jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel 3.9.2007
 KOM(2007) 488 lõplik
 2007/0175 (CNS)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise
 lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohta
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise
 lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta
 (komisjoni esitatud)
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUST
 ELi ja Moldova suhete õiguslik alus on 28. novembril 1994 allakirjutatud ja 1. juulil 1998
 jõustunud partnerlus- ja koostööleping. Kõnealuse lepinguga pannakse alus korrapärasele
 poliitilisele dialoogile lepinguosaliste vahel.
 Pärast ELi ja Moldova vahelise Euroopa naabruspoliitika tegevuskava vastuvõtmist 2005.
 aasta veebruaris on Moldova Euroopa naabruspoliitika partnerriik. Pärast Rumeenia ühinemist
 piirneb Moldova Euroopa Liiduga. Kõnealune Euroopa naabruspoliitika tegevuskava on
 aluseks ELi ja Moldova vahelisele oluliselt tihedamale koostööle justiits- ja siseküsimustes.
 Tiheda suhtluse jooksul on Moldova ametiasutused väga sageli viidanud sellele, kui oluline
 on neile inimestevaheline suhtlemine ja viisaküsimus. Selle kohta on Moldova ametiasutused
 esitanud mitmeid mitteametlikke dokumente suundumuste kohta õigus-, vabadus- ja
 turvalisusküsimustes Moldovas.
 ELi ja Moldova Euroopa naabruspoliitika tegevuskava raames korraldati Moldova
 ametiasutustega 7. juunil 2006 erakorraline tehniline nõupidamine, et arutada võimalusi
 viisarežiimi lihtsustamiseks kooskõlas Schengeni acquis'ga.
 Viisarežiimi lihtsustamise lepingud on Euroopa Ühenduse jaoks uus vahend Euroopa
 lühiajaliste viisade poliitika raames. Eesmärgiga töötada välja ühine lähenemisviis, kutsutakse
 Haagi programmis nõukogu ja komisjoni üles uurima „kas EÜ tagasilubamispoliitika raames
 ja näitena tegelikust partnerlusest välissuhetes, sealhulgas migratsiooniga seotud küsimustes,
 oleks otstarbekas hõlbustada kolmandate riikide kodanikele, igal üksikjuhul eraldi ja
 võimaluse korral ning vastastikuse põhimõtte alusel, lühiajaliste viisade väljastamist”. EL
 töötas selle vahendi välja ja kasutas seda esimest korda suhetes Venemaa ja Ukrainaga ning
 hiljem ka Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi,
 Montenegro ja Serbiaga.
 2005. aasta detsembris leppisid liikmesriigid alaliste esindajate komitee tasandil kokku ühtses
 lähenemisviisis ELi viisarežiimi lihtsustamise poliitika väljatöötamiseks ja määratlesid
 põhielemendid, mida tuleb arvesse võtta viisarežiimi lihtsustamise üle peetavate
 läbirääkimiste alustamisel kolmandate riikidega.
 24. juulil 2006 kutsus justiits- ja siseküsimuste nõukogu komisjoni üles alustama
 konsultatsioone liikmesriikidega nõukogu asjaomaste ettevalmistusorganite raames võimaluse
 üle alustada Moldova Vabariigiga läbirääkimisi viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu
 üle. Lähtudes kõnealusest taotlusest, valmistas komisjon ette mitteametliku analüüsi
 viisarežiimi lihtsustamise ühises lähenemisviisis sätestatud tingimuste kohta ja konsulteeris
 liikmesriikidega nõukogu pädevates töörühmades. Konsultatsioonide tulemus oli positiivne.
 Läbirääkimised Moldova Vabariigiga lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise üle
 algasid 9. veebruaril 2007 Brüsselis pärast seda, kui komisjon oli 19. detsembril 2006 saanud
 nõukogult sellekohased volitused. Samaaegselt alustati läbirääkimisi tagasivõtulepingu üle.
 Kuid kõnealusel kohtumisel teatasid Moldova ametiasutused, et nad ei soovi läbirääkimisi
 pidada mitte viisarežiimi lihtsustamise, vaid viisanõude kaotamise üle. Pärast asja
 mitmekülgset arutamist Moldova ametiasutustega läbirääkimised siiski jätkusid. Täiendavalt
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- peeti veel üks läbirääkimiste etapp Brüsselis 17. aprillil 2007 samaaegselt läbirääkimistega
 ELi ja Moldova Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu üle. Seda ametlikku etappi valmistati
 ette kahel mitteametlikul ekspertide kohtumisel.
 25. aprillil 2007 parafeeriti Chisinaus viisalihtsustuslepingu ja tagasivõtulepingu lõplik tekst.
 Euroopa Komisjon on pidanud läbirääkimisi viisalihtsustuslepingu üle juba seitsme kolmanda
 riigiga (Vene Föderatsioon, Ukraina, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia
 Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia). Varasemate läbirääkimiste käigus saadud
 kogemustest on olnud kasu Moldova Vabariigiga läbirääkimiste pidamiseks.
 Pärast läbirääkimiste ametlikku etappi 17. aprillil on liikmesriike teavitatud ja nendega on
 kahel korral konsulteeritud nõukogu piirkondliku töörühma raames.
 Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2
 punkt b koostoimes artikliga 300.
 Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle
 sõlmimiseks. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt
 asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb lepingu sõlmimisel Euroopa Parlamendiga
 ametlikult nõu pidada.
 Lepingu sõlmimist käsitlevas ettepanekus on esitatud sisekord, mida tuleb võtta lepingu
 konkreetseks rakendamiseks. Selles on muu hulgas sätestatud, et lepingu artikliga 12
 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad
 liikmesriikide eksperdid.
 Artikli 12 lõike 4 kohaselt võib ühiskomitee võtta vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha
 selles küsimuses esitab komisjon pärast nõupidamist nõukogu määratud erikomiteega.
 Moldova Vabariik on alates 1. jaanuarist 2007 vabastanud Euroopa kodanikud viisanõudest.
 Sellega seoses on viisalihtsustuslepingu artiklis 14 sätestatud, et kui Moldova Vabariik
 taaskehtestab viisanõude ELi kodanikele, kehtivad neile automaatselt ja vastastikuse
 põhimõtte kohaselt samad soodustused, mis nimetatud lepinguga antakse Moldova Vabariigi
 kodanikele.
 2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS
 Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud
 ja viisalihtsustuslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.
 Eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:
 – põhimõtteliselt tuleb kõikide viisataotlejate puhul viisa väljastamise või väljastamata
 jätmise otsus teha 10 kalendripäeva jooksul. Tähtaega võib pikendada kuni 30
 kalendripäevani, kui juhtum vajab põhjalikumat uurimist; kiireloomulistel juhtudel võib
 tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani;
 – Moldova kodanike esitatavate taotluste menetlemise eest võetav viisatasu on 35 eurot.
