text:
Berlīne (, izrunā: ) ir Vācijas galvaspilsēta, kā arī atsevišķa federālā zeme. Tā ir lielākā valsts pilsēta, kā arī Eiropas Savienības lielākā pilsēta. Berlīne atrodas Vācijas ziemeļaustrumos. Caur Berlīni tek Šprē un Hāfeles upes.
 Berlīne ir pasaules kultūras, politikas, mediju un zinātņu centrs. Tās ekonomika galvenokārt balstās uz augsto tehnoloģiju rūpniecību un pakalpojumu sektoru. Nozīmīgākās nozares ietver IT, farmāciju, biomedicīnu, inženierzinātni, biotehnoloģijas, elektroniku, satiksmes inženierzinātni un atjaunīgo enerģiju. Berlīne kalpo arī par nozīmīgu dzelzceļa un gaisa satiksmes centru, kā arī tā ir populārs tūristu galamērķis.
 Berlīne pirmo reizi dokumentēta 13. gadsimtā. Berlīne ir bijusi Prūsijas Karalistes (1701-1918), Vācijas impērijas (1871-1918), Veimāras republikas (1919-1933) un Trešā reiha (1933-1945) galvaspilsēta. Pēc Otrā pasaules kara no 1949. līdz 1990. gadam Berlīne tika sadalīta divās daļās: Austrumberlīnē un Rietumberlīnē. Austrumberlīne kļuva par Austrumvācijas galvaspilsētu, bet Rietumberlīne kļuva par Rietumvācijas anklāvu, kuru no 1961. līdz 1989. gadam apjoza Berlīnes mūris. Pēc Vācijas atkalapvienošanas Berlīne atkārtoti kļuva par Vācijas galvaspilsētu.
 Berlīne ir mājvieta slavenām universitātēm, pētniecības institūtiem, orķestriem, muzejiem un sporta komandām. Pilsēta ir labi pazīstami ar saviem festivāliem, daudzveidīgo arhitektūru, naktsdzīvi, mūsdienu mākslu, sabiedrisko transporta tīklu un augstas kvalitātes dzīves līmeni.
 Vēsture
 Berlīne būtībā ir ļoti jauna pilsēta. Tā sāka strauji attīstīties tikai pēc 1871. gada, kad tā kļuva par Vācu impērijas galvaspilsētu.
 Tomēr 20. gadsimta vēsturē Berlīnei ir īpaša nozīme. Tā kļuva par Trešā reiha galvaspilsētu. Adolf Hitler uzdeva savam iemīļotākajam arhitektam Albertam Špēram radīt t.s. Welthauptstadt Germania (Pasaules galvaspilsētu Germāniju), nojaucot veco apbūvi un radot gigantiskas klasicisma stila celtnes. Maz kas tika realizēts no šiem plāniem, bet 1945. gadā Berlīne gandrīz pilnībā (70%) tika nopostīta.
 Pēc Vācijas kapitulācijas pilsēta tika sadalīta četrās okupācijas zonās — ASV, Lielbritānijas, Francijas un PSRS. Tādējādi pilsēta kļuva par Aukstā kara krustpunktu. Berlīne (faktiski Austrumberlīne) kļuva par VDR galvaspilsētu, bet Rietumberlīne saglabāja okupētas teritorijas statusu. 1948. gada 26. jūnijā PSRS varas iestādes sāka Berlīnes blokādi, pārtraucot Rietumberlīnes apgādi ar produktiem un citām precēm. Rietumu sabiedrotie noorganizēja "gaisa tiltu" Berlīnes apgādei. Lai neļautu Austrumberlīnes iedzīvotājiem pārbēgt uz Rietumiem, 1961. gada 13. augustā tika uzcelts Berlīnes mūris, kas kopā ar sadalīto pilsētu ir kļuvis par Aukstā kara simboliem.
 Klāt
 Berlīnes mūris krita 1989. gada 9. novembrī un šo datumu pieņem par Aukstā kara beigām. 1991. gada jūnijā Bundestāgs nolēma pārcelt apvienotās Vācijas galvaspilsētu no Bonnas uz Berlīni.
 Demogrāfija
 1220 — 2 400
 1650 — 6 500
 1709 — 55 000
 1747 — 107 000
 1800 — 172 000
 1850 — 420 000
 1861 — 548 000
 1877 — 1 009 000
 1900 — 1 890 000
 1912 — 2 095 000
 1917 — 1 744 000
 1925 — 4 024 000
 1942 — 4 478 000
 1945 — 2 807 000
 1950 — 3 340 000
 1975 — 3 083 000
 1987 — 3 250 000
 1997 — 3 425 000
 2007 — 3 370 000
 2009 — 3 431 420
 2010 — 3 440 441
 Skatīt arī: Eiropas Savienības lielākās pilsētas pēc iedzīvotāju skaita
 Ģeogrāfija
 Klimats
 Berlīnē ir mērens piejūras klimats. Vasaras ir siltas, dažkārt mitras ar vidējo temperatūru 22-25 °C dienā un 12-14 °C naktī. Ziemas ir aukstas ar diezgan augstu vidējo temperatūru 3 °C dienā un -2 °C naktī. Pavasaris un rudens ir auksts un mitrs. Berlīnes apbūves teritorija rada mikroklimatu, kas uzkrāj siltumu starp ēkām un pilsētā mēdz būt par 4 °C augstāka temperatūra nekā apkārtējos apgabalos.
 Gada nokrišņu daudzums ir 570 mm ar mērenu nokrišņu daudzumu visu gadu. Sniegs galvenokārt sāk snigt no decembra līdz martam, taču sniega sega bieži paliek uz ilgāku laiku. Nesenā ziema 2009./2010. bija izņēmums, jo tad bija patstāvīga sniega sega no decembra beigām līdz marta sākumam.
 Aglomerācija
 Arhitektūra
 Aleksandra laukums - Berlīnes centrālais laukums
 Berlīnes televīzijas tornis — augstākais tornis Vācijā
 Brandenburgas vārti - Berlīnes un visas Vācijas simbols, attēlots uz Vācijas eiro monētām
 Neptūna strūklaka - slavenākā Berlīnes strūklaka
 Potsdamas laukums - Berlīnes modernā arhitektūra
 Reihstāgs - atjaunotā Vācijas parlamenta celtne
 Tiergarten (Zvēru dārzs) - slavenākais Berlīnes parks
 Unter den Linden (Zem liepām) - Berlīnes centrālā iela
 Uzvaras kolonna ar Berlīnes simbolu - eņģeli
 Administratīvais iedalījums
 Galvaspilsēta
 Schloss Bellevue - Vācijas prezidents
 Bundeskanzleramt - Vācijas kanclers
 Reihstāgs - Bundestāgs
 Bundesrat
 Bundesministerium der Finanzen
 Latvijas vēstnieks Vācijā
 12 apgabalos
 Administratīvi Berlīne ir sadalīta 12 apgabalos ().
 Mitte
 Friedrichshain-Kreuzberg
 Charlottenburg-Wilmersdorf
 Lichtenberg
 Marzahn-Hellersdorf
 Neukölln
 Pankow
 Reinickendorf
 Spandau
 Steglitz-Zehlendorf
 Tempelhof-Schöneberg
 Treptow-Köpenick
 Sadraudzības pilsētas
 Berlīnei ir sadraudzības attiecības ar 17 pilsētām:
 1967 Losandželosa, ASV
 1987 Parīze, Francija
 1988 Madride, Spānija
 1989 Stambula, Turcija
 1991 Varšava, Polija
 1991 Maskava, Krievija
 1992 Brisele, Beļģija
 1992 Budapešta, Ungārija
 1993 Taškenta, Uzbekistāna
 1993 Mehiko, Meksika
 1993 Džakarta, Indonēzija
 1994 Pekina, Ķīna
 1994 Tokija, Japāna
 1994 Buenosairesa, Argentīna
 1995 Prāga, Čehija
 2000 Vindhuka, Namībija
 2000 Londona, Anglija
 Zinātne
 Berlīnes Humboltu universitāte
 Berlīnes Tehniskā universitāte
 Freie Universität Berlin
 Universität der Künste Berlin
 Alice Salomon Hochschule Berlin (ASH)
 Berliner Hochschule für Technik (BHT)
 Hochschule für Technik und Wirtschaft Berlin (HTW)
 Hochschule für Wirtschaft und Recht Berlin (HWR)
 European School of Management and Technology
 Max-Planck-Gesellschaft
 International Mathematical Union
 Robert Koch-Institut
 Max-Delbrück-Centrum für Molekulare Medizin
 Zuse Institut Berlin
 Fritz-Haber-Institut
 TU9 German Universities of Technology
 Leibniz-Gemeinschaft
 Berlin-Brandenburgische Akademie der Wissenschaften
 Nobela prēmiju laureāti
 Ekonomika
 Šeit atrodas galvenās mītnes vairākām transnacionālām kompānijām:
 Siemens - pasaulē lielākā elektrotehnikas un elektronikas kompānija.
 Deutsche Bahn
 Charité
 Axel Springer
 Zalando
 Springer Nature
 AVM
 August Storck
 Kultūra
 Filmas par Berlīni
 Berlin: Die Sinfonie der Großstadt (Berlīne: lielpilsētas simfonija) (1927) — rež. Valters Rutmans (Walter Ruttmann).
 Germania anno zero (Vācija — nulles stunda) (1948) — rež. Roberto Roselīni (Roberto Rossellini).
 Cabaret (Kabarē) (1972) — rež. Bobs Foss (Bob Fosse).
 Berlin Alexanderplatz (Berlīne, Aleksandra laukums) (1980) — rež. Rainers Verners Fasbinders (Rainer Werner Fassbinder).
 Christiane F. - Wir Kinder vom Bahnhof Zoo (Mēs — Zoo stacijas bērni) (1981) — rež. Uli Ēdels (Uli Edel).
 Der Himmel über Berlin (Debesis pār Berlīni) (1987) — rež. Vims Venderss (Wim Wenders).
 Good Bye Lenin! (2003) — rež. Volfgangs Bekers (Wolfgang Becker).
 Ievērojamas personības
 Berlīnē dzimuši:
 Žeroms Boatengs (Jérôme Boateng, 1988—) — futbolists
 Konrāds Cūze (Konrad Zuse, 1910—1995) — inženieris
 Marlēna Dītriha (Marlene Dietrich, 1901—1992) - aktrise un dziedātāja
 Frīdrihs Lielais (Friedrich der Große, 1712—1786) - Prūsijas karalis
 Frīdrihs Vilhelms I (Friedrich Wilhelm I., 1620—1688) — Brandenburgas kūrfirsts
 Frīdrihs Vilhelms I (Friedrich Wilhelm I., 1688—1740) — Prūsijas karalis
 Frīdrihs Vilhelms II (Friedrich Wilhelm II., 1744—1797) — Prūsijas karalis
 Frīdrihs Vilhelms IV (Friedrich Wilhelm IV., 1795—1861) — Prūsijas karalis
 Valters Gropiuss — arhitekts
 Georgs Gross (George Grosz, 1893—1959) — mākslinieks
 Aleksandrs fon Humbolts (Alexander von Humboldt, 1769—1859) — zinātnieks
 Herberts Markūze (Herbert Marcuse, 1898—1979) — filozofs
 Lenija Rīfenštāle (Leni Riefenstahl, 1902—2003) — kinorežisore
 Gustavs Štrēzemans — politiķis
 Kurts Tuholskis (Kurt Tucholsky, 1890—1935) — publicists
 Vilhelms I (Wilhelm I., 1797—1888) — Vācijas imperators
 Vilhelms II (Wilhelm II., 1859—1941) — Vācijas imperators
 Sports
 1. FC Union Berlin
 Hertha BSC
 Alba Berlin
 Füchse Berlin
 Berlīnes Eisbären
 Berlin Recycling Volleys
 Mercedes-Benz Arena (Berlīne)
 Stadion an der Alten Försterei
 Berlīnes olimpiskais stadions
 Attēlu galerija
 Atsauces
 Ārējās saites
 Eiropas galvaspilsētas
 Olimpisko spēļu mājvietas


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.1.2005
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 6/22
 A BÍRÓSÁG VÉGZÉSE
 (hatodik tanács)
 2004. október 12-én
 a C-352/03. P. sz. Pietro Del Vaglio kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (1)
 (Fellebbezés - Tisztviselők - Nyugdíjak - A lakóhely szerinti ország megváltoztatása - Alkalmazandó együttható - Részben nyilvánvalóan megengedhetetlen, részben pedig nyilvánvalóan alaptalan fellebbezés)
 (2005/C 6/42)
 Az eljárás nyelve: francia
 A C-352/03. P. sz. ügyben, Pietro Del Vaglio, lakóhelye: London (Egyesült Királyság), (ügyvédek: M. Famchon és B. Desrez) által a Bíróság Alapokmányának 56. cikke alapján benyújtott fellebbezés tárgyában, az eljárásban ellenérdekű fél az Európai Közösségek Bizottsága (meghatalmazott: J. Currall, segítője: D. Waelbroeck ügyvéd), a Bíróság (hatodik tanács), tagjai: A. Borg Barthet, a tanács elnöke, J.-P. Puissochet és S. von Bahr (előadó), bírák, főtanácsnok: J. Kokott, hivatalvezető: R. Grass, 2004. október 12-én meghozta végzését, amelynek rendelkező része a következő:
 1)
 A Bíróság a fellebbezést elutasítja.