 Seda tasu kohaldatakse kõikide Moldova viisataotlejate suhtes ja see kehtib nii ühekordsete
 kui ka mitmekordsete viisade kohta. Lisaks on viisatasu maksmisest täielikult vabastatud
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- teatavatesse kategooriatesse kuuluvad isikud: lähisugulased, valitsusasutuste tegevuses
 osalevad ametiisikud, üliõpilased, puudega inimesed, humanitaarjuhtumitega seotud
 isikud, kultuuri- ja haridusvahetusprogrammides ning spordi- ja kultuuriüritustel osalevad
 isikud, ajakirjanikud, alla 18aastased lapsed ja alla 21aastased ülalpeetavad lapsed,
 pensionärid, rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid osutavad autojuhid ja
 kutsealade liikmed;
 – reisi eesmärgi tõendamiseks nõutavaid dokumente on lihtsustatud järgmistesse
 kategooriatesse kuuluvate isikute puhul: ametlike delegatsioonide liikmed, kutsealade
 liikmed, ettevõtjad, rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid osutavad autojuhid,
 rongipersonal, ajakirjanikud, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalejad, üliõpilased,
 vahetusprogrammis osalevad isikud, lähisugulased, kodanikuühiskonna esindajad, isikud,
 kes osalevad matusetseremoonial, sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaikade külastajad ja
 meditsiinilistel põhjustel riiki külastavad isikud. Loetletud kategooriatesse kuuluvatelt
 isikutelt võib reisi põhjuse tõendamiseks nõuda ainult käesolevas lepingus loetletud
 dokumente. Neilt ei nõuta muud liikmesriikide õigusaktidega ettenähtud põhjendust, kutset
 või kinnitust;
 – samuti on ette nähtud mitmekordse viisa väljastamise lihtsustatud kriteeriumid
 järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:
 a) keskvalitsuse ja parlamendi ning piirkondlike valitsuste ja parlamentide liikmed,
 konstitutsioonikohtu ja kassatsioonikohtu liikmed, ametlike delegatsioonide alalised
 liikmed ning abikaasad ja lapsed, kes külastavad liikmesriikides seaduslikult elavaid
 Moldova Vabariigi kodanikke, ettevõtjad ja ajakirjanikud: viisa kehtivusaeg on viis
 aastat (või vähem, juhul kui see on piiratud nende mandaadi või neile väljaantud
 elamisloa kehtivusajaga);
 b) ametlike delegatsioonide liikmed, kodanikuühiskonna esindajad, kutsealade liikmed,
 rahvusvahelisi kauba- ja reisijate veoteenuseid osutavad autojuhid, rongipersonal,
 teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel ning vahetusprogrammis osalejad ja üliõpilased
 tingimusel, et nad on kahe eelneva aasta jooksul nõuetekohaselt kasutanud
 üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat ja nende mitmekordse viisa taotlemise
 põhjendused kehtivad endiselt: neile väljastatakse viisad, mille kehtivusaeg on
 vähemalt kaks ja maksimaalselt viis aastat;
 – kehtiva diplomaatilise passiga Moldova Vabariigi kodanikud on lühiajalise külastuse
 korral viisanõudest vabastatud;
 – lepiti kokku protokollis, milles sätestatakse, et liikmesriigid, kes veel ei kohalda Schengeni
 acquis’d täielikult, võivad ühepoolselt tunnustada Moldova kodanikele oma riigist
 läbisõiduks väljastatud Schengeni viisat ja elamisluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 14. juuni 2006. aasta otsusele nr 895/2006/EÜ1. Lisatud on viide otsuse
 895/2006/EÜ tulevasele muutmisele, mis hõlmab Bulgaariat ja Rumeeniat;
 – lepingule on lisatud Euroopa Ühenduse deklaratsioon, milles käsitletakse viisataotlejate
 juurdepääsu teabele lühiajaliste viisade väljastamise kohta ning selle teabe andmise korra
 ühtlustamist;
 1
 ELT L 167, 20.6.2006, lk 1.
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- – Moldova Vabariigi esitatud konkreetsel palvel on lepingule lisatud Euroopa Ühenduse
 deklaratsioon esinduse ja ühise taotluskeskuse kohta Chisinaus.
 Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse Schengeni tavaeeskirju või
 riigisiseseid õigusakte. Selliste küsimuste alla kuuluvad näiteks viisa andmisest keeldumine,
 reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine,
 võimalus kutsuda üksikjuhtudel kahtluse korral taotlejaid isiklikule vestlusele ja ka juba
 kehtiv paindlik kord heausksete reisijate suhtes.
 Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriolukorda on kajastatud preambulis ja kahes lepingule
 lisatud ühisdeklaratsioonis. Lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis on kajastatud ka Norra ja
 Islandi tihedat seost Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.
 Et viisalihtsustusleping ja tagasivõtuleping on omavahel seotud, tuleks mõlemale lepingule
 alla kirjutada, need sõlmida ja jõustada korraga.
 3. KOKKUVÕTE
 Eespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:
 – võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu
 eesistujat määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla
 kirjutama;
 – kiita pärast Euroopa Parlamendiga nõupidamist heaks lisatud Euroopa Ühenduse ja
 Moldova Vabariigi vaheline lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise
 lihtsustamise lepingule allakirjutamise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b
 alapunkte i ja ii koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,2
 ning arvestades järgmist:
 (1) Nõukogu volitas oma 19. detsembri 2006. aasta otsusega komisjoni pidama
 läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise lühiajaliste viisade
 väljastamise lihtsustamise lepingu üle.
 (2) Läbirääkimisi lepingu üle alustati 9. veebruaril 2007 ja need lõpetati 17. aprillil 2007.
 (3) 25. aprillil 2007 Chisinaus parafeeritud lepingule kirjutatakse alla ..., eeldusel et see
 hiljem sõlmitakse.
 (4) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis’
 Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik
 ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega
 kohaldatav.
 (5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani
 seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel,
 mistõttu ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav,
 2
 ELT C, lk .
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Ainus artikkel
 Eeldusel et leping hiljem sõlmitakse, on nõukogu eesistujal õigus määrata isik(ud), kes on
 volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi
 vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingule ning sellega seotud
 dokumentidele, mille hulka kuuluvad lepingu tekst, protokoll ja deklaratsioonid.
 Brüssel, .. ...... 2007.
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- 2007/0175 (CNS)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelisele lühiajaliste viisade väljastamise
 lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b
 alapunkte i ja ii koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ning artikli 300
 lõike 3 esimese lõiguga,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,3
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust4
 NING ARVESTADES JÄRGMIST:
 (1) Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Moldova Vabariigiga
 lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu üle.
 (2) Eeldusel et leping hiljem sõlmitakse, kirjutati kõnealusele lepingule Euroopa
 Ühenduse nimel alla ... 2007 kooskõlas nõukogu [...] otsusega .../.../EÜ.
 (3) Leping tuleks heaks kiita.
 (4) Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võib võtta vastu oma töökorra.
 Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha
 esitamiseks.
 (5) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis’
 Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik
 ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega
 kohaldatav.
 (6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani
 seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel,
 mistõttu ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav,
 3
 ELT C....
 4
 ELT C....
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vaheline
 lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping.
 Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja esitab kõnealuse lepingu artikli 15 lõikega 1 ettenähtud teate5.
 Artikkel 3
 Lepingu artikliga 12 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda
 abistavad liikmesriikide eksperdid.
 Artikkel 4
 Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 12 lõike 4
 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast nõupidamist nõukogu määratud erikomiteega.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel, .. ...... 2007.
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 5
 Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- Lisa
 Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vaheline
 viisade väljastamise lihtsustamise
 leping
 EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus“,
 ning
 Moldova Vabariik,
 edaspidi „lepinguosalised",
 pidades silmas, et alates 1. jaanuarist 2007 on kõik ELi kodanikud vabastatud viisanõudest,
 kui nad reisivad Moldova Vabariiki 180 päeva jooksul kuni 90 päevaks või kui nad läbivad
 Moldova Vabariigi territooriumi transiitreisijana;
 pidades silmas lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides Moldova kodanikele
 viisade väljastamise lihtsustamise teel soodustada inimestevahelist suhtlemist kui majandus-,
 humanitaar-, kultuuri-, teadus- ja muude suhete tähtsat eeltingimust;
 võttes arvesse olemasolevat ELi ja Moldova Euroopa Naabruspoliitika tegevuskava, milles
 märgitakse vajadust alustada ELi ja Moldova vahel konstruktiivset dialoogi viisaalaseks
 koostööks, sealhulgas arvamuste vahetus võimaluste üle lihtsustada viisarežiimi;
 tõdedes, et pikaajalises perspektiivis võidakse kehtestada kord, mille kohaselt Moldova
 kodanikud saavad reisida viisavabalt;
 tõdedes, et kui Moldova Vabariik taastab viisanõude ELi kodanikele, kehtivad automaatselt ja
 vastastikuse põhimõtte kohaselt ELi kodanikele samad soodustused, mis antakse käesoleva
 lepinguga Moldova Vabariigi kodanikele;
 tõdedes, et lihtsustatud viisarežiim ei tohiks kaasa tuua ebaseaduslikku rännet, ning pöörates
 erilist tähelepanu julgeolekule ja tagasivõtmisele;
 võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa
 Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa
 Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata
 Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes;
 võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani
 seisukohta käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani
 Kuningriigi suhtes,
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 Artikkel 1. Eesmärk ja reguleerimisala
 Käesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada viisade väljastamist Moldova Vabariigi kodanikele,
 kelle kavatsetav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul.
 Artikkel 2. Üldsäte
 1. Käesolevas lepingus sätestatud viisade väljastamise lihtsustatud korda kohaldatakse
 nende Moldova Vabariigi kodanike suhtes, kes ei ole ühenduse või liikmesriikide
 õigusnormide, käesoleva lepingu või teiste rahvusvaheliste lepingute alusel
 viisanõudest vabastatud.
 2. Moldova Vabariigi, liikmesriikide või ühenduse õigusakte kohaldatakse selliste
 käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes nagu viisa väljastamisest
 keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite
 olemasolu tõendamine ning sissepääsust keeldumine ja väljasaatmismeetmed.
 Artikkel 3. Mõisted
 Käesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:
 a) „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Taani Kuningriik, Iirimaa
 ning Ühendkuningriik;
 b) „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;
 c) „Moldova Vabariigi kodanik” – isik, kellel on Moldova Vabariigi kodakondsus;
 d) „viisa” – liikmesriigi väljastatud luba või liikmesriigi otsus, mida nõutakse selleks,
 et:
 – siseneda kõnealusesse liikmesriiki või mitmesse liikmesriiki kavatsusega viibida
 seal 180 päeva jooksul kokku mitte rohkem kui 90 päeva,
 – siseneda kõnealusesse liikmesriiki või mitmesse liikmesriiki transiitreisi
 eesmärgil;
 e) „seaduslikult elav isik” – Moldova Vabariigi kodanik, kellel on ühenduse või
 konkreetse riigi õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida liikmesriigi territooriumil
 kauem kui 90 päeva.
 Artikkel 4. Reisi eesmärki tõendavad dokumendid
 1. Järgmistesse kategooriatesse kuuluvate Moldova Vabariigi kodanike puhul piisab,
 kui nad esitavad teise lepinguosalise territooriumile reisimise eesmärgi tõendamiseks
 järgmised dokumendid:
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- a) ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Moldova Vabariigile esitatud
 ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel,
 vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised
 organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil:
 – Moldova ametiasutuse kiri, millega kinnitatakse, et taotleja reisib tema
 delegatsiooni koosseisus teise lepinguosalise territooriumile, et osaleda eespool
 nimetatud üritustel, ja millele lisatakse ametliku kutse koopia;
 b) kutsealade liikmed, kes osalevad rahvusvahelisel näitusel, konverentsil,
 sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel, mida peetakse mõne
 liikmesriigi territooriumil:
 – vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, millega tõendatakse, et asjaomane isik
 osaleb kõnealusel üritusel;
 c) ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad:
 – vastuvõtva juriidilise isiku, äriühingu, organisatsiooni, juriidilise isiku või
 äriühingu filiaali, liikmesriigi riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse või mõne
 liikmesriigi territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või
 sümpoosioni korralduskomitee kirjalik kutse, mille on kinnitanud Moldova
 Vabariigi Kaubanduskoda;
 d) autojuhid, kes osutavad Moldova Vabariigis registreeritud sõidukitega rahvusvahelisi
 kauba- ja reisijate veoteenuseid liikmesriikidesse;
 – rahvusvahelise autoveoga tegelevate Moldova veoettevõtjate üleriigilise ühenduse
 kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;
 e) liikmesriikide territooriumile suunduvate rahvusvaheliste rongide vagunite,
 külmutusvagunite ja vedurite personal:
 – Moldova Vabariigi pädeva raudtee-ettevõtja kirjalik taotlus, milles esitatakse
 reiside eesmärk, kestus ja sagedus;
 f) ajakirjanikud:
 – kutseorganisatsiooni väljaantud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et
 asjaomane isik on kutseline ajakirjanik, ning tema tööandja väljastatud dokument,
 millega tõendatakse, et ajakirjaniku reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande
 täitmine;
 g) isikud, kes osalevad teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja
 muudes vahetusprogrammides:
 – korraldava organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks;
 h) õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi
 eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning muude
 õpingutega seotud ürituste raames:
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- – vastuvõtva ülikooli, kolledži või kooli väljaantud tõend vastuvõtmise kohta või
 nende asutuste kirjalik taotlus või (üli)õpilaspilet või tõend kuulatavate ainete
 kohta;
 i) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad
 isikud:
 – kirjalik taotlus vastuvõtvalt organisatsioonilt: liikmesriigi pädev ametiasutus,
 üleriigiline alaliit või olümpiakomitee;
 j) sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad:
 – sellise kohaliku omavalitsusüksuse juhi kirjalik kutse;
 k) lähisugulased nagu abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad
 (sealhulgas hooldajad), vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad mõne
 liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Moldova Vabariigi kodanikke:
 – vastuvõtva isiku kirjalik kutse;
 l) kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus,
 seminarid või konverentsid, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames:
 – vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, kinnitus, et isik esindab
 kodanikuühiskonna organisatsiooni, ja riigi õigusaktide kohaselt vastavast
 registrist väljastatud riigi ametiasutuse tõend asjaomase organisatsiooni asutamise
 kohta;
 m) isikud, kes külastavad matusetseremooniat:
 – surma fakti tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetava omavahelist
 perekondlikku seost või muud seost tõendav dokument;
 n) isikud, kes külastavad sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:
 – haua olemasolu ja säilimist ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku või
 muud seost tõendav ametlik dokument;
 o) isikud, kes külastavad riiki meditsiinilistel põhjustel, ja isikud, kes peavad neid
 saatma:
 – meditsiiniasutuse ametlik dokument, millega tõendatakse nii arstiabi vajadust
 vastavas meditsiiniasutuses kui ka saatva isiku vajadust, ning tõend, et piisavad
 rahalised vahendid ravi eest tasumiseks on olemas.