 2)
 A Bíróság kötelezi Pietro Del Vaglio-t a költségek viselésére.
 (1) HL C 251., 2003.10.18.


type: legislation

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52006PC0274(01)
 Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindus, pasirašymo /* KOM/2006/0274 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 7.6.2006KOM(2006) 274 galutinis2006/0096 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindus, pasirašymoPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindą, sudarymo(pateiktos Komisijos)1. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėSŠis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į dvilypį Europos Sąjungos aukštojo mokslo darbotvarkės bei ES ir Kanados santykių pagrindą, be to jame atitinkamai skatinama siekti, kad aukštasis mokslas taptų pasauliniu aktualumo ir kompetencijos bei platesnio bendradarbiavimo švietimo srityje pavyzdžiu.Švietimas tapo svarbiausia Lisabonos strategijos, raginančios siekti, kad Europos Sąjungos švietimas iki 2010 m. taptų pasauliniu pavyzdžiu, sudedamąja dalimi. Tokį tikslą galima pasiekti tik tuomet, jei Europos švietimas bus atviras pasaulio naujovėms, ir ypač jei bus bendradarbiaujama bei bandoma kurti požiūrį ir standartus, atsižvelgiant į tokias labiausiai išsivysčiusias pasaulio šalis kaip Kanada.Santykius su Kanada galima apibūdinti kaip besiplečiančius, kurių naujausia išraiška – tai 2004 m. priimta „partnerystės darbotvarkė“, kurioje užsimenama apie esamo susitarimo atnaujinimą, kuriuo būtų gerinamos galimybės visoms aukštojo mokslo ir švietimo institucijoms dalyvauti programoje ir būtų didinamas mainų skaičius bei apimtis. Taip pat minimas konkretus pasiūlymas įtraukti su formalaus švietimo struktūromis nesusijusius veiksmus jaunimo srityje.Dabartinis susitarimas buvo priimtas 2000 m.; juo dar penkeriems metams buvo atnaujinta EB ir Kanados programa, kuri baigiasi 2005 m. Nuo 2004 m. spalio mėn. iki 2005 m. kovo mėn. buvo atliekamas išorinis įvertinimas. Nepriklausomo įvertinimo metu buvo padaryta išvada, kad programa yra veiksminga priemonė kuriant ilgalaikes transatlantines partnerystes ir sinergiją aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse ir kad dėl šios programos pagerėjo tarpusavio supratimas bei žmogiškųjų išteklių vystymo kokybė. 2005 m. birželio 27 d. Komisija priėmė komunikatą dėl šio įvertinimo rezultatų.Komisija, vadovaudamasi 2005 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimo priede pateiktomis derybų instrukcijomis, pagal kurias Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl naujo susitarimo su Kanada sudarymo, vedė derybas dėl tokio susitarimo ir jį sudarė.Šis pasiūlymas yra susijęs su Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindą, pasirašymu ir sudarymu (toliau – Susitarimas) 2006–2013 m. laikotarpiui.2. PASIūLYMO TIKSLAITikslai1. Bendrieji Susitarimo tikslai:a) skatinti Europos Sąjungos ir Kanados piliečių tarpusavio supratimą, skleisti žinias apie kalbas, kultūrą ir institucijas;b) gerinti žmogiškųjų išteklių kokybę Europos bendrijoje ir Kanadoje bei padėti įgyti įgūdžių, būtinų norint išspręsti visuotinės žiniomis grįstos ekonomikos keliamus uždavinius.2. Konkretūs Susitarimo tikslai:a) Sustiprinti Europos bendrijos ir Kanados transatlantinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pridėtinę vertę;b) prisidėti prie transatlantinių Europos Sąjungos bei Kanados piliečių mainų;c) prisidėti prie aukštojo mokslo ir mokymo institucijų bei jaunimo struktūrų ir organizacijų plėtros;d) skatinti ir (arba) stiprinti Europos bendrijos ir Kanados suinteresuotųjų šalių, veikiančių aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse, partnerystę;e) siekiant bendrųjų Susitarimo tikslų, prisidėti prie profesinio atskirų asmenų tobulėjimo;f) plėtoti dialogo galimybes ir keistis informacija jaunimo politikos bei jaunimo darbo srityse.3. Susitarimo veiklos tikslai:a) remti aukštojo mokslo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimą, siekiant skatinti ir plėtoti bendras studijų ir (arba) mokymo programas ir besimokančiųjų asmenų mobilumą;b) didinti transatlantinio studentų mobilumo kokybę, skatinant skaidrumą, abipusį kvalifikacijų bei studijų ir mokymosi laikotarpių pripažinimą, o jei reikia – ir studijų kreditų perkeliamumą;c) remti aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse veikiančių viešų bei privačių organizacijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti diskusijas ir keitimąsi patirtimi politikos klausimais;d) remti transatlantinį savo srities profesionalų mobilumą (įskaitant besimokančius specialistus), siekiant gerinti abipusį su ES ir Kanados santykiais susijusių klausimų supratimą ir žinias;e) remti jaunimo struktūrų, organizacijų ir jaunimo sektoriaus darbuotojų, taip pat jaunųjų lyderių ir kitų šioje srityje veikiančių asmenų bendradarbiavimą, siekiant skatinti keitimąsi gera praktika ir tinklų kūrimą.3. DERINIMAS SU KITOMIS POLITIKOS KRYPTIMISES ir Kanados susitarimas dėl bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse visapusiškai atitiktų ir papildytų kitas ES priemones šiose srityse ir tokiu būdu sudarytų galimybę ES ir Kanadai bendradarbiaujant siekti kokybiško švietimo tikslų bei užmegzti transatlantinį bendradarbiavimą tarp žmonių. Susitarimas taip pat papildytų ES kompetencijos centrų, veikiančių Kanados universitetuose, tinklo veiklą, sudarydamas papildomas mainų galimybes ir skatindamas struktūrinį institucijų bei organizacijų abiejose Atlanto pusėse bendradarbiavimą.4. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS- 2001 m. atliktas bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo srityje modelių tyrimas.Komisijos užsakytas tyrimas patvirtino EB ir Kanados bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vertę. Nors profesinio mokymo institucijos nebūtinai gali būti gerai pasiruošusios transatlantiniam bendradarbiavimui, tačiau tokio pobūdžio bendradarbiavimas yra puiki galimybė tobulėti, nes studentams, praktikantams ir darbuotojams siūlomos naujos transatlantinio mobilumo galimybės, kurių jie kitu atveju neturėtų. Tyrime teigiama, kad siekiant greta aukštojo mokslo išlaikyti ir profesinį mokymą, reikia žymiai padidinti biudžetą.- Tarpinis išorės įvertinimasIšorės įvertinimas buvo baigtas 2005 m. pradžioje. Šiame įvertinime buvo patvirtintas programos veiksmingumas ir svarba bei programos nauda susijusioms įstaigoms, mokomajam personalui ir studentams. Tačiau norint padaryti poveikį Europos Sąjungos ir Kanados žmonių tarpusavio supratimui, manoma, kad programa yra per maža. Vertintojai ypač siūlo sėkmingiems projektams įsteigti papildomų mobilumo stipendijų sistemą. 2005 m. birželio 27 d. Komisija priėmė komunikatą dėl šio įvertinimo rezultatų[1].- Kanados ir ES jaunimo seminaras2004 m. lapkričio mėn. buvo surengtas Europos Sąjungos ir Kanados jaunimo organizacijų ir jaunimo srityje dirbančiųjų bandomasis seminaras. Seminare buvo patvirtintas abejų šalių susidomėjimas ir poreikis keistis patirtimi jaunimui aktualiose srityse, tokiose kaip pilietiškumas ir kultūrinė įvairovė, savanoriškas darbas ir neformalaus mokymosi pripažinimas bei skatinimas. Pagrindinės seminaro metu parengtos rekomendacijos - tęsti politikos formuotojų dialogą, skatinti pasikeitimą geriausia praktika bei jaunimo sektoriaus darbuotojams dalintis ištekliais.5. NAGRINėTOS ALTERNATYVOS5.1. Metodai ir priemonės: politinis dialogas ir koordinavimasEuropos Sąjungos ir Kanados politinis dialogas gali neabejotinai prisidėti prie geresnio švietimo, mokymo ir jaunimo strategijų supratimo, skatinti keistis geriausia praktika ir taip inicijuoti priemones, kurios darytų tiesioginę įtaką piliečiams.Tačiau vien tik politinio dialogo gali ir neužtekti skatinant pažangų „iš apačios į viršų“ žmonių tarpusavio bendradarbiavimą, jaunimo aukštos kokybės mobilumo stiprinimą bei geresnių galimybių kūrimą jaunimui ir organizacijoms įgyti transatlantinių mainų patirtį. Siekiant skatinti ir remti tokią veiklą, reikia imtis konkrečių veiksmų.5.2. Galimos išlaidų programos kūrimo alternatyvos5.2.1. Integracija į esamas ar siūlomas sistemasDabartinės švietimo ir mokymo programos „ Socrates “ ir „ Leonardo da Vinci “ yra sukurtos ir skirtos tik valstybių narių visuomenei. Sprendimų priėmimo tvarka, veiksmų tipologija ir įgyvendinimo mechanizmai nėra gerai pritaikyti ES ir Kanados dvišaliam bendradarbiavimui aukštojo mokslo ir mokymo srityje. Tą patį galima pasakyti ir apie būsimąją visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą.„ Erasmus Mundus “ programa siekiama gerinti aukštojo mokslo kokybę Europos Sąjungoje ir remti kokybę pasauliniu mastu taikant stipendijų sistemą trečiųjų šalių studentams ir mokslininkams. „Erasmus Mundus“ nebuvo sukurta dvišaliams mainams, tarptautinių mokymo programų rengimui ir instituciniam bendradarbiavimui. Ši programa nėra susijusi su profesiniu mokymu ar jaunimu, dėmesys skiriamas antrosios pakopos studijoms, o siūlomas bendradarbiavimo su Kanada pagrindas yra skirtas pirmiausiai veiksmams pirmosios pakopos studijų srityje.Kitos išorės programos taip pat yra netinkamos šiame dokumente siūlomo ES ir Kanados dvišalio bendradarbiavimo tikslams siekti.Nors pagal dabartinę Jaunimo programą (ir pagal būsimą „Veiklaus jaunimo“ programą, jei pastaroji bus patvirtinta) iš esmės galima bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, tokio bendradarbiavimo apimtis yra ribota, be to, jis yra daugiausia skirtas kaimyninėms šalims. Ši programa taip pat nėra skirta dvišaliam bendradarbiavimui. Todėl siūlomas ES ir Kanados dvišalis susitarimas papildytų minėtą programą.5.2.2. Susitarimo atnaujinimas ir dabartinės programos apimties išplėtimasSiūlomas susitarimas ir juo grindžiamas bendradarbiavimas iš esmės nepakeis dabartinio bendradarbiavimo. Tačiau atnaujintu susitarimu būtų siekiama ES ir Kanados partnerystės darbotvarkės tikslų – didinamos mainų galimybės, sudaromos geresnės sąlygos dalyvauti visiems galimiems naudos gavėjams ir sukuriama nauja bendradarbiavimo jaunimo srityje sistema.Vykdant Susitarime numatytą veiklą būtų atsižvelgiama į įgytą patirtį atskiriant aukštąjį mokslą nuo profesinio mokymo, dirbant pagal kompetenciją ir skatinant studentų ir jaunimo mainus.Įvertinimo metu buvo nustatyta, kad dėl mažo dabartinės programos biudžeto programos galimas poveikis aukštajam mokslui bei visapusio bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vystymas buvo apriboti. Bendradarbiavimo pagrindui, kuris būtų kuriamas pagal siūlomą Susitarimą, vietoje 0,8 mln. EUR numatoma skirti vidutiniškai 2 mln. EUR per metus.5.3. Svarstytų alternatyvų teigiamo ir neigiamo poveikio vertinimasSiekiant Susitarime numatytų tikslų būtų daromas teigiamas trumpalaikis ir ilgalaikis poveikis jaunimui ir institucijoms bei organizacijoms, kurios sprendžia aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo klausimus.Transatlantinis mobilumas suteiktų dalyviams vertingos patirties, kuri jiems padėtų geriau integruotis į šiuolaikinę visuomenę ir dalyvauti žinių ekonomikoje. Institucijų bendradarbiavimas padėtų jiems gerinti jų mokymo programas ir mokymo metodus semiantis kitų patirtimi ir kartu plėtojant naujus metodus. Žvelgiant į ateitį, bendradarbiavimas padėtų palaikyti labai gerą šių dienų Europos Sąjungos ir Kanados gyventojų tarpusavio supratimą.Socialiniu, ekonomikos ir aplinkosaugos lygiu daromi poveikiai vienas kitam neprieštarauja.5.4. Dabartinės alternatyvos pasirinkimo priežastysPlačiai paplitusi nuomonė, kad aukštasis mokslas turėtų likti pagrindine Susitarimo sudedamąja dalimi. Tuo pačiu metu Susitarime numatyta veikla taip pat suteiktų galimybių profesinio švietimo ir mokymo organizacijoms, kurios neturi kitų tokio masto bendradarbiavimo galimybių, užmegzti transatlantinį bendradarbiavimą. Susitarimo apimtis būtų išplėsta – į ją būtų įtraukti jaunimo veiksmai, siekiant plėtoti naują Europos Sąjungos ir Kanados bendradarbiavimą neformalaus švietimo jaunimui srityje.Atsižvelgiant į mokymąsi visą gyvenimą ir siekiant sustiprinti ES ir Kanados žmonių santykių aspektą, bendradarbiavimo veikla galėtų naudotis ir jauni tam tikros srities profesionalai, daugiausia nepriklausantys akademinei visuomenei ar viešojo administravimo sektoriui, kurie norėtų tęsti studijas ar dalyvauti mokymuose su ES ir Kanados santykiais susijusiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su Kanados valdžios institucijomis.Susitarimo poveikį sustiprintų į politiką orientuoti ir sistemingą įtaką darantys projektai ir su jaunimu susiję veiksmai. Tokių projektų tikslas būtų gerinti žinias apie mokymąsi visą gyvenimą bei keistis patirtimi šioje srityje, kuria domisi Europos Sąjunga ir šalys partnerės, ir kuri gali daryti įtaką ne vien tik tiesioginiams minėtų projektų įgyvendinimo dalyviams.6. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI6.1. Teisinis pagrindasPasiūlymas pagrįstas Sutarties 149, 150 ir 300 straipsniais.6.2. Subsidiarumas ir proporcingumasSusitarimas papildytų valstybių narių ir Kanados dvišalio bendradarbiavimo sistemas, nes būtų pasiūlytas daugiašalis bendradarbiavimo pagrindas. Susitarimu būtų visapusiškai gerbiama valstybių narių kompetencija, o iniciatyva paliekama tikslinėms institucijoms bei organizacijoms. Siūlomame Susitarime nenumatomas joks reglamentavimas, kuris galėtų prieštarauti išskirtinei valstybių narių kompetencijai šioje srityje.Numatomo bendradarbiavimo sąnaudos būtų mažos, tačiau jo poveikis gali būti didelis. Proporcingumas užtikrinamas.7. INTERVENCIJOS APRAšYMASSusitarimo tikslų būtų siekiama vykdant toliau nurodytus veiksmus.7.1. Su aukštuoju mokslu ir mokymu susiję veiksmaiTikslinė šių veiksmų grupė – aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijos ir organizacijos, jų darbuotojai, studentai ir praktikantai. Veiksmui keliami du konkretūs tikslai, t. y. prisidėti prie aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijų ir organizacijų vystymo bei didinti darbuotojų, studentų ir praktikantų mobilumą.Tokio tipo projektai daugiausia būtų šiuo metu finansuojamų panašių bendrų projektų tęsimas. Konsorciumo projektų prioritetinės sritys yra svarbiausios ES ir Kanados bendradarbiavimo sritys, kurios bus nustatytos po konsultacijų su Kanados valdžios institucijomis.Be to, pagal šį veiksmą aukštos kokybės projektai galėtų gauti tolesnę finansinę paramą pradinio 3 ar 4 metų laikotarpio pabaigoje, skirtą išimtinai papildomoms studentų mobilumo galimybėms finansuoti. Ši priemonė sustiprintų minėtą veiksmą, nes dėmesys būtų sutelktas į kompetencijos stiprinimą. Tai didintų finansuotų projektų rengėjų motyvaciją rengti geros kokybės mobilumo projektus ir prisidėti prie jų tvarumo.7.2. Su jaunimu susiję veiksmaiTikslinė šios priemonės grupė būtų jaunimo struktūros, organizacijos ir jaunimo srities darbuotojai, o pagrindiniai veiksmai būtų skirti:a) palengvinti dialogą ir keitimąsi patirtimi, politikos formuotojams, jaunimo srities darbuotojams, jaunimo organizacijoms ir kitoms už jaunimo reikalus, įskaitant mobilumą, atsakingoms struktūroms dalytis jaunimo darbo metodikos priemonėmis. Šie veiksmai – seminarai, mokymo kursai, darbo praktika ir mokomieji apsilankymai tikslinėmis temomis, pvz., kultūrų įvairovė, savanoriškas darbas ir neformalaus mokymosi pripažinimas.b) kurti tvarias naujas daugiašales partnerystes ir tinklus siekiant skatinti dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimą ir jaunimo mobilumą organizuojant susitikimus ir interneto platformas, dalijantis informacija ir pan.7.3. Papildomi veiksmaiPagal šį veiksmą parama gali būti teikiama į politiką orientuotoms priemonėms. Šių į politiką orientuotų priemonių taikymo tikslinė grupė būtų su aukštuoju mokslu ir profesiniu mokymu susijusios organizacijos. Šiomis priemonėmis būtų siekiama konkretaus tikslo – stiprinti ES ir Kanados bendradarbiavimą aukštojo mokslo ir profesinio mokymo vystymo srityje, pagrindinį dėmesį skiriant prioritetinėms temoms. Ilgalaikėje perspektyvoje šios priemonės darytų įtaką politikos ir sistemos vystymui. Veiksmai pagal šią kategoriją galėtų apimti studijas, konferencijas, seminarus, darbo grupes ir lyginamosios analizės veiklą.Pagal šį veiksmą parama gali būti teikiama profesionalų, daugiausia nepriklausančių akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui (sprendimus priimantys asmenys, socialinių partnerių atstovai, žurnalistai ir pan.), kurie nori dalyvauti studijose ar mokymuose su ES ir Kanados santykiais susijusiose konkrečiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su Kanados valdžios institucijomis, mobilumui remti.Finansinė parama taip pat gali būti teikiama Alumni asociacijoms, kurioms priklauso studentai, dalyvavę EB ir Kanados konsorciumų vykdomuose mainuose aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse.8. POVEIKIS BIUDžETUISiūlomi veiksmai kainuotų ne daugiau kaip 17,4 mln. EUR (iš kurių 1 mln. EUR būtų skirtas su jaunimu susijusiems veiksmams) per aštuonerių metų laikotarpį (2006–2013 m.), jei atitinkamą finansavimą skirs ir Kanada.Į Susitarimą įtraukiama sąlyga, leidžianti perorientuoti veiksmus ir iš naujo įvertinti pagal Susitarimą skirtą biudžetą neviršijant finansinės perspektyvos ribų.8.1. Biudžeto didinimo pagrindasKaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje, mažas dabartinės programos biudžetas apribojo programos galimą poveikį aukštajam mokslui ir užkirto kelią visapusiško bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje plėtojimui.8.2. Sąnaudų apskaičiavimas – orientacinės sumos skaičiavimams atliktiApskaičiuojant sąnaudas remiamasi dabartinėmis prielaidomis, susijusiomis su įvairių Susitarime numatytų veiksmų vykdymu. Vis dėlto tikroji išlaidų suma priklausys nuo faktinio metinio finansavimo ir tikslių veiksmų įgyvendinimo būdų, kurių Susitarimo šalys kol kas nėra numačiusios.8.2.1. Su aukštuoju mokslu ir mokymu susiję veiksmaiKonsorciumai: 138 000 EUR, kuriuos sudaro 120 000 EUR mobilumo stipendijoms (1000 EUR per mėnesį ir 1000 EUR vieno studento kelionei vidutiniam 4 mėnesių trukmės studijų laikotarpiui 24 studentams) ir 18 000 EUR vienkartinės išmokos konsorciumų partneriams. Jei projekte nenumatyta skatinti mobilumą, finansinė parama vidutiniškai sudarytų 100 000 EUR.Kompetencija: 100 000 EUR papildomoms mobilumo galimybėms (1000 EUR per mėnesį ir 1000 EUR vieno studento kelionei vidutiniam 4 mėnesių trukmės studijų laikotarpiui 20 studentų).8.2.2. JaunimasKeitimasis patirtimi, daugiašalės partnerystės ir tinklai: skaičiavimai yra pagrįsti vidutinėmis 20 000 EUR išlaidomis vienam projektui. Iš esmės ES apmokės ES dalyvių kelionės išlaidas ir su renginio organizavimu ES susijusias išlaidas (daugiausia apgyvendinimą ir dienpinigius).8.2.3. Papildomi veiksmaiĮ politiką orientuotos priemonės: 100 000 EURIndividualaus mobilumo stipendijos: 32 000 EUR (5 000 EUR per mėnesį ir 2 000 EUR kelionei finansinės paramos gavėjui vidutiniškai 6 mėnesių trukmės finansuojamoms studijoms).Parama Alumni asociacijai sudarytų apie 15 000 EUR per metus.8.3. Siektini rezultataiNumatytais veiksmais bus remiama maždaug 210 projektų aštuonerių metų laikotarpiu (išsamesnę informaciją žr. Finansinės pažymos 8 dalyje). Per visą Susitarimo galiojimo laikotarpį mobilumo veikloje dalyvaus 4 430 ES ir Kanados piliečių.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindus, pasirašymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 ir 150 straipsnius, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmuoju sakiniu,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:1. 2005 m. spalio 24 d. sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su Kanados vyriausybe dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse.2. Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją vesti derybas su Kanados vyriausybe dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo, mokymo ir srityse, Priede pateikiamais nurodymais Bendrijos vardu vedė derybas su Kanados vyriausybe.3. Bendrija ir Kanados vyriausybė iš šio bendradarbiavimo tikisi abipusės naudos, kuri papildytų Bendrijos valstybių narių ir Kanados vyriausybės dvišalių programų teikiamą naudą ir kurtų pridėtinę vertę Europai.4. Atsižvelgiant į tai, kad ateityje bus galima sudaryti Susitarimą, dėl kurio Komisija derėjosi, būtina jį pasirašyti.NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnis1. Atsižvelgiant į tai, kad Susitarimas gali būti sudarytas vėliau, Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Bendrijos vardu pasirašyti Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimą, kuriuo sukuriamas bendradarbiavimo pagrindas aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse.2. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas2006/0096 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindą, sudarymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,Atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 ir 150 straipsnius, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmuoju sakiniu bei su 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[3],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,kadangi:5. 2005 m. spalio 24 d. sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su Kanados vyriausybe dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse.6. Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją vesti derybas su Kanados vyriausybe dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo, mokymo ir srityse, Priede pateikiamais nurodymais Bendrijos vardu vedė derybas su Kanados vyriausybe.7. Bendrija ir Kanados vyriausybė iš šio bendradarbiavimo tikisi abipusės naudos, kuri papildytų Bendrijos valstybių narių ir Kanados dvišalių programų teikiamą naudą ir kurtų pridėtinę vertę Europai.8. Susitarimas buvo pasirašytas Bendrijos vardu .......... (data) su sąlyga, kad Susitarimas gali būti sudarytas vėliau, laikantis ........... (data) Tarybos sprendimo .../.../EB.9. Susitarimas turėtų būti patvirtintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnis1. Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimas, nustatantis bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindą, yra patvirtinamas Bendrijos vardu.2. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisĮ Susitarimo 6 straipsnyje numatytą Jungtinį komitetą bus deleguojama Europos bendrijos atstovų grupė, kurią sudarys Komisijos atstovas ir visų valstybių narių atstovai.3 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, kuris įgaliojamas informuoti pranešimu, numatytu Susitarimo 12 straipsnio 1 dalyje.