 2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kirjalikus taotluses või kutses esitatakse
 järgmised andmed:
 a) kutsutav isik – ees- ja perekonnanimi, sünnikuupäev, sugu, kodakondsus, passi
 number, reisi aeg ja eesmärk, riiki sisenemiste arv ning vajadusel kutsutava isikuga
 koos reisiva abikaasa nimi ja laste nimed;
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- b) kutsuv isik – ees- ja perekonnanimi ning aadress;
 c) kutsuv juriidiline isik, äriühing või organisatsioon – täielik nimi ja aadress ning
 – kui taotluse on välja andnud organisatsioon või asutus, siis sellele allakirjutanud
 isiku nimi ja ametikoht;
 – kui kutsuja on liikmesriigis asutatud juriidiline isik, äriühing või juriidilise isiku
 või äriühingu filiaal, siis asjaomase liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud
 registrinumber.
 3. Käesoleva artikli lõikes 1 loetletud kategooriatesse kuuluvatele isikutele antakse
 välja kõikide kategooriate viisasid lihtsustatud korras, ilma et selleks oleks vaja
 esitada muud liikmesriikide õigusaktidega ettenähtud põhjendust, kutset või
 kinnitust.
 Artikkel 5. Mitmekordsete viisade väljastamine
 1. Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused annavad välja kuni viieaastase
 kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele
 isikutele:
 a) ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja
 piirkondliku parlamendi liikmed, konstitutsioonikohtu ja ülemkohtu liikmed, kui nad
 ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud, kusjuures kehtivusaeg on
 piiratud nende ametiajaga, kui viimane on lühem kui viis aastat;
 b) ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Moldova Vabariigile esitatud
 ametliku kutse alusel korrapäraselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel,
 vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised
 organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil;
 c) abikaasad, alla 21aastased või ülalpeetavad lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed) ja
 vanemad (sealhulgas hooldajad), kes külastavad mõne liikmesriigi territooriumil
 seaduslikult elavaid Moldova Vabariigi kodanikke. Viisa kehtivusaeg on piiratud
 neile antud elamisloa kehtivusajaga;
 d) ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad, kes korrapäraselt reisivad
 liikmesriikidesse;
 e) ajakirjanikud.
 2. Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused annavad välja kuni üheaastase
 kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele
 isikutele, tingimusel et neile on eelneva aasta jooksul välja antud vähemalt üks viisa,
 et nad on seda kasutanud vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist
 reguleerivatele õigusaktidele ning et on olemas alus mitmekordse viisa taotlemiseks:
 a) ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Moldova Vabariigile esitatud
 ametliku kutse alusel korrapäraselt kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel,
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised
 organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil;
 b) kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt
 liikmesriikidesse, et osaleda koolitusel, seminaridel või konverentsidel, kaasa arvatud
 vahetusprogrammide raames;
 c) rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel
 üritusel osalevad kutsealade liikmed, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse.
 d) autojuhid, kes osutavad Moldova Vabariigis registreeritud sõidukitega rahvusvahelisi
 kauba- ja reisijate veoteenuseid liikmesriikidesse;
 e) liikmesriikide territooriumile suunduvate rahvusvaheliste rongide vagunite,
 külmutusvagunite ja vedurite personal;
 f) teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes
 vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse;
 g) üliõpilased ja kraadiõppes osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt õppimise või
 koolituse eesmärgil, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames;
 h) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad
 isikud;
 i) sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad.
 3. Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused annavad välja vähemalt
 kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid
 käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikutele, tingimusel et nad on eelneva kahe aasta
 jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat vastavalt külastatava
 riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et
 mitmekordse viisa taotlemise alus on endiselt kehtiv.
 4. Käesoleva artikli lõigetes 1 kuni 3 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriikide
 territooriumil 180 päeva jooksul kokku maksimaalselt 90 päeva.
 Artikkel 6. Viisataotluse menetlemise tasu
 1. Moldova Vabariigi kodanike viisataotluste menetlemise eest võetav tasu on 35 eurot.
 Nimetatud summa võib läbi vaadata artikli 15 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt.
 2. Viisataotluse menetlemise tasu maksmisest on vabastatud järgmistesse
 kategooriatesse kuuluvad isikud:
 a) mõne liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavate Moldova Vabariigi kodanike
 lähisugulased nagu abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad
 (sealhulgas hooldajad), vanavanemad ja lapselapsed;
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- b) kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed,
 konstitutsioonikohtu ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga
 viisanõudest vabastatud;
 c) ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Moldova Vabariigile esitatud
 ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel,
 vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised
 organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil;
 d) õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi
 eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning teiste
 kooliga seotud ürituste raames;
 e) puudega isikud ja vajadusel neid saatvad isikud;
 f) isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad kas vajadust reisida
 humanitaarsetel põhjustel, kaasa arvatud selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist
 isikut saatev isik, või osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget
 lähisugulast;
 g) rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad
 isikud;
 h) teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes
 vahetusprogrammides osalevad isikud;
 i) sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;
 j) ajakirjanikud;
 k) alla 18aastasted lapsed ja alla 21aastased ülalpeetavad lapsed;
 l) pensionärid;
 m) autojuhid, kes osutavad Moldova Vabariigis registreeritud sõidukitega rahvusvahelisi
 kauba- ja reisijate veoteenuseid liikmesriikidesse;
 n) liikmesriikide territooriumile suunduvate vagunite, külmutusvagunite ja vedurite
 personal;
 o) kutsealade liikmed, kes osalevad rahvusvahelisel näitusel, konverentsil,
 sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel, mida peetakse mõne
 liikmesriigi territooriumil.
 3. Bulgaaria ja Rumeenia, kes on seotud Schengeni acquis’ga, kuid kes veel ei anna
 välja Schengeni viisasid, võivad erandina lõikest 1 loobuda võtmast Moldova
 Vabariigi kodanikelt riikliku lühiajalise viisataotluse menetlemise tasu kuni nõukogu
 otsuses sätestatud tähtajani, mil nad hakkavad täielikult rakendama Schengeni
 acquis’ viisapoliitikat käsitlevat osa.
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 7. Viisataotluse menetlemise kestus
 1. Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa väljaandmise
 10 kalendripäeva jooksul alates taotluse ja viisa väljaandmiseks nõutavate
 dokumentide kättesaamise kuupäevast.
 2. Viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega võib üksikjuhtudel pikendada kuni
 30 kalendripäevani, eelkõige juhul, kui viisataotlust on vaja täiendavalt kontrollida.
 3. Kiireloomuliste juhtude puhul võib viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega
 lühendada 2 tööpäevani või veelgi lühema ajani.
 Artikkel 8. Riigist lahkumine dokumentide kaotamise või nende varastamise korral
 Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi kodanikud, kes on oma isikut tõendavad dokumendid
 kaotanud või kellelt need on varastatud Moldova Vabariigi või liikmesriikide territooriumil
 viibides, võivad asjaomase riigi territooriumilt lahkuda ilma viisa või muu loata liikmesriikide
 või Moldova Vabariigi diplomaatiliste või konsulaaresinduste väljaantud kehtivate
 isikuttõendavate dokumentide alusel, mis võimaldavad neil piiri ületada.
 Artikkel 9. Viisa kehtivuse pikendamine erakorralistel asjaoludel
 Kui Moldova Vabariigi kodanikel ei ole võimalik vääramatu jõu tõttu liikmesriigi
 territooriumilt lahkuda viisale märgitud ajaks, pikendatakse nende viisa tähtaega tasuta
 vastavalt vastuvõtva riigi õigusaktidele ajaks, mida on vaja nende tagasipöördumiseks
 elukohariiki.
 Artikkel 10. Diplomaatilised passid
 1. Moldova Vabariigi kodanikud, kellel on kehtiv diplomaatiline pass, võivad
 liikmesriiki siseneda, sealt lahkuda või liikmesriikidest läbi sõita ilma viisata.
 2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriigi territooriumil
 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.
 Artikkel 11. Viisa territoriaalne kehtivus
 Moldova Vabariigi kodanikel on õigus reisida liikmesriikide territooriumil Euroopa Liidu
 kodanikega samadel tingimustel, kui liikmesriikide riikliku julgeoleku alastest ega ELi
 piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid käsitlevatest eeskirjadest ei tulene teisiti.
 Artikkel 12. Lepingu haldamise ühiskomitee
 1. Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis
 koosneb Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi esindajatest. Ühendust esindab
 Euroopa Ühenduste Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.
 2. Komiteel on eelkõige järgmised ülesanded:
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- a) teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;
 b) esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;
 c) lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidluseid.
 3. Komitee koguneb vastavalt vajadusele ühe lepinguosalise taotlusel, kuid vähemalt
 üks kord aastas.
 4. Komitee kehtestab oma töökorra.
 Artikkel 13. Käesoleva lepingu seos liikmesriikide ja Moldova Vabariigi vaheliste
 kahepoolsete lepingutega
 Käesolev leping on jõustumisest alates ülimuslik üksikute liikmesriikide ja Moldova
 Vabariigi vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes juhul, kui
 need hõlmavad käesolevas lepingus käsitletud küsimusi.
 Artikkel 14. Vastastikkuse klausel
 Kui Moldova Vabariik taastab viisanõude ELi kodanikele või ELi kodanike teatavatele
 kategooriatele, kehtivad automaatselt ja vastastikuse põhimõtte kohaselt asjaomastele ELi
 kodanikele samad soodustused, mis antakse käesoleva lepinguga Moldova Vabariigi
 kodanikele.
 Artikkel 15. Lõppsätted
 1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma
 riigis kehtivale menetlusele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast
 kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud
 menetlused on lõpule viidud.
 2. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 jõustub käesolev leping alles Euroopa Ühenduse
 ja Moldova Vabariigi vahelise isikute tagasivõtulepingu jõustumise kuupäeval, kui
 see kuupäev on hilisem käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kuupäevast.
 3. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse
 käesoleva artikli lõike 6 kohaselt.
 4. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused
 jõustuvad siis, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud, et vajalikud
 sisemenetlused on lõpule viidud.
 5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise peatada täielikult või
 osaliselt avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides. Peatamise
 otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt 48 tundi enne selle jõustumist.
 Käesoleva lepingu kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele
 lepinguosalisele sellest, kui käesoleva lepingu peatamise aluseks olnud põhjus on ära
 langenud.
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- 6. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult
 teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise
 kuupäeva.
 Käesolev leping on koostatud ... [koht] ... [kuupäev] ... [kuu] ... [aasta] kahes eksemplaris
 bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, moldova, poola,
 portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ukraina ja
 ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 Euroopa Ühenduse nimel Moldova Vabariigi nimel
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- LISA
 LEPINGU PROTOKOLL LIIKMESRIIKIDE KOHTA, KES EI KOHALDA
 TÄIELIKULT SCHENGENI ACQUIS’D
 Liikmesriigid, kelle suhtes on Schengeni acquis’ siduv, kuid kes ei anna veel välja Schengeni
 viisasid, sest ootavad nõukogu asjakohast otsust selle kohta, annavad välja ainult oma riigi
 territooriumil kehtivaid viisasid.
 Need liikmesriigid võivad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta
 otsusele 895/2006/EÜ ühepoolselt tunnustada oma riigist läbisõiduks Schengeni viisat ja
 elamisluba.
 Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta otsust 895/2006/EÜ ei
 kohaldata Rumeenia ja Bulgaaria suhtes, teeb Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu
 samalaadsed sätted ka nende riikide kohta, et võimaldada neil ühepoolselt tunnustada oma
 territooriumilt läbisõiduks Schengeni viisat, elamisluba või muid samalaadseid dokumente,
 mis on välja antud liikmesriikides, kes ei osale veel täielikult Schengeni alas.