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDASEUROPOS BENDRIJOS IR KANADOS VYRIAUSYBĖS SUSITARIMAS, NUSTATANTIS BENDRADARBIAVIMO AUKšTOJO MOKSLO, MOKYMO IR JAUNIMO SRITYSE PAGRINDąEUROPOS BENDRIJAirKANADOS VYRIAUSYBėtoliau – Šalys,PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Kanados Vyriausybės 1990 m. lapkričio mėn. 22 d. priimtoje Europos bendrijos ir Kanados santykių deklaracijoje konkrečiai nurodoma, kad reikia stiprinti abipusį bendradarbiavimą įvairiose tiesiogiai su dabartine ir būsima piliečių gerove susijusiose srityse, pavyzdžiui, rengiant mainus ir bendrus projektus švietimo ir kultūros srityse, organizuojant akademinius ir jaunimo mainus;PAŽYMĖDAMOS, kad 1996 m. gruodžio mėn. 17 d. priimtoje Kanados ir ES jungtinėje politinėje deklaracijoje ir Veiksmų plane teigiama, kad siekdamos atnaujinti bendra kultūra ir vertybėmis pagrįstus ryšius, Šalys skatins piliečių (ypač jaunimo) bendravimą įvairiose srityse, o prie Deklaracijos pridėtu Jungtiniu veiksmų planu Šalys skatinamos toliau stiprinti bendradarbiavimą vykdant 1996 m. ratifikuotą Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimą, nustatantį aukštojo mokslo ir mokymo bendradarbiavimo programą;PAŽYMĖDAMOS, kad ES ir Kanados viršūnių susitikime 2004 m. kovo 18 d. priimtoje ES ir Kanados partnerystės darbotvarkėje numatyta reikmė ieškoti naujų būdų puoselėti tautų ryšius, plėtojant Kanados ir Europos bendrijos jaunimo mainų programas, analizuojant būdus EB ir Kanados bendradarbiavimui sustiprinti ir išplėsti – atnaujinant 2001 m. kovo mėn. ratifikuotą Europos Bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimą, kuriuo pratęsiama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir mokymo srityje;PAŽYMĖDAMOS, kad ES ir Kanados viršūnių susitikime 2005 m. birželio 19 d. priimtoje Jungtinėje deklaracijoje taip pat išdėstomi ES ir Kanados lyderių ketinimai atnaujinti, sustiprinti ir išplėsti 2001 m. ratifikuotą Susitarimą, kuriuo pratęsiama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir mokymo srityje, įtraukiant jaunimo bendradarbiavimo klausimus ir tokiu būdu sustiprinant akademinį bendradarbiavimą bei transatlantinius piliečių mainus;GERBDAMOS Europos bendrijos valstybių narių įsipareigojimus ir Kanados provincijų bei teritorijų teisėkūros galią švietimo ir mokymo srityje, taip pat aukštojo mokslo bei mokymo įstaigų savarankiškumą;ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad priėmus ir įgyvendinus 1996 m. ir 2001 m. Susitarimus dėl aukštojo mokslo ir mokymo vykdomi ES ir Kanados deklaracijų įsipareigojimai, o bendradarbiavimas buvo naudingas abiems Šalims;PRIPAŽINDAMOS lemiamą aukštojo mokslo ir mokymo indėlį vystant žmogiškuosius išteklius, sugebančius dalyvauti visuotinėje žiniomis grįstoje ekonomikoje;PRIPAŽINDAMOS, kad bendradarbiavimas aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse turėtų papildyti kitas Europos bendrijos ir Kanados bendradarbiavimo iniciatyvas;PRIPAŽINDAMOS, kad yra labai svarbu atsižvelgti į aukštojo mokslo ir mokymo veiklą, kurią vykdo šioje srityje veikiančios tarptautinės organizacijos (EBPO, UNESCO, Europos Taryba);PRIPAŽINDAMOS, kad bendradarbiavimas aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse yra platesnio Europos bendrijos ir Kanados bendradarbiavimo dalis ir bendras abiejų Šalių interesas;TIKĖDAMOSI, kad bendradarbiavimas aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse bus abipusiškai naudingas;PRIPAŽINDAMOS reikmę didinti galimybes dalyvauti šiuo Susitarimu remiamoje veikloje, ypač mokymo ir jaunimo sektorių veikloje;SIEKDAMOS atnaujinti pagrindą tolesniam bendradarbiavimui aukštojo mokslo ir mokymo srityse;SUSITARĖ:1 STRAIPSNISTikslasŠiuo Susitarimu nustatomas Europos bendrijos ir Kanados bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindas.2 STRAIPSNISSąvokų apibrėžtysŠiame Susitarime:1. „Aukštojo mokslo įstaiga“ reiškia bet kokią įstaigą, veikiančią pagal kurios nors iš Šalių atitinkamus teisės aktus ar tvarką, ir teikiančią aukštojo mokslo kvalifikaciją ar diplomus, neatsižvelgiant į jos paskirtį;2. „Mokymo įstaiga“ reiškia valstybinę, pusiau valstybinę ar privačią įstaigą, kuri pagal kurios nors iš Šalių atitinkamus teisės aktus ir tvarką planuoja arba vykdo profesinį švietimą ar mokymą, tolesnį profesinį mokymą, profesinės kvalifikacijos kėlimą ar perkvalifikavimą, suteikiančius atitinkamų įstaigų pripažįstamą kvalifikaciją;3. „Studentai“ reiškia visus asmenis, dalyvaujančius aukštojo mokslo arba mokymo įstaigų (kaip apibrėžta šiame straipsnyje) rengiamuose mokymosi ar mokymo kursuose arba programose, kurias pripažįsta arba finansiškai remia atitinkamos įstaigos;4. „su jaunimu susijusi veikla“ reiškia įvairias veiklos, susijusios su neformaliu ir savaiminiu mokymusi, kuriame dalyvauja jaunimo organizacijos ir kitos jaunimo asociacijos, taip pat jaunimo srities darbuotojai, jaunieji lyderiai ir kiti jaunimui arba su jaunimu dirbantys asmenys, sritis.3 STRAIPSNISTikslai1. Bendrieji Susitarimo tikslai:a) skatinti Europos Sąjungos ir Kanados piliečių tarpusavio supratimą, skatinti labiau domėtis kalbomis, kultūra ir institucijomis;b) gerinti žmogiškųjų išteklių kokybę Europos bendrijoje ir Kanadoje bei padėti įgyti įgūdžių, būtinų norint išspręsti visuotinės žiniomis grįstos ekonomikos keliamus uždavinius.2. Konkretūs Susitarimo tikslai:a) Sustiprinti Europos bendrijos ir Kanados transatlantinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pridėtinę vertę;b) prisidėti prie transatlantinių Europos Sąjungos bei Kanados piliečių mainų;c) prisidėti prie aukštojo mokslo ir mokymo institucijų bei jaunimo struktūrų ir organizacijų plėtros;d) skatinti ir (arba) stiprinti Europos bendrijos ir Kanados suinteresuotųjų šalių, veikiančių aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse, partnerystę;e) siekiant bendrųjų Susitarimo tikslų, prisidėti prie profesinio atskirų asmenų tobulėjimo;f) plėtoti dialogo galimybes ir keistis informacija jaunimo politikos bei jaunimo darbo srityse.3. Susitarimo veiklos tikslai:a) remti aukštojo mokslo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimą, siekiant skatinti ir plėtoti bendras studijų ir (arba) mokymo programas ir besimokančiųjų mobilumą;b) didinti transatlantinio studentų mobilumo kokybę, skatinant skaidrumą, abipusį kvalifikacijų bei studijų ir mokymosi laikotarpių pripažinimą, o jei reikia – ir studijų kreditų perkeliamumą;c) remti aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse veikiančių viešų bei privačių organizacijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti diskusijas ir keitimąsi patirtimi politikos klausimais;d) remti transatlantinį savo srities profesionalų mobilumą (įskaitant besimokančius specialistus), siekiant gerinti abipusį su ES ir Kanados santykiais susijusių klausimų supratimą ir žinias;e) remti jaunimo struktūrų, organizacijų ir jaunimo sektoriaus darbuotojų, taip pat jaunųjų lyderių ir kitų šioje srityje veikiančių asmenų bendradarbiavimą, siekiant skatinti keitimąsi gera praktika ir tinklų kūrimą.4 STRAIPSNISPrincipaiBendradarbiavimas pagal šį Susitarimą vykdomas remiantis šiais principais:10. Visapusė pagarba Europos bendrijos valstybių narių įsipareigojimams ir Kanados provincijų bei teritorijų teisėkūros galiai švietimo ir mokymo srityje, taip pat aukštojo mokslo bei mokymo įstaigų savarankiškumui;11. Bendra pagal šį Susitarimą vykdomos veiklos teikiamos naudos pusiausvyra;12. Aktyvus visų Europos bendrijos valstybių narių ir Kanados provincijų ir teritorijų dalyvavimas;13. Europos bendrijos ir Kanados kultūrinės, socialinės ir ekonominės įvairovės pripažinimas;14. Glaudesnis Europos bendrijos ir Kanados bendradarbiavimas, dvišalių Europos bendrijos valstybių narių ir Kanados programų, taip pat kitų aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse vykdomų Europos bendrijos ir Kanados programų ir iniciatyvų papildomumas.5 STRAIPSNISBendradarbiavimasBendradarbiavimo siekiama vykdant veiksmus, numatytus Priede, kuris yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.6 STRAIPSNISJungtinis komitetas1. Šiuo Susitarimu steigiamas jungtinis komitetas. Jį sudaro abiejų Šalių atstovai.2. Jungtinis komitetas:a) apžvelgia šiame Susitarime numatytą bendradarbiavimą;b) vadovaujantis Susitarimo tikslais ir principais, pateikia Šalims informaciją apie bendradarbiavimo lygį, statusą ir veiksmingumą;c) Dalinasi informacija apie naujausius pasiekimus, politikos kryptis, naujas tendencijas bei pažangią praktiką, susijusią su aukštuoju mokslu, mokymu ir jaunimu.3. Jungtinis komitetas turėtų susitikti kas antrus metus, o posėdžiai turėtų vykti pakaitomis Europos bendrijoje ir Kanadoje. Kiti susitikimai gali būti rengiami Šalims susitarus.4. Jungtinio komiteto sprendimai turi būti priimami bendru sutarimu. Protokolai, suderinti abiejų Šalių išrinktų kartu posėdžiams pirmininkaujančių asmenų, kartu su ataskaita turi būti pateikiami Jungtiniam bendradarbiavimo komitetui, įsteigtam 1976 m. pagal Bendrąjį susitarimą dėl Europos bendrijos ir Kanados prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo bei atitinkamiems abiejų Šalių ministrams.7 STRAIPSNISStebėsena ir vertinimasAbi Šalys bendradarbiaudamos privalo tinkamai stebėti ir vertinti bendradarbiavimo veiklą ir, jei būtina, įgyvendinimo metu atsiradus naujoms reikmėms arba galimybėms, šią veiklą pertvarkyti.8 STRAIPSNISFinansavimas1. Bendradarbiavimas vykdomas atsižvelgiant į esamas lėšas ir laikantis Europos bendrijos ir Kanados įstatymų, kitų teisės aktų, atsižvelgiant į vykdomą politiką ir programas. Finansavimą Šalys skiria lygiomis dalimis.2. Šalys skiria finansavimą siekdamos naudos:- Europos bendrijai, vienos iš Europos bendrijos valstybių narių piliečiams arba asmenims, kuriems valstybė narė yra suteikusi oficialų nuolatinio šalies gyventojo statusą;- Kanadai, jos piliečiams ir nuolatiniams gyventojams, kaip numatyta Kanados įstatymais.3. Jungtinio komiteto ar jo vardu patirtas išlaidas padengia ta Šalis, kuriai atitinkami nariai yra atskaitingi. Kitas nei kelionės ir pragyvenimo išlaidas, tiesiogiai susijusias su Jungtinio komiteto posėdžiais, padengia priimančioji Šalis.9 STRAIPSNISDarbuotojų įvažiavimasAbi Šalys imasi visų būtinų veiksmų ir deda visas įmanomas pastangas, siekdamos sudaryti geresnes sąlygas kitos Šalies darbuotojams, studentams, medžiagoms ir įrangai, dalyvaujantiems arba naudojamiems įgyvendinant šiame Susitarime numatytą bendradarbiavimo veiklą bei atsižvelgiant į susijusius teisės aktus, patekti į vienos iš Šalių teritoriją ir išvykti iš jos.10 STRAIPSNISKiti susitarimai1. Šiuo Susitarimu neprieštaraujama bendradarbiavimo veiklai, kuri gali būti vykdoma pagal kitus Šalių sudarytus susitarimus.2. Šiuo Susitarimu neprieštaraujama šiuo metu galiojantiems ar būsimiems dvišaliams atskirų Europos bendrijos valstybių narių ir Kanados susitarimams šiame Susitarime numatytose srityse.11 STRAIPSNISTeritorinis šio Susitarimo taikymasPirma, šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis ir laikantis toje Sutartyje numatytų sąlygų, o antra – jis taikomas Kanados teritorijoje.12 STRAIPSNISBaigiamosios nuostatos1. Abi Šalys raštu praneša viena kitai sutinkančios būti saistomos šio Susitarimo. Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio pirmąją dieną po tos dienos, kai paskutinė Šalis pranešė sutinkanti būti saistoma šio Susitarimo.2. Šis Susitarimas galioja aštuonerius metus, jo galiojimą galima pratęsti raštišku Šalių susitarimu.3. Šalys raštišku abipusiu susitarimu gali keisti šį Susitarimą.4. Apie Sutarties pakeitimus ir pratęsimą pranešama raštu, jie įsigalioja abiejų Šalių numatytą dieną.5. Bet kuri Šalis gali bet kuriuo metu nutraukti šį Susitarimą, raštu įspėjusi apie tai prieš dvylika mėnesių. Šio Susitarimo galiojimo pabaiga ar nutraukimas neturi įtakos pagal jį nustatytų susitarimų galiojimui ar trukmei arba pagal šio Susitarimo Priedą nustatytiems įsipareigojimams.TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti asmenys pasirašė šį Susitarimą.Šis susitarimas sudarytas (vieta) dviem egzemplioriais 2006 m. __________ mėn. ___ d. anglų, čekų, danų, estų, graikų, italų, ispanų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.EUROPOS BENDRIJOS VARDU KANADOS VYRIAUSYBĖS VARDUPRIEDASVEIKSMAI1. Su aukštuoju mokslu ir mokymu susiję veiksmai1.1. Šalys remia aukštojo mokslo ir mokymo įstaigas, sudarančias EB ir Kanados įstaigų konsorciumus, siekiančius vykdyti bendrus projektus aukštojo mokslo ir mokymo srityse.1.2. Visi bendri konsorciumai sudaromi daugiašalės partnerystės būdu, įtraukiant institucijas iš mažiausiai dviejų Europos bendrijos valstybių narių ir iš mažiausiai dviejų Kanados provincijų ar teritorijų.1.3. Bendroje konsorciumų veikloje paprastai turėtų būti skatinamas transatlantinis studentų mobilumas pagal bendras studijų programas, abipusis kreditų pripažinimas, kalbinis ir kultūrinis parengimas, be to, turėtų būti siekiama, kad srautai abiem kryptimis būtų vienodi.1.4. Dėl tinkamų ES ir Kanados konsorciumų bendradarbiavimo prioritetų ir teminių sričių susitaria atitinkamos abiejų Šalių valdžios įstaigos.1.5. Šalys gali teikti finansinę paramą studentų, dalyvaujančių bendruose aukštojo mokslo ir (arba) profesinio mokymo įstaigų, išsiskiriančių didele kompetencija įgyvendinant bendrus Šalių finansuojamus projektus, konsorciumų projektuose, mobilumui skatinti.2. SU JAUNIMU SUSIJĘ VEIKSMAIŠalys gali finansiškai remti veiklą, susijusią su jaunimo struktūromis, organizacijomis, jaunimo sektoriaus darbuotojais, jaunaisiais lyderiais ir kitais šioje srityje dirbančiais asmenimis. Šie veiksmai – tai seminarai, mokymo kursai, darbo praktika ir mokomieji apsilankymai įvairiomis tikslinėmis temomis, pvz., pilietybė, kultūrinė įvairovė, darbas bendruomenei ar savanoriškas darbas, neformalaus ir savaiminio mokymosi pripažinimas.3. Papildomi veiksmai3.1. Šalys, atsižvelgdamos į Susitarimo tikslus, gali remti tam tikrą papildomų veiksmų skaičių, įskaitant keitimąsi patirtimi, išteklių ir elektroninės medžiagos aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo temomis kaupimą.3.2. Šalys gali finansiškai remti į politiką orientuotas priemones, susijusias su aktyviai aukštojo mokslo, mokymo, jaunimo srityse veikiančiomis organizacijomis; šios priemonės gali būti studijos, konferencijos, seminarai, darbo grupės, profesinės kvalifikacijos kėlimo kursai, lyginamosios analizės studijos, nagrinėjančios horizontalius aukštojo mokslo ir profesinio mokymo klausimus, įskaitant kvalifikacijų pripažinimą bei kreditų perkėlimą pagal Europos kreditų perkėlimo sistemą (angl. – ECTS).3.3. Šalys gali finansiškai remti kvalifikuotų specialistų mobilumą (įskaitant jaunus absolventus ir besimokančius specialistus), norintiems studijuoti trumpalaikėse studijose arba mokymo programose, skirtose kvalifikacijai kelti Šalių nustatytose su EB ir Kanados santykiais susijusiose srityse3.4. Šalys taip pat gali teikti finansinę paramą Alumni asociacijai, kuriai priklauso studentai, dalyvavę EB ir Kanados konsorciumų vykdomuose mainuose aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse. Alumni asociacijai gali vadovauti viena ar daugiau Šalių bendrai paskirtų organizacijų.VEIKSMŲ VALDYMAS1. Šalys gali teikti finansinę paramą šiame Susitarime numatytai veiklai.2. Veiksmus administruoja kompetentingi abiejų Šalių pareigūnai. Jie atlieka šias užduotis:- sprendžia, kokios taisyklės ir procedūros turėtų būti taikomos teikiant pasiūlymus, įskaitant bendrųjų gairių programos dalyviams parengimą;- sudaro kvietimų teikti pasiūlymus skelbimo, pasiūlymų pateikimo ir atrankos tvarkaraštį;- teikia informaciją apie pagal šį Susitarimą vykdomą veiklą ir jos įgyvendinimą;- skiria konsultantus akademiniais klausimais ir ekspertus, kurie taip pat atliktų nepriklausomą pasiūlymų vertinimą;- teikia atitinkamoms Šalių valdžios įstaigoms rekomendacijas dėl projektų finansavimo;- valdo finansus;- siekia, kad stebėsena ir vertinimas būtų atliekami bendradarbiaujant.3. Europos bendrija teiks paramą (įskaitant stipendijas) EB projektų partneriams, o Kanada – Kanados projektų partneriams.TECHNINĖS PARAMOS PRIEMONĖSŠalys skiria lėšų paslaugoms, kurių reikia tinkamam Susitarimo įgyvendinimui, įsigyti, Šalys taip pat gali organizuoti seminarus, pasitarimus ir kitus ekspertų susitikimus, atlikti vertinimą, rengti publikacijas arba skleisti susijusią informaciją.FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS:Pasiūlymas – Tarybos sprendimai dėl Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pagrindus, sudarymo ir pasirašymo.2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAPolitikos sritis: ŠVIETIMAS IR KULTŪRATikslas: bendradarbiaujant su trečiomis šalimis abipusiai gerinti švietimo kokybę.Veikla: ŠVIETIMAS3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)), įskaitant pavadinimus:15.02.03 Bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis valstybėmis švietimo ir profesinio mokymo srityje15.01.04.17 Bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis valstybėmis švietimo ir profesinio mokymo srityje. Administracinės valdymo išlaidos15.01.04.32 Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji agentūra – subsidijos 4 išlaidų kategorijos programomsNurodytos biudžeto eilutės apima ne tik susitarimą su Kanada, bet ir veiklos pagal panašius susitarimus dėl aukštojo mokslo ir profesinio mokymo, sudarytus su kitomis industrinėmis šalimis, ypač su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, finansavimą.3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2006–2013 m.3.3. Biudžeto ypatybės (jei reikia, įterpti eilučių):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |15.02.03 | NPI | DIF | NE | NE | NE | Nr. 4 |15.01.04.17 | NPI | DIF | NE | NE | NE | Nr. 4 |15.01.04.32 | NPI | DIF | NE | NE | NE | Nr. 4 |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Skirsnio Nr. | 2011–2013 |Išlaidų rūšis | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Iš viso |Veiklos išlaidos |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 0,776 | 1,558 | 1,696 | 2,118 | 2,158 | 7,252 | 15,558 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0,306 | 1,266 | 1,640 | 1,949 | 2,142 | 8,255 | 15,558 |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) (išsamesnė informacija – 8.2.4 skyriaus lentelėje) | 8.2.4 | c | 0,288 | 0,328 | 0,328 | 0,328 | 0,984 | 2,256 |BENDRA ORIENTACINĖ SUMA |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0,776 | 1,846 | 2,024 | 2,446 | 2,486 | 8,236 | 17,814 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 0,306 | 1,554 | 1,968 | 2,277 | 2,470 | 9,239 | 17,814 |Administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 | 1,296 |Administracinės išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Į Susitarimą įtraukiama sąlyga, leidžianti pertvarkyti veiksmus ir iš naujo įvertinti pagal Susitarimą skirtą biudžetą neviršijant finansinės perspektyvos ribų.Išsami informacija apie bendrą finansavimą: nėra.Pagal šiame Susitarime numatytus bendradarbiavimo veiksmus, ES rems ES įstaigų ir studentų veiklą. Bendro valstybių narių ir institucijų finansavimo nenumatoma.4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[4] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. Išlaidų sąmatos ir finansinis poveikis 2006 m. atitinka tų metų biudžetą, o išlaidų sąmatos ir finansinis poveikis 2007–2013 m. laikotarpiui atitinka dabartinį planavimą naujųjų finansinių perspektyvų atžvilgiu.4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.4.1.4. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinus ir išorės darbuotojus) – išsamią informaciją žr. 8.2.1. punkte.Poreikiai metams | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 ir vėlesni m. |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. YPATYBėS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiDvišaliu bendradarbiavimo susitarimu aukštojo mokslo, mokymo bei jaunimo srityse siekiama skatinti ES ir Kanados piliečių tarpusavio supratimą, geriau parengti juos žinių visuomenei bei abipusiai gerinti jaunimo aukštojo mokslo, mokymo ir neformaliojo švietimo kokybę ES ir Kanadoje.Dvišalio bendradarbiavimo susitarimu atsiliepiama į abiejų Šalių aukščiausio lygmens politinę valią.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaRyšiai su Kanada – vieni seniausių ir glaudžiausių Europos Sąjungos ryšių su kitomis šalimis. Santykius su Kanada galima apibūdinti kaip besiplečiančius, kurių naujausia išraiška – tai 2004 m. priimta „partnerystės darbotvarkė“. Darbotvarkėje išreiškiamas noras sustiprinti ir išplėsti bendradarbiavimą švietimo srityje, ypač atnaujinant Susitarimą dėl aukštojo mokslo ir mokymo. Kaip svarstytina galimybė darbotvarkėje nurodomas dabartinio Susitarimo patobulinimas, suteiksiantis daugiau galimybių visoms aukštojo mokslo ir mokymo institucijoms ir padidinsiantis mainų skaičių ir apimtį. Taip pat minimas konkretus pasiūlymas įtraukti su formalaus švietimo struktūromis nesusijusius veiksmus jaunimo srityje.ES ir Kanados susitarimas teiktų papildomos naudos įvairiais aspektais: padėtų kurti institucijų abipus Atlanto ryšius, suteiktų galimybę atskiriems asmenims, akademikams, administracijos darbuotojams ir studentams kurti transatlantinius tinklus, rengti specifinius mokymo dalykus ir disciplinas. Numatyti veiksmai padėtų išlaikyti ir plėtoti daugiašalį požiūrį į visus veiksmus įtraukiant skirtingų valstybių narių įstaigas ir žmones. Jau patvirtinta, kad toks daugiašalis požiūris yra veiksmingas didinant tarpusavio supratimą bei gerinant švietimo ir mokymo ES ir Kanadoje kokybę. Be to, laikantis šio požiūrio vykdant dvišales programas, užtikrinama apimties ir masto ekonomija, didinama kokybė.ES ir Kanados susitarimo tikslai visiškai atitiktų kitų šioje srityje taikomų ES priemonių tikslus. Susitarimu būtų sukurta sistema, papildanti kitas programas ir suteikianti galimybę bendradarbiaujant ES ir Kanadai siekti kokybiško švietimo tikslų. Be to, numatyti veiksmai padėtų užmegzti transatlantinį žmonių bendradarbiavimą, kuris nenumatytas kitose ES švietimo, mokymo ir jaunimo programose.Susitarime numatyti veiksmai, kuriuos įgyvendinant daugiausiai dėmesio būtų skiriama pirmosios pakopos studentų mobilumui bei transatlantiniams mainams profesinio mokymo ir jaunimo srityje, ypač gerai papildytų „ Erasmus Mundus“ programą.Šie veiksmai taip pat papildytų Europos Sąjungos remiamų ES centrų veiklą, nes būtų sudaromos papildomos mainų galimybės ir skatinamas struktūrinis įstaigų bei organizacijų abiejose Atlanto pusėse bendradarbiavimas.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąTikslas | Negalutinis rodiklių sąrašas |Bendrieji tikslai |skatinti Europos Sąjungos ir Kanados piliečių tarpusavio supratimą, skatinti labiau domėtis kalbomis, kultūra ir institucijomis; gerinti žmogiškųjų išteklių kokybę Europos bendrijoje ir Kanadoje bei padėti įgyti įgūdžių, būtinų norint išspręsti visuotinės žiniomis grįstos ekonomikos keliamus uždavinius. | kiekybiniai duomenys, gauti iš dalyvių ir suinteresuotųjų šalių tarpinių apklausų ar ex-post vertinimo metu |Konkretūs tikslai |Sustiprinti Europos bendrijos ir Kanados transatlantinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse pridėtinę vertę; prisidėti prie transatlantinių Europos Sąjungos bei Kanados piliečių mainų; prisidėti prie aukštojo mokslo ir mokymo institucijų bei jaunimo struktūrų ir organizacijų plėtros; skatinti ir (arba) stiprinti Europos bendrijos ir Kanados suinteresuotųjų šalių, veikiančių aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse, partnerystę; siekiant bendrųjų Susitarimo tikslų, prisidėti prie profesinio atskirų asmenų tobulėjimo; plėtoti dialogo galimybes ir keistis informacija jaunimo politikos bei jaunimo darbo srityse. | kiekybiniai duomenys, gauti iš pareigūnų ir administracijos darbuotojų tiesioginių interviu metu; kiekybiniai duomenys, gauti apklausų būdu iš asmenų, atsakingų už siūlomus veiksmus įgyvendinančias įstaigas ir organizacijas; kiekybiniai duomenys, gauti apklausų būdu iš asmenų, atsakingų už jaunimo politiką ir darbą jaunimo reikalų srityje; kiekybiniai duomenys, gauti apklausų būdu iš individualių dalyvių. |Rezultatai gali reikšti gaunamą arba negaunamą naudą, kurią patiria tiesioginiai adresatai intervencijos pabaigoje. Todėl juos reikėtų vertinti atsižvelgiant į intervencijos veiklos tikslus.Veiklos tikslai | Dalyvių rezultatai |remti aukštojo mokslo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimą, siekiant skatinti ir plėtoti bendras studijų ir (arba) mokymo programas ir besimokančiųjų asmenų mobilumą; | įstaigos: patobulinti mokymo planai ir mokymo metodai; didesnis skaidrumas ir geresnis studijų kreditų sistemų supratimas; geresnis pasirengimas transatlantiniam bendradarbiavimui; |didinti transatlantinio studentų mobilumo kokybę, skatinant skaidrumą, abipusį kvalifikacijų bei studijų ir mokymosi laikotarpių pripažinimą, o jei reikia – ir studijų kreditų perkeliamumą; | besimokantys: praturtinanti transatlantinė patirtis; geresnis išsilavinimas ir kultūros supratimas |remti aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse veikiančių viešų bei privačių organizacijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti diskusijas ir keitimąsi patirtimi politikos klausimais; | organizacijos, įstaigos: geresnis politikos klausimų supratimas; |remti transatlantinį savo srities profesionalų mobilumą (įskaitant besimokančius specialistus), siekiant gerinti abipusį su ES ir Kanados santykiais susijusių klausimų supratimą ir žinias; | individualūs asmenys: geresnis pagrindinių su ES ir Kanados santykiais susijusių klausimų supratimas. |remti jaunimo struktūrų, organizacijų ir jaunimo sektoriaus darbuotojų, taip pat jaunųjų lyderių ir kitų šioje srityje veikiančių asmenų bendradarbiavimą, siekiant skatinti keitimąsi gera praktika ir tinklų kūrimą. | Politikos formuotojai, jaunimo sektoriaus darbuotojai, jaunimo organizacijos: abipusė apsikeitimo patirtimi nauda. Organizacijos: naujos daugiašalės partnerystės ir tinklai. |5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)Toliau nurodykite metodą (-us)[5], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.X Centralizuotas valdymasX Tiesioginis, vykdomas KomisijosX Netiesioginis, deleguojama:X vykdomosioms agentūromsٱ Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.ٱ nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugasٱ Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymasٱ kartu su valstybėmis narėmisٱ kartu su trečiosiomis šalimisٱ bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Siūlomas bendradarbiavimo pagrindas yra grindžiamas bendro Europos Sąjungos ir Kanados finansavimo principu. Kvietimą teikti pasiūlymus administruoja Europos Komisija remdamasi bendromis, kartu su Kanados valdžios įstaigomis iš anksto nustatytomis gairėmis.Komisija gali kreiptis į vykdomąją agentūrą. ES ir Kanados susitarimo finansinis paketas neužtikrina, kad kreipimasis į vykdomąją agentūrą bus pateisinamas. Vis dėlto tikėtina, kad sudarius labai panašų susitarimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis veiks masto ekonomija ir bus sukuriamas logiškas pagrindas deleguoti kai kuriuos veiksmus vykdomajai agentūrai.6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaBendrų ES ir Kanados projektų vykdymas bus stebimas derinant du būdus – dokumentų monitoringą (remiantis reguliariomis paramos gavėjų ataskaitomis) ir monitoringą vietoje, kurį vykdys Komisija ir atitinkamos Kanados vyriausybės paskirtos institucijos.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasEx-ante vertinimas yra grindžiamas patirtimi, įgyta vykdant dabartinę programą, paramos gavėjų atsiliepimais, programos profesinio mokymo krypties analize, ekspertų konsultacijomis ir tarpiniu dabartinio programos etapo vertinimu.Aiškinamajame memorandume aptariami pagrindiniai ex-ante vertinimo ir poveikio vertinimo aspektai.Toliau pateikiamos pagrindinės išvados, susijusios su aukštojo mokslo ir profesinio mokymo ex-ante vertinimu:- programa teikia naudos susijusioms įstaigoms, mokomajam personalui ir studentams. programa yra ypač veiksminga gerinant studentų ir darbuotojų supratimą apie kitų šalių kultūrą;- programa taip pat prisidėjo prie mokymo programų tobulinimo ir ypač prie transatlantinių universitetų ir profesinio mokymo įstaigų tinklų stiprinimo;- Tačiau norint padaryti poveikį Europos Sąjungos ir Kanados žmonių tarpusavio supratimui, manoma, kad programos apimtis – per menka;- dėl nepakankamo tolesnio finansavimo kilo grėsmė mobilumo projektų tvarumui;- siekiant greta aukštojo mokslo tame pačiame lygmenyje išlaikyti ir profesinį mokymą, reikia žymiai padidinti biudžetą;- būtinas ypatingas požiūris į profesinį švietimą ir mokymą, pagal kurį, atsižvelgiant į realią padėtį šioje srityje, būtų taikomi specialūs įgyvendinimo kriterijai;- atlikus tarpinį vertinimą siūlomi tam tikri pakeitimai: a) pailginti konsorciumų projektų trukmę; b) pabrėžti gerosios patirties reikšmę ir keistis patirtimi; c) įsteigti papildomų mobilumo stipendijų sistemą sėkmingiems projektams;- pagrindinės su jaunimu susijusios ES ir Kanados seminaro bendradarbiavimo šioje srityje klausimais metu parengtos rekomendacijos – tęsti politikos formuotojų dialogą, skatinti keitimąsi patirtimi bei jaunimo sektoriaus darbuotojams dalintis ištekliais.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Siūlomas bendradarbiavimo pagrindas bus rengiamas atsižvelgiant į ex-ante vertinimo išvadas, t. y.:- bus įtraukiamos sėkmingai naudotos ir išbandytos dabartinės programos dalys;- bus laikomasi specialaus požiūrio į profesinį mokymą;- bus remiamasi sėkmingais projektais;- bus stiprinamas mobilumas;- bus įvedamas naujas, su jaunimu susijęs aspektas;- bus didinamas dabartinis finansinis paketas.6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasTarpinis vertinimas bus atliekamas po pirmųjų trejų įgyvendinimo metų, o ex-ante vertinimas – intervencijos pabaigoje.7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėSSudarant sprendimus ir sutartis dėl finansavimo tarp Komisijos ir gavėjų numatoma, kad Komisija ir Audito Rūmai gali atlikti patikrinimus vietoje Europos bendrijos paramos gavėjų patalpose, taip pat suteikiama teisė reikalauti pateikti pagal šias sutartis, susitarimus ir įsipareigojimus patirtų bet kokio pobūdžio išlaidų įrodymus penkerius metus pasibaigus sutarties laikotarpiui.Gavėjai privalo pateikti ataskaitas ir finansinės atskaitomybės dokumentus, kurie nagrinėjami įvertinant išlaidų pobūdį ir tinkamumą bei Europos bendrijos teikiamo finansavimo tikslus, taip pat atsižvelgiant į sutartinius įsipareigojimus ir į ekonomikos bei patikimo finansų valdymo principus.Prie finansinių susitarimų pridedama administracinio ir finansinio pobūdžio informacija, nurodant, kokios išlaidos pagal šiuos susitarimus yra tinkamos. Tam tikrais atvejais į Europos bendrijos nurodytą išlaidų struktūrą bus įtraukiamos tik tos išlaidos, kurios gavėjo apskaitos sistemoje yra praktiškai įmanomos, pripažįstamos ir patikrinamos – tokiu būdu palengvinamas finansuojamų projektų tikrinimas ir auditas (taip pat ir vertinimas atrankos tikslais).8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Veiklos tikslų pavadinimai | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | IŠ VISO |2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 m. kas metus |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[6] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 |Darbuotojai, finansuojami[7] pagal XX 01 02 str. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Kiti darbuotojai[8], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |IŠ VISO | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas1 A*/AD: Politikos formavimas ir programos valdymas1,25 B*/AST Patarėjas finansų klausimais1 / 4 C*/AST Sekretoriato ir finansinio skyriaus parama8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių darbo vietų skaičių)1,5 Šiuo metu programos valdymui skirtos darbo vietos, kurias reikia pakeisti arba pratęsti.( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams( Darbo vietos, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu( Darbo vietos, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas)( Darbo vietos, reikalingos n-tiesiems metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 | IŠ VISO |Techninė ir administracinė pagalba (įskaitant susijusias išlaidas darbuotojams) |Vykdomosios agentūros[9] 15.01.04.32 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,896 |Kita techninė ir administracinė pagalba 15.01.04.17 |- intra muros | 0,160 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,360 |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0,288 | 0,328 | 0,328 | 0,328 | 0,984 | 2.256 |2006 m. biudžete nėra specialiai administracinei pagalbai skirtos eilutės. Ekspertų apskaičiuotos tokio pobūdžio išlaidos, susijusios su pasiūlymų vertinimu, dengiamos iš bendrų GD lėšų. Nuo 2007 m. biudžete bus administracinei pagalbai skirta eilutė. Tai grindžiama galimomis didesnėmis ES ir Kanados susitarimo (taip pat ir būsimam ES ir JAV susitarimo) įgyvendinimui skirtomis biudžeto lėšomis – abiem susitarimams įgyvendinti bendrai būtų skiriama 8 mln. EUR per metus, o šiuo metu skiriama – 3 mln. EUR per metus. Administracinei pagalbai skirta eilutė biudžete reikalinga ir todėl, kad Susitarime numatytus veiksmus būtų galima įgyvendinti pasitelkiant vykdomąją agentūrą Švietimas, garsas ir vaizdas bei kultūra . Be to, sudarius panašų susitarimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis atsirastų masto ekonomija ir patikimas pagrindas deleguoti kai kuriuos susitarimuose numatytus veiksmus šiuo metu veikiančiai vykdomajai agentūrai Švietimas, garsas ir vaizdas bei kultūra . Todėl pirmiau pateiktoje lentelėje įtraukta atitinkamai darbuotojų – 1 pagal sutartį dirbantis darbuotojas vykdomajai agentūrai.8.2.5. Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų, neįskaičiuotų į orientacinę sumąmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai1,5 darbuotojų x 108 000 EUR x 8 metai = 1 296 000 EURApskaičiuota remiantis prielaida, kad vykdomoji agentūra Švietimas, garsas ir vaizdas bei kultūra dalyvaus įgyvendinant Susitarimą. Priešingu atveju reikės 1 papildomo Komisijos darbuotojo.Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.nėra.8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011– 2013 | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[10] Jungtinis ES ir Kanados komitetas, įsteigtas Susitarimu | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąKomandiruotės: 1 x 3000 (vykstant į Kanadą) + 2 x 700 (į valstybes nares) = 4 400 EURJungtinio komiteto posėdžiai su valstybių narių atstovais kas antrus metus: 25 x 700 x 4 = 70 000 EUR [1] KOM(2005) 274[2] OL C , , p. .[3] OL C , , p. .[4] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[5] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.[6] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[7] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[8] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[9] Galimybė pasinaudoti šiuo metu veikiančios vykdomosios agentūros Švietimas, garsas ir vaizdas bei kultūra paslaugomis bus nagrinėjama atsižvelgiant į šios agentūros įvertinimą. Siekiant naujųjų švietimo programų įgyvendinimo 2007–2013 m., vertinimas bus atliekamas 2006 m.[10] Nurodykite komiteto tipą ir kuriai grupei jis priklauso.


type: contracts

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 21998A0812(01)
 Official Journal L 225 , 12/08/1998 P. 0005 - 0012
 Ftehimli jistabbilixxi ċentru tax-xjenzu u t-teknoloġija fl-UkrajnaIL-KANADA, L-ISVEZJA, L-UKRAJNA U L-ISTATI UNITI TA' L-AMERIKA,LI JERĠĦU JIKKONFERMAW l-bżonn biex jiġi prevjenut il-proliferazzjoni ta' teknoloġiji u l-għarfien li għandu x' jaqsam ma' armi ta' qerda totali tal-massa (mass destruction) – armi nukleari, kimiċi u bijoloġiċi;LI JINNOTA l-perjodu kritiku fil-preżent fl-Istati ta' l-Unjoni Sovjetika ta' qabel, perjodu li jinkludi t-transizzjoni għal ekonomija tas-suq, il-proċess ta' l-iżvilupp ta' żarmar ta' l-armi, u l-konverżjoni ta' potenzal industrijali-tekniku minn sforzi militari għal dawk ta' għanijiet ta' paċi;LI JAGĦRAF, f'dan il-kuntest, il-bżonn li jinħoloq ċentru internazzjonali xjentifiku u teknoloġiku fl-Ukrajna li jnaqqas inċentivi biex jieħu parti f'attivitajiet li jistgħu jirriżultaw f'proliferazzjoni bħal din, billi jappoġġjaw u jassistu l-attivitajiet għal għanijiet ta' paċi ta' armi xjentisti u inġiniera fl-Ukrajna u, jekk ikun interessat, fl-Istat l-oħra ta' l-Unjoni Sovjetika ta' qabel;LI JWIEĠEB għall-bżonn biex jikkontribbwixxu, permezz tal-proġetti u l-attivitajiet taċ-Ċentru, għat-transizzjoni ta' l-Istati ta' l-Unjoni Sovjetika ta' qabel lejn ekonomiji bbażati fuq is-suq u biex jappoġġjaw riċerka u żvilupp għal għanijiet ta' paċi;JIXTIEQU LI l-proġetti taċ-Ċentru jipprovdu impetus u appoġġ lil xjentisti u inġiniera parteċipanti f'opportunitajiet ta' karriera li qed jiżviluppaw fuq skond għat-tul, li jsaħħu l-kapaċita xjentifika ta' riċerka u ta' żvilupp ta' l-Ukrajna, uJIRREALIZZAW LI s-suċċess taċ-Ċentru jirrikjedi appoġġ b'saħħtu minn gvernijiet, fondazzjonijiet istituzzjonijiet akkademiċi u xjentifiċi, u entitajiet oħra intergovernmentali u mhux governattivi,FTIEHMU KIF ĠEJ:Artikolu IIċ-Ċentru tax-Xjenza u Teknoloġija fl-Ukrajna (minn issa ‘l quddiem imsejjaħ bħala "iċ-Ċentru" huwa hawnhekk stabbilit bħala organizzazzjoni intergovernmentali. Kull parti għandha tiffaċilita, fit-territorju tagħha, l-attivitajiet taċ-Ċentru. Sabiex jinkisbu l-għanijiet tiegħu, iċ-Ċentru għandu, bi qbil mal-liġijiet u r-regolamenti tal-partijiet, il-kapaċita legali biex jorbot, jakkwista u jiddisponi minn propjeta immobbli jew mobbli, u biex jiftaħ u jwieġeb għal kawżi legali.Artikolu IIA. Iċ-Ċentru għandu jiżviluppa, japprova, jiffinanzja u jimmonitorja proġetti ta' xjenza u teknoloġija għal għanijiet ta' paċi, li jridu jitwettqu primarjament f'istituzzjonijiet u faċilitajiet lokati fl-Ukrajna u, jekk ikun interessat, fl-Istati l-oħra ta' l-Unjoni Sovjetika ta' qabel.B. L-għanijiet taċ-Ċentru għandhom ikunu:(i) li jagħtu armi xjentisti u inġiniera, partikolarment dawk li jippossjedu għerf u abbiltajiet li għandhom x' jaqsmu ma' armi ta' qerda totali tal-massa (mass destruction) jew sistemi ta' twassil ta' missili, fl-Ukrajna u, jekk ikun interessat, fi Stati oġra ta' l-Unjoni Sovjetika ta' qabel, opportunitajiet biex it-talenti tagħhom jiġi mmirati lejn attivitajiet ta' paċi, u(ii) li b'hekk jikkontribwixxu permezz tal-proġetti u l-attivitajiet tiegħu: għas-soluzzjoni ta' problemi nazzjonali jew internazzjonali, u għall-miri aktar wiesgħa ta' rinfurzar tat-transizzjoni għal ekonomiji bbażati fuq is-suq li jwieġbu għal bżonnijiet ċivili, għall-appoġġ ta' żvilupp bażiku u ta' riċerka u teknoloġija applikata, fosthom fl-oqsma ta' protezzjoni ambjentali, produzzjoni ta' l-enerġija, u sigurta nukleari, u r-remediation tal-konsegwenzi ta' inċidenti ta' reatturi ta' enerġija nukleari, u għall-promozzjoni ta' aktar integrazzjoni ta' xjentisti ta' l-Ukrajna u l-Unjoni Sovjetika ta' qabel fil-Komunità xjentifika internazzjonali.Artikolu IIISabiex jikseb l-għanijiet tiegħu, iċ-Ċentru huwa awtorizzat:(i) li jippromwovi u jappoġġja, permezz ta' l-użu ta' fondi jew b'mod ieħor, proġetti ta' xjenza u teknoloġija bi qbil ma' l-Artikolu II ta' dan il-Ftehim;(ii) li jimmonitorja u jirrevedi proġetti taċ-Ċentru bi qbil ma' l-Artikolu VIII ta' dan il-Ftehim;(iii) li jxerred tagħrif, kif ikun xieraq, biex jippromwovi l-proġetti tiegħu, jinkoraġġixxi proposti, u jwessgħa parteċipazzjoni internazzjonali;(iv) li jistabbilixxi forom xierqa ta' koperazzjoni ma' gvernijiet, organizzazzjonijiet intergovernmentali, organizzazzjonijiet mhux governattivi (li għandhom, għall-għanijiet ta' dan il-Ftehim, jinkludu s-settur privat), u programmi;(v) li jerċievi fondi jew donazzjonijiet minn gvernijiet, organizzazzjoni intergovernmentali, u organizzazzjonijiet li mhumiex governattivi;(vi) li jistabbilixxu uffiċċji tal-friegħi kif ikun xieraq, u(vii) li jidħol għal attivitajiet oħra kif jista' jiġi miftiehem mill-Partijiet.Artikolu IVA. Iċ-Ċentru għandu jkollu bord li jirregola u segretarjat, li jikkonsisti minn direttur eżekutiv, diretturi deputati eżekuttivi, u personal ieħor bħal dan kif ikun meħtieġ, bi qbil ma' l-Istatut taċ-Ċentru.B. Il-Bord li Jirregola għandu jidħol responsabbli għal:(i) l-istabbilizzazzjoni tal-politika taċ-Ċentru u r-regoli tiegħu ta' proċedura;(ii) jipprovdi gwida u direzzjoni ġenerali lis-segretarjat;(iii) japprova l-estimi operattivi taċ-Ċentru;(iv) jirregola l-affarijiet finanzjarji u oħrajn taċ-Ċentru, inklużi proċeduri ta' approvazzjoni għat-tħejjija ta' l-estimi taċ-Ċentru, tfassil tal-kontijiet, u reviżjoni tagħhom;(v) jifformula kriterji u prijoritajiet ġenerali għall-approvazzjoni ta' proġetti;(vi) japprova proġetti bi qbil ma' l-Artikolu VI;(vii) jadotta l-Istatut u arranġamenti ta' implimentazzjoni oħra kif meħtieġ, u(viii) funzjonijiet oħra assenjati lilu permezz ta' dan il-Ftehim jew meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' dan il-Ftehim.Deċiżjonijiet tal-Bord li Jirregola għandhom ikunu b'konsensus tal-partijiet kollha fil-Bord, bla ħsara għall-kondizzjonijiet u t-termini stabbiliti skond l-Artikolu V, minbarra kif provvdut mod ieħor f'dan il-Ftehim.Ċ. Kull wieħed mill-partijiet firmatarji għandu jiġi rappreżentat minn vot waħdieni fil-Bord li Jirregola. Kull wieħed għandu jaħtar rappreżentattiv wieħed għall-Bord li Jirregola fi żmien 7 ijiem wara d-dħul fis-seħħ ta' dan il-Ftehim.D. Il-Bord li Jirregola għandu jadotta statut fl-implimentazzjoni ta' dan il-Ftehim. L-Istati għandu jistabbilixxi:(i) l-istruttura tas-segretarjat;(ii) il-proċess għall-għażla, l-iżvilupp, l-approvazzjoni, il-finanzjament, it-twettieq u l-monitorjar ta' proġetti;(iii) il-proċess li permezz tiegħu id-direttur eżekuttiv għandu jikseb pariri xjentifiċi u oħrajn professjonali kif meħtieġ rigward proġetti proposti direttament minn esperti internazzjonali;(iv) proċeduri għat-tħejjija ta' l-estimi taċ-Ċentru, tfassil ta' kontijiet, u reviżjoni tagħhom;(v) linji ta' gwidi xierqa dwar drittijiet ta' propjeta intellettwali li jirriżultaw minn proġetti taċ-Ċentru u dwar it-tixrid ta' riżultati ta' proġetti;(vi) proċeduri li jirregolaw il-parteċipazzjoni ta' gvernijiet, organizzazzjonijiet intergovernmentali, u organizzazzjonijiet li mhumiex governattivi f'proġetti taċ-Ċentru;(vii) disposizzjoni għall-allokazzjoni tal-propjeta taċ-Ċentru mat-temma ta' dan il-Ftehim jew irtirar ta' parti;(viii) politika ta' personal, u(ix) xi arranġamenti oħra meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' dan il-Ftehim.Artikolu VIl-Bord li Jirregola għandu jkollu d-diskrezzjoni u s-saħħa esklussiva li jespandi s-sħubija tiegħu biex jinkludi rappreżentattivi maħtura minn partjiet li jissieħbu f'dan il-Ftehim, fuq kondizzjonijiet u termini bħal dawn kif ikun jista' jistabbilixxi l-Bord. Partijiet mhux rappreżentati fil-Bord li Jirregola u l-organizzazzjonijiet intergovernmentali u mhux governattivi jistgħu jiġu mistiedna sabiex jipparteċipaw f'deliberazzjonijiet tal-Bord, f'kapaċita mhux ta' votazzjoni.L-Artikolu VIKull proġett sottomess għal approvazzjoni mill-Bord li Jirregola għandu jiġi akkompanjat mill-ftehim bil-miktub ta' l-Istat (i) li fih ikun se jitwettaq ix-xogħol. B'żieda mal-ftehim minn qabel ta' dawk l-Istat(i), l-approvazzjoni ta' proġetti għandha tirrikjedi l-konsensus ta' partijiet fil-Bord li Jirregola għajr xi Stat eliġibbli għal proġetti skond l-Artikolu II(A). (Konsensus bħal din għandha tkun bla ħsara għal kondizzjonijiet u termini stabbiliti skondi l-Artikolu V).Artikolu VIIA. Proġetti approvati mill-Bord li Jirregola jistgħu jiġu finanzjati jew appoġġjati miċ-Ċentru, jew permezz ta' gvernijiet, organizzazzjonijiet intergovernmentali, jew organizzazzjonijiet li mhumiex governattivi, direttament jew permezz taċ-Ċentru. Finanzjament u appoġġ bħal dan ta' proġetti approvati għandu jiġi provvduti fuq termini u kondizzjonijiet speċifikati minn dawk li qed jipprovduhom, li għandhom ikunu konsistenti ma' dan il-Ftehim.B. Rappreżentattivi tal-partijiet fil-Bord u personal tas-segretarjat taċ-Ċentru għandhom ikunu ineliġibbli għal għotjiet tal-proġett u jistgħu ma jibbenefikawx direttament minn xi għotja ta' proġett.Artikolu VIIIA. Iċ-Ċentru għandu jkollu d-dritt, fl-Ukrajna jew Stati oħra ta' l-Unjoni Sovjetika ta' qabel li jaċċettaw dan il-Ftehim:(i) li jeżaminaw attivitajiet tal-proġett taċ-ċentru fuq il-post, materjali, provvisti, l-użu ta' fondi, u servizzi relatati mal-proġetti u l-użu ta' fondi, man-notifika tiegħu jew, b'żieda ma' dan, kif speċifikat fi ftehim tal-proġett, u(ii) jispezzjona jew jirrevedi, mat-talba, xi tagħrif, inkluż reġistrazzjonijiet jew dokumenti, f'konnessjoni ma' l-attivitajiet tal-proġett taċ-Ċentru u l-użu ta' fondi, huma fejn huma lokati dawn ir-reġistrazzjonijiet jew din id-dokumentazzjoni, matul il-perjodu li fih iċ-Ċentru jipprovdi l-finanzjament, u għal perjodu wara dan kif stabbilit fil-ftehim tal-proġett.Il-ftehim bil-miktub meħtieġ fl-Artikolu VI għandu jinkludi l-ftehim, ta' kemm l-Istat ta' l-Unjoni Sovjetika ta' qabel li fih se jitwettaq ix-xogħol kif ukoll l-istituzzjoni reċipjenti, biex jipprovdi ċ-Ċentru bl-aċċess meħtieġ għar-reviżjoni u l-monitorjar tal-proġett, kif jirrikjedi dan il-paragrafu.B. Kull parti rappreżentata fil-Bord li Jirregola għandu jkollu wkoll id-drittijiet deskritti fil-paragrafu (A), kordinati permezz taċ-Ċentru, rigward proġetti li tiffinanzja totalment jew parzjalment, jew direttament jew permezz taċ-Ċentru.Ċ. Jekk ikun stabbilit li t-termini u l-kondizzjonijiet ta' proġett ma jkunux ġew rispettati, iċ-Ċentru jew gvern jew organizzazzjoni ta' finanzjament jistgħu, wara li jkunu nfurmaw il-Bord bir-raġunijiet tagħhom, iwaqqfu l-proġett u jieħdu l-passi xierqa bi qbil mat-termini tal-ftehim tal-proġett.Artikolu IXA. Il-kwartieri taċ-Ċentru għandhom jiġu lokati fl-Ukrajna.B. Bħala mod illi jiġi provvdut appoġġ materjali liċ-Ċentru, il-Gvern ta' l-Ukrajna għandu jipprovdi bi spejjeż għalih faċilita xierqa għall-użu miċ-Ċentru, flimkien ma' manutenzjoni, utilitajiet, u sigurta għall-faċilita.Ċ. Fl-Ukrajna, iċ-Ċentru għandu jkollu l-istat ta' persuna legali u, f'dik il-kapaċita, għandu jkun intitolat li jorbot, jakkwista u jiddisponi minn propjeta immobbli jew mobbli, u biex jiftaħ u jwieġeb għal kawżi legali.Artikolu XIl-Gvern ta' l-Ukrajna għandu jiżgura li:(i) (a) fondi u propjeta taċ-Ċentru jew xi fergħa minnu, inkluż xi interessi li jinħolqu miż-żamma ta' fondi f'banek fl-Ukrajn, huma eżentati minn tassazzjoni jew xi ħlasijiet oħra mposti mill-Gvern ta' Ukrajna u xi sottodiviżjoni tiegħu;(b) prodotti, provvisti, u xi propjeta provvduta jew utilizzata f'konnessjoni maċ-Ċentru u l-proġetti u l-attivitajiet tiegħu jistgħu jiġu mportati, esportati minn, jew użati fl-Ukrajna ħielsa minn tariffi, dues, dazji tad-dwana, taxxi ta' mportazzjoni, u taxxi jew ħlasijiet simili mposti mill-Ukrajna. Sabiex jerċievi eżenzjonijiet skond dan il-paragrafu, prodotti, provvisti, u propjeta oħra jridu jiġu jew speċifikati fi ftehim ta' proġett jew jiġu ċertifikati mid-direttur eżekuttiv bħala oġġetti li jridu jintużaw miċ-Ċentru jew fi proġett taċ-Ċentru. Il-proċeduri għal ċertifikazzjonijiet bħal dawb għandhom jiġu deskritti fl-Istatut;(ċ) fondi rċevuti minn persuni naturali u legali, inklużi organizzazzjonijiet xjentifiċi Ukrajnjani jew xjentisti u speċjalisti, f'konnessjoni mal-proġetti u l-attivitajiet taċ-Ċentru, m'għandhomx jiġu soġġetti għal tassazzjoni jew ħlasijiet oħra mill-Gvern ta' l-Ukrajna jew xi sottodiviżjoni tiegħu;(ii) (a) iċ-Ċentru, gvernijiet, organizzazzjonijiet intergovernmentali, u organizzazzjonijiet li mhumiex governattivi għandu jkollhom id-dritt li jmexxu fondi li għandhom x'jaqsmu maċ-Ċentru u l-proġetti jew l-attivitajiet tiegħu, għajr il-munita lokali fl-Ukrajna, għal ġo jew għal barra mill-Ukrajna mingħajr restrizzjoni, kull wieħed f'ammonti li ma jaqbiżx l-ammont totali huwa mmexxi għal ġo l-Ukrajna;(b) biex jiffinanzja liċ-Ċentru u l-proġetti u l-attivitajiet tiegħu, iċ-Ċentru għandu jiġi ntitolat, għalih innifsu u f'isem l-entitajiet riferiti f'punt (a), li jbigħ muniti barranin fl-Ukrajna.Artikolu XIA. Il-partijiet għandhom jikoperaw mill-viċin sabiex jiġi faċilitat il-ħlas ta' proċedimenti legali u pretensjonijiet skond dan l-Artikolu.B. Jekk jiġi miftiehem mod ieħor, il-Gvern ta' l-Ukrajna għandu, rigward proċedimenti legali u pretensjonijiet minn persuni ta' nazzjonalita Ukrajnjana jew organizzazzjonijiet, oħra għajr pretensjonijiet kontrattwali, li jinħolqu mill-azzjonijiet jew ommissjonijiet taċ-Ċentru jew il-personal tiegħu fil-qadi ta' l-attivitajiet taċ-Ċentru:(i) ma jġibx proċedimenti legali kontra ċ-Ċentru u l-personal tiegħu;(ii) jassumi responsabbilta biex jitratta ma' proċedimenti legali u pretensjonijiet li jinġiebu minn dak imsemmi iktar ‘il fuq kontra ċ-Ċentru u l-personal tiegħu, u(iii) iżomm iċ-Ċentru u l-personal tiegħu bla periklu rigward proċedimenti legali u pretensjonijiet riferiti fis-sottoparagrafu (ii).Ċ. Id-disposizzjonijiet ta' dan l-Artikolu m'għandhomx jipprevjenu kumpens jew indemnita disponibbli skond ftehimijiet internazzjonali applikabbli jew liġi nazzjonali ta' xi Stat.D. Xejn fil-paragrafu (B) m'għandu jinftiehem bħala li jipprevjeni proċedimenti legali jew pretensjonijiet kontra persuni ta' nazzjonalita Ukrajnjana.Artikolu XIIA. Personal tal-Gvern ta' l-Istati Uniti, il-Gvern Kanadiż, u l-Gvern Svediż li huma preżenti fl-Ukrajna f'konnessjoni maċ-Ċentru jew il-proġetti u l-attivitajiet tiegħu għandu jingħata mill-Gvern ta' l-Ukrajna status ekwivalenti għal dak mogħti staff amministrattiv u tekniku skond il-Konvenzjoni ta' Vjenna dwar Relazzjonijiet Diplomatiċi tat-18 ta' April 1961.B. Personal taċ-Ċentru għandu jingħata mill-Gvern ta' l-Ukrajna il-provileġġi u l-immunitajiet li ġejjin, li huma normalment mogħtija lil impjegati ta' organizzazzjonijiet internazzjonali, jiġifieri:(i) immunita minn arrest, żamma, u proċedimenti legali, inkluż ġurisdizzjoni kriminali, ċivili u amministrattiva rigward kliem li jkun intqal jew ġie miktub minnhom infushom jew xi azzjonijiet mwettqa fil-kors tad-dmirijiet uffiċjali tagħhom;(ii) eżenzjoni minn xi dħul, sigurta soċjali, jew dazji oħra tassazzjoni, dazji tad-dwana, jew ħlasijiet oħra fuq dħul li jiġi minn attivitajiet taċ-Ċentru, minbarra dawk li normalment huma nkorporati fil-prezz ta' oġġetti jew mħallsa għal servizzi mogħtija;(iii) immunita minn disposizzjonijiet ta' sigurta soċjali, restrizzjonijiet ta' immigrazzjoni, u reġistrazzjoni aljena, u(iv) id-dritt għal importazzjoni ta' l-għamara u l-oġġetti personali tagħhom, fil-waqt li jieħdu l-post tagħhom għall-ewwel darba, ħieles minn tariffi Ukrajnjani, dues, dazji tad-dwana, taxxi ta' importazzjoni, u taxxi jew ħlasijiet oħra simili.Ċ. Rappreżentattivi tal-partijiet fil-Bord li Jirregola, id-direttur eżekuttiv, u d-diretturi deputati eżekuttivi għandhom jingħataw mill-Gvern ta' l-Ukrajna, b'żieda mal-privileġġi u l-immunitajiet mniżżla f'lista f'paragrafi (A) u (B) ta' dan l-Artikolu, il-privileġġi, l-immunitajiet, l-eżenzjonijiet u l-faċilitajiet mogħtija lil rappreżentattivi ta' membri u kapijiet eżekuttivi ta' organizzazzjonijiet internazzjonali bi qbil mal-liġi internazzjonali.D. Kull parti tista' tgħarraf lid-direttur eżekuttiv b'xi persuna, oħra għajr dawk f'paragrafi (A) u (Ċ), li se tkun fl-Ukrajna f'konnessjoni mal-proġetti u l-attivitajiet taċ-Ċentru. Parti li tagħmel notifika bħal din għandha tgħarraf lil persuni bħal dawn bid-dmir tagħhom li jirrispettaw il-liġijiet u r-regolamenti ta' l-Ukrajna. Id-direttur eżekuttiv għandu jgħarraf lill-Gvern ta' l-Ukrajna, li għandu jagħti lil persuni bħal dawn il-privileġġi desdritti fis-sottoparagrafi (ii) sa (iv) ta' paragarfu (B) ta' dan l-Artikolu.E. Xejn f'dan l-Artikolu ma għandu jirrikjedi lill-Gvern ta' l-Ukrajna li jipprovdi l-privileġġi u l-immunitajiet provvduti f'paragrafi (A), (B), u (Ċ) ta' dan l-Artikolu lill-persuni ta' nazzjonalita tiegħu.F. Mingħajr preġudizzju għall-privileġġi, l-immunitajiet, u benefiċċji oħra provvduti hawn fuq, huwa d-dmir ta' persuni li jgawdu privileġġi, immunitajiet, u benefiċċji skond dan l-Artikolu li jirrispettaw il-liġijiet u r-regolament ta' l-Ukrajna.G. Xejn f'dan il-Ftehim ma għandu jinftiehem li jidderoga minn privileġġi, immunitajiet, u benefiċċji oħra mogħtija lil personal deskritt f'paragrafi (A) u (D) skond ftehimijiet oħra.Artikolu XIIIKull Stat li jixtieq isir parti minn dan il_Ftehim għandu jgħarraf lill-Bord li Jirregola permezz tad-direttur eżekuttiv. Il-Bord li Jirregola għandu jipprovdi Stat bħal dan b'kopji attestati ta' dan il-Ftehim permezz tad-direttur eżekuttiv. Ma' l-approvazzjoni mill-Bord li Jirregola, dak l-Istat għandu jiġi permess li jifforma parti minn dan il-Ftehim. Fil-każ li Stat jew Stati ta' l-Unjoni Sovjetika ta' qabel jiffurmaw parti minn dan il-Ftehim, dak l-Istat jew dawk l-Istati għandhom jikkonformaw ma' l-obbligazzonijiet li jkunu ndaħħlu għalihom il-Gvern ta' l-Ukrajna fl-Artikoli VIII, IX(Ċ), u X sa XII.Artikolu XIVGħalkemm xejn f'dan il-Ftehim ma jillimita d-drittijiet tal-partijiet li jsegwu proġetti mingħajr ma jduru lejn iċ-Ċentru, il-partijiet għandhom jagħmlu l-aħjar tagħhom biex jużaw iċ-Ċentru meta jsegwu proġetti ta' karattru u għanijiet xierqa għaċ-Ċentru.Artikolu XVA. Dan il-Ftehim għandu jkun soġġetti li jiġi rivedut mill-partijiet sentejn wara d-dħul fis-seħħ. Din ir-reviżjoni għandha tqis l-irbit finazjarju u pagamenti tal-partijiet.B. Dan il-Ftehim jista' jiġi emendat f'kull ħin permezz ta' Ftehim bil-miktub tal-partijiet kollha.Ċ. Kull parti tista' tirtira f'kull waqt minn dan il-Ftehim sitt xhur wara notifika bil-miktub lill-partijiet l-oħra.Artikolu XVIKull domanda jew kwistjoni disputibbli għall-applikazzjoni jew l-interpretazzjoni ta' dan il-Ftehim għandha tkun is-suġġett ta' konsultazzjoni bejn il-partijiet.L-Artikolu XVIIBil-ħsieb li jiġu finanzjati proġetti kemm jista' jkun malajr, il-firmatarji għandhom jistabbilixxu l-proċeduri interim meħtieġa sa' l-adozzjoni ta' l-Istatut mill-Bord li Jirregola. Dawn għandhom jinkludu, b'mod partikolari, il-ħatra ta' direttur eżekuttiv u personal meħtieġ u l-istabbilizzazzjoni ta' proċeduri għas-sottomissjoni, reviżjoni, u approvazzjoni ta' proġetti.Artikolu XVIIIA. Kull firmatarju għandu jgħarraf lill-oħrajn permezz ta' mezzi diplomatiċi li jkun lesta l-proċeduri kollha interni meħtieġa biex jiġu marbuta minn dan il-Ftehim.B. Dan il-Ftehim għandu jidħol fis-seħħ fit-30 jum wara d-data ta' l-aħħar notifika deskritta fil-paragrafu (A).Bħala xhud li l-fimatarju hawn taħt, awtoriżżat għal dan, ffirma dan il-Ftehim.Magħmul f'Kiev, fil-25 ta' Ottubru 1993, f'oriġinal waħdieni, fil-lingwa Ingliża, Franċiża, u Ukrajnjana, b'kull test ugwalment awtentiku.GĦALL-KANADA:+++++ TIFF +++++GĦAR-RENJU TA' L-ISVEZJA:+++++ TIFF +++++GĦALL-UKRAJNA:+++++ TIFF +++++GĦALL-ISTATI UNITI TA' L-AMERIKA:+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: other

jurisdiction: US

text: b"SEMIANNUAL REPORT OF FDIC BOARD MEMBERS\xe2\x80\x99\n TRAVEL VOUCHER REVIEWS\n SEPTEMBER 1998 TO FEBRUARY 1999\n\n\n\n Audit Report No. 99-017\n March 26, 1999\n\n\n\n\n OFFICE OF AUDITS\n\n OFFICE OF INSPECTOR GENERAL\n\x0cFederal Deposit Insurance Corporation\nWashington, D.C. 20434 Office of Inspector General\n\n\n\n March 18, 1999\n\nMEMORANDUM TO: Board of Directors\n Audit Committee\n\n\n\n\nFROM: Gaston L. Gianni, Jr.\n Inspector General\n\nSUBJECT: Semiannual Report of FDIC Board Members'\n Travel Voucher Reviews - September 1998 to February 1999\n (Audit Report no. 99-017)\n\nINTRODUCTION\n\nThe OIG reviews FDIC board members' travel vouchers weekly and reports results monthly. This\nreport summarizes the results of the OIG's travel voucher reviews for the six months ending February\n28, 1999. The reviews are part of a continuing program initiated at the request of the Executive\nOffice. The purpose of the program is to ensure that travel expenses incurred by the board members\nwhile on official travel are not paid by organizations with contractual agreements with the FDIC, trade\nassociations, and persons or organizations that might be affected by FDIC decisions. The OIG also\nreviews travel vouchers for compliance with the FDIC's General Travel Regulations.\n\nSCOPE AND OBJECTIVE\n\nThis report covers the weekly reviews performed of all travel vouchers submitted by and paid to the\nboard members during the period September 1, 1998 through February 28, 1999. During this period,\nChairman Tanoue submitted 11 travel vouchers, Vice Chairman Hove submitted 6 travel vouchers and\nDirector Neely submitted 1 travel voucher to the FDIC's Division of Finance for payment. No\nvouchers were submitted by the Director of the Office of Thrift Supervision or the Comptroller of the\nCurrency during this time frame. Our reviews included the 18 travel vouchers submitted by Chairman\nTanoue, Vice Chairman Hove, and Director Neely.\n\nOur objective was to determine if the board members' travel was in compliance with ethics standards\ncontained in FDIC Circular 2410.4 Sub-Part B; 5 CFR Part 2635 Subpart B; and the FDIC's General\nTravel Regulations. The circular and CFR criteria prohibit acceptance of gifts, entertainment, favors,\nloans, and travel expenses from: (1) a person or organization seeking official action by the FDIC, (2) a\nperson or organization doing business or seeking to do business with the FDIC, (3) a person or\nbusiness conducting activities regulated by the FDIC, or (4) a person or\n\x0corganization with interests that may be substantially affected by the performance or nonperformance of\nthe employee's official duties.\n\nCONCLUSION\n\nWe concluded that the travel voucher expenses claimed by and paid to Chairman Tanoue, Vice\nChairman Hove, and Director Neely for the six month period ending February 28, 1999, were in\ncompliance with the ethics standards governing the acceptance of gifts, entertainment, favors, loans,\nand travel expenses as contained in the above named criteria and the FDIC\xe2\x80\x99s General Travel\nRegulations.\n\nEXECUTIVE ACTION REQUIRED\n\nNo executive action is required.\n\n\n\n\n 2\n\x0c"