 ÜHISDEKLARATSIOON TAANI KOHTA
 Lepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata viisade väljaandmise
 korra suhtes, mida kasutatakse Taani Kuningriigi diplomaatilistes ja konsulaaresindustes.
 Seepärast on soovitav, et Taani ja Moldova Vabariigi ametiasutused sõlmiksid viivitamatult
 kahepoolse lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Ühenduse ja
 Moldova Vabariigi vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.
 ÜHISDEKLARATSIOON ÜHENDKUNINGRIIGI JA IIRIMAA KOHTA
 Lepinguosalised märgivad, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa
 suhtes.
 Seepärast on soovitav, et Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Moldova Vabariigi ametiasutused
 sõlmiksid kahepoolsed viisade väljastamise lihtsustamise lepingud.
 ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI JA NORRA KOHTA
 Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Norra ja Islandi vahelisi tihedaid
 suhteid, toetudes eelkõige 18. mai 1999. aasta lepingule, milles käsitletakse nende riikide
 ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.
 Seepärast on soovitav, et Norra, Islandi ja Moldova Vabariigi ametiasutused sõlmiksid
 viivitamatult kahepoolse lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingud Euroopa
 Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- ÜHISDEKLARATSIOON ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI JA LIECHTENSTEINI
 KOHTA (vajaduse korral)
 P.M. – Kui ELi, EÜ ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni
 ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning
 käesoleva lepingu protokollid Liechtensteini kohta on jõustunud enne läbirääkimiste lõppu
 Moldova Vabariigiga, tehakse samalaadne deklaratsioon ka Šveitsi ja Liechtensteini kohta.
 EUROOPA ÜHENDUSE DEKLARATSIOON, MILLES KÄSITLETAKSE
 VIISATAOTLEJATE JUURDEPÄÄSU TEABELE LÜHIAJALISTE VIISADE
 VÄLJASTAMISE KORRA JA NENDE VIISADE TAOTLEMISEL ESITATAVATE
 DOKUMENTIDE KOHTA NING NIMETATUD TEABE JA DOKUMENTIDE
 ÜHTLUSTAMIST
 Tõdedes, et viisataotlejatele on oluline läbipaistvus, meenutab Euroopa Ühendus, et 19. juulil
 2006 võttis Euroopa Komisjon vastu praegu Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutusel oleva
 seadusloome ettepaneku sõnastada uuesti viisasid käsitlevad ühised konsulaarjuhised
 diplomaatilistele ja konsulaaresindustele. Ettepanekus käsitletakse tingimusi, mis kehtivad
 viisataotlejate juurdepääsu kohta liikmesriikide diplomaatilistele ja konsulaaresindustele.
 Teabe esitamiseks viisataotlejatele peab Euroopa Ühendus vajalikuks võtta järgmised
 meetmed:
 koostada taotlejate jaoks põhiteave viisade taotlemise korra ja tingimuste ning nende
 kehtivuse kohta;
 Euroopa Ühendus koostab miinimumnõuete loetelu, et Moldova Vabariigist pärit taotlejatele
 oleks tagatud ühtne ja ühesugune põhiteave ning neilt nõutaks põhimõtteliselt samasuguste
 täiendavate dokumentide esitamist.
 Eespool nimetatud teavet levitatakse laialdaselt – konsulaatide teadetetahvlil, voldikutena,
 veebisaitidel jne.
 Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused annavad iga juhtumi puhul eraldi teavet
 Schengeni acquis’ raames olevate võimaluste kohta väljastada lühiajalisi viisasid lihtsustatud
 korras, eelkõige heausksetele taotlejatele.
 EUROOPA KOMISJONI DEKLARATSIOON ESINDUSE JA ÜHISE
 TAOTLUSKESKUSE KOHTA CHISINAUS
 Tõdedes, et Moldova kodanikel on keeruline taotleda Schengeni viisat Schengeni
 liikmesriikide konsulaaresinduste vähesuse tõttu, julgustab Euroopa Komisjon igati
 liikmesriike ja eelkõige neid liikmesriike, kes annavad välja Schengeni viisasid, parandama
 oma kohalolekut Moldova Vabariigis, kasutades kõiki olemasolevaid võimalusi: oma
 esinduse loomine, esindatus muu liikmesriigi kaudu või võimaluste kasutamine, mida pakub
 ühine taotluskeskus Chisinaus.
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- DEKLARATSIOON KOHALIKU PIIRILIIKLUSE KOHTA
 RUMEENIA POLIITILINE DEKLARATSIOON KOHALIKU PIIRILIIKLUSE
 KOHTA
 Rumeenia kinnitab, et ta on valmis alustama Moldova Vabariigiga läbirääkimisi kahepoolse
 lepingu üle, mille eesmärk on rakendada kohaliku piiriliikluse korda, mis on kehtestatud 20.
 detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal
 liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni
 konventsiooni sätteid.
 MOLDOVA VABARIIGI POLIITILINE DEKLARATSIOON KOHALIKU
 PIIRILIIKLUSE KOHTA
 Moldova Vabariik kinnitab, et ta on valmis alustama Rumeeniaga läbirääkimisi kahepoolse
 lepingu üle, mille eesmärk on rakendada kõnealust kohaliku piiriliikluse korda.
 ***
 ET 22 ET


type: wikipedia

text:
Is mór-ghrúpa de phrótasóin aiméabóideacha iad na amoebozoa, ina n-áirítear an chuid is mó díobh a ghluaiseann trí bhíthin sreabhadh inmheánach cíteaplasmach. Bíonn cuma mhaol mhéarach ar a gcuid bréagphóidiamaí saintréitheach, ar a dtugtar lóbaphóidiamaí. Tá siad aoncheallach don chuid is mó, agus faightear go minic in ithireacha agus i ngnáthóga uisceacha iad; maireann cinn eile mar shimbóisigh i dteannta le orgánaigh eile, pataiginí san áireamh. I measc na n-amoebozoa tá na slam-mhúscáin ann, orgánaigh ilnúicléatacha nó ilcheallacha a dhéanann spóir agus atá infheicthe ag an tsúil de ghnáth.
 Naisc sheachtracha
 Molecular Phylogeny of Amoeboid Protists - Tree of Amoebozoa
 Joseph Leidy's Amoeba Plates
 Eocaróit
 Prótaistigh
 Aiméabóidigh


type: caselaw

text:
 7.2.2009
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 32/50
 Sentencia del Tribunal de la Función Pública (Sala Segunda) de 11 de diciembre de 2008 — Reali/Comisión
 (Asunto F-136/06) (1)
 (Función Pública - Agentes contractuales - Selección - Clasificación en grado - Experiencia profesional - Título - Equivalencia)
 (2009/C 32/98)
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Demandante: Enzo Reali (Florencia, Italia) (representante: S.A. Pappas, abogado)
 Demandada: Comisión de las Comunidades Europeas (representantes: J. Currall y M. Velardo, agentes)
 Objeto
 Función Pública — Anulación de la decisión de la autoridad facultada para proceder a los nombramientos (AFPN) de 30 de agosto de 2006, por la que se desestima la reclamación interpuesta por el demandante, agente contractual, solicitando su reclasificación del grado 14 al grado 16 del grupo de funciones IV, debido al valor que, según él, debe atribuirse a su título de «Laurea in Scienze agrarie» al calcular su experiencia profesional.
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso.
 2)
 Cada parte cargará con sus propias costas.
 (1) DO C 20 de 27.1.2007, p. 38.


text:
Hartford County är ett administrativt område i delstaten Connecticut, USA. Hartford är ett av åtta countys i delstaten och ligger i den norra centrala delen av Connecticut.
 Geografi
 År 2010 hade Hartford County 894 014 invånare. Den totala ytan av countyt är 1 944 km2 (1 905 km2 är land, 39 km2 är vatten).
 Angränsande countyn
 Hampden County, Massachusetts (north)
 Tolland County öst
 New London County sydöst
 Middlesex County syd
 New Haven County sydväst
 Litchfield County väst
 Referenser
 Stater och territorier bildade 1666


text:
 1.5.2009
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 102/36
 Решение на Съда на публичната служба (втори състав) от 12 март 2009 г. — Arpaillange и др./Комисия
 (Дело F-104/06) (1)
 (Публична служба - Договорно наети служители - Назначаване - Класиране - Бивши самостоятелни експерти - Диплома - Професионален опит - Възражение на незакосъобразност)
 2009/C 102/51
 Език на производството: френски
 Страни
 Жалбоподатели: Joséphine Arpaillange и др. (Сантяго, Чили) (представители: S. Rodrigues и C. Bernard-Glanz, avocats)
 Ответник: Комисия на Европейските общности (представители: J. Currall и G. Berscheid)
 Страна встъпила в подкрепа на ответника: Съвет на Европейския съюз (представители: I. Sulce и B. Driessen)
 Предмет на делото
 От една страна, отмяна на решенията на органа, оправомощен да слючва договори (ООСД), с които се определят условията за назначаване на жалбоподателите, както следват от техните договори на договорно наети служители, тъй като броят на годините професионален опит, който им е признат от ООСД, бил по-нисък от броя на годините професионален опит, действително натрупан от жалбоподателите и, от друга страна, искане за обезщетение.
 Диспозитив на решението
 1)
 Отхвърля жалбата.
 2)
 Всяка страна понася направените от нея съдебни разноски.
 (1) ОВ C 261 от 28.10.2006 г.


type: other

text:
Η τροπολογία για τις εργατικές κατοικίες- Τί καλά κρυμένο νομοθετούν - Σύλλογος Υπαλλήλων τ. ΟΕΚ-ΟΕΕ & ΟΑΕΔ
 Η τροπολογία για τις εργατικές κατοικίες- Τί καλά κρυμένο νομοθετούν
 Κατατέθηκε η πολυδιαφημισμένη από το Υπουργείο Εργασίας, τροπολογία για τη ρύθμιση έκδοσης των οριστικών παραχωρητηρίων των εργατικών κατοικιών του ΟΕΚ.
 Ο καθολικός διάδοχος μετά την κατάργηση του ΟΕΚ είναι πλέον ο ΟΑΕΔ.Στα πλαίσια λοιπόν των υποχρεώσεων του ΟΑΕΔ ως καθολικού διαδόχου των στεγαστικών παροχών του ΟΕΚ εδώ και αρκετούς μήνες είχε συσταθεί επιτροπή με τη συμμετοχή υπαλλήλων που προέρχονται από τον ΟΕΚ για τη επίλυση της χρόνιας εκκρεμότητας.
 Θα πρέπει να γίνει γνωστό ότι με την παράδοση των κλειδιών των εργατικών κατοικιών στους δικαιούχους παραδίδετο και το προσωρινό παραχωρητήριο με την υποχρέωση ενός συμβολικού τιμήματος μέχρι την έκδοση του οριστικού καθορισμού του κόστους που θα πλήρωναν οι δικαιούχοι ανά οικισμό.
 Με την προτεινόμενη τροπολογία ορίζεται ως υπεύθυνο το ΔΣ του ΟΑΕΔ το οποίο θα προτείνει στο Υπουργείο Εργασίας τις λεπτομέρειες και τον τρόπο εξόφλησης και τις δόσεις μετά την έκδοση των οριστικών παραχωρητηρίων.
 Δηλαδή αφενός θα πρέπει να αποφασιστεί από τον ΟΑΕΔ το τίμημα αφετέρου θα πρέπει κατόπιν να εκδοθούν οι Υπουργικές Αποφάσεις που θα αναλύουν και εξειδικεύουν τον τρόπο εξόφλησης Σσύμφωνα με δηλώσεις του Γενικού Γραμματέα του Υπουργείου Εργασίας θα αυξηθούν και θα ανέλθουν στις 360 μηνιαίες δόσεις.
 Κατόπιν θα πρέπει οι αρμόδιοι υπάλληλοι του ΟΕΚ να ξεκινήσουν όλη εκείνη την μελέτη των φακέλων όλων των δικαιούχων που ξεπερνούν τις 11.000 σε όλη την Ελλάδα για να μπορέσουν τελικώς οι δικαιούχοι να προχωρήσουν στη ρύθμιση .
 Εδώ όμως τίθεται ένα μεγάλο ερώτημα αφού αρκετοί υπάλληλοι μηχανικοί (πάνω από τους μισούς) που είχαν εξιδεικευμένες γνώσεις του αντικειμένου έχουν φύγει από τον ΟΑΕΔ αφού οι υπηρεσιακοί παράγοντες και οι τρεις Διοικήσεις του ΟΑΕΔ που ανέλαβαν μετά το 2012 της κατάργησης του ΟΕΚ, (Κικίλιας, Αμπατζόγλου, Καραμεσίνη) όχι μόνο δεν μπόρεσαν να συνειδητοποιήσουν τη σημασία της στέγασης του ΟΕΚ αλλά έχουν κάνει και τα πάνδεινα ώστε να απαξιωθούν οι μηχανικοί και να τους αναγκάσουν να φύγουν είτε με συντάξεις είτε με μετατάξεις-αποσπάσεις σε άλλες τεχνικές υπηρεσίες του Δημοσίου. Εδώ θα πρέπει να τονίσουμε και το γεγονός ότι όποτε ο Σύλλογος έχει προσπαθήσει να αναλύσει το θέμα στον ΟΑΕΔ, έχει πέσει σε τοίχο αφού οι μηχανικοί εργάζονται σε αλλότρια καθήκοντα στον ΟΑΕΔ και σύμφωνα με τη Διοικήτρια ΟΑΕΔ Μ.Καραμεσίνη ειναι αναντικατάστατοι σε ορισμένα ΚΠΑ2 ΟΑΕΔ για να χορηγούν επιδόματα ανεργίας και να σφραγίζουν τις κάρτες.
 Το σημαντικότερο όμως στη κατάθεση της τροπολογίας δεν είναι το θέμα της στελέχωσης των υπηρεσιών με μηχανικούς και υπαλλήλους του ΟΕΚ αλλά δύο άλλα ζητήματα που αφορούν τον μοναδικό πλέον δημόσιο φορέα στέγασης, τον ΟΑΕΔ.
 Το πλέον σημαντικό είναι ότι στη προτεινόμενη νέα δομή του Οργανογράμματος του ΟΑΕΔ δεν προβλέπεται ούτε σε Δομή της Διοίκησης ούτε στην περιφέρεια, ένα στοιχειωδώς τμήμα παροχών στέγασης.Απτή απόδειξη ότι δεν προγραμματίζεται κανένα νέο στεγαστικό πρόγραμμα παρότι προβλέπεται ότι από τη ρύθμιση μόνο του κόστους των εργατικών κατοικιών θα εισρεύσουν στον ΟΑΕΔ έσοδα της τάξης των 270 εκ. ευρώ.
 Αλλά τα δυσάρεστα για τους εργαζόμενους που συνεχίζουν να πληρώνουν τις εισφορές τους ( 1%) για τη στέγαση δεν σταματούν εδώ.
 Στον προϋπολογισμό του ΟΑΕΔ που ψηφίστηκε κατά πλειοψηφία χτες στο Δ.Σ του ΟΑΕΔ, πραγματοποιήθηκε πλήρης ενημέρωση για τα οικονομικά δεδομένα του 2016. Οι εισφορές των εργαζομένων υπέρ ΟΕΚ 1% & Εργατικής Εστίας (0,35 %) απέφεραν πάνω από 250 εκ ευρώ έσοδα για το Κράτος. Το ΙΚΑ όμως απέδωσε στον ΟΑΕΔ για πρώτη φορά μετά το 2011, 40 εκ € (2011-2015 απέδωσε μόνο 2 εκ €) .
 Επιπλέον των 40 εκ € που ο ΟΑΕΔ εισέπραξε για τον ΟΕΚ & ΟΕΕ το 2016, εισέπραξε επιπλέον 40 εκ € από τις δόσεις των δανείων που έχει χορηγήσει από ίδια κεφάλαια ο ΟΕΚ.
 Για τα συνολικά 80 εκ € που ο ΟΑΕΔ εισέπραξε από τους εργαζόμενους δεν εκπόνησε κανένα απολύτως πρόγραμμα στέγασης για το 2016 αλλά και ούτε καν προγραμματίζει και τίποτα σχετικό για το 2017.
 Το απαράδεκτο όμως της διαχείρησης της στέγασης από τον ΟΑΕΔ συνεχίζεται και με την προτεινόμενη τροπολογία που έχει κατατεθεί για την ρύθμιση των δόσεων των εργατικών κατοικιών.
 Σε αυτήν την ρύθμιση, και συγκεκριμένα στην αιτιολογική έκθεση αναγράφεται ότι στον Ν.4144/13 ΔΕΝ αναφέρεται ρητά η κατασκευή εργατικών κατοικιών από τον ΟΑΕΔ.
 Αυτό όμως αναιρείται από την φράση του νομοθέτη σε προηγούμενο άρθρο που ορίζει ότι ο ΟΑΕΔ ́ ́ΕΙΝΑΙ Ο ΚΑΘΟΛΙΚΟΣ ΔΙΑΔΟΧΟΣ ΤΟΥ ΟΕΚ''.
 Συνεπώς τι είδους καθολικός διάδοχος είναι αφού δεν μπορεί να εκτελεί το κυριότερο αντικείμενο του ΟΕΚ, την κατασκευή των εργατικών κατοικιών;
 Αλλά το επίσης απαράδεκτο της ρύθμισης αφορά το που θα κατευθυνθούν τα έσοδα από την ρύθμιση. Σύμφωνα με τις ρυθμίσεις του ΟΕΚ , τα έσοδα δημιουργούσαν ένα στεγαστικό ανακυκλούμενο κεφάλαιο το οποίο χρηματοδοτούσε νέα προγράμματα στέγασης. Με την προτεινόμενη ρύθμιση, η Κυβέρνηση θα χρηματοδοτήσει προγράμματα ανεργίας αντί τα νέα προγράματα στέγασης. Έτσι αναλύει και στην αιτιολογική έκθεση ότ θα υπάρχει ελάφρυνση του προϋπολογισμού του Κράτους για την καταπολέμηση της ανεργίας.
 Δηλαδή τα χρήματα για τη στέγαση των εργαζομένων θα κατευθυνθούν για τη καταπολέμηση της ανεργίας (παρανόμως) με αποτέλεσμα το Κράτος να δίνει συνεχώς λιγότερα.
 Όλη η αιτιολογική έκθεση και η τροπολογία στα επισυναπτόμενα αρχεία.
 ΡΥΘΜΙΣΗ ΔΟΣΕΩΝ,
 Περισσότερα σε αυτή την κατηγορία: « Μόνο εδώ - Χωρίς πρόστιμο η νομιμοποίηση αυθαίρετων κατασκευών στις εργατικές κατοικίες του ΟΕΚ - Νομοσχέδιο Δ.Σ ΟΑΕΔ- Απόφαση ενιαίας τιμής εργατικών κατοικιών ΟΕΚ - 304,41 €/μ2 »
 tropologiaparaxwritiriaoek.pdf (281 Λήψεις)


text:
 21.3.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 69/29
 2009 m. sausio 30 d. pareikštas ieškinys byloje Europos Bendrijų Komisija prieš Graikijos Respubliką
 (Byla C-44/09)
 (2009/C 69/54)
 Proceso kalba: graikų
 Šalys
 Ieškovė: Europos Bendrijų Komisija, atstovaujama M. Van Beek ir M. Karanassou-Apostolopoulou
 Atsakovė: Graikijos Respublika
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Pripažinti, kad nepriėmusi 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (1), įgyvendinančių įstatymų ir kitų teisės aktų ir bet kuriuo atveju nepateikusi jų Komisijai, Graikijos Respublika neįvykdė įsipareigojimų pagal šią direktyvą.
 —
 Priteisti iš Graikijos Respublikos bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Terminas perkelti Direktyvą 2004/113/EB į vidaus teisę baigėsi 2007 m. gruodžio 21 dieną.
 (1) OL L 373, 2004 12 21, p. 37.


type: legislation

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52007PC0683
 Priekšlikums Padomes regula ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro tādu integrēto elektronisko kompakto dienasgaismas spuldžu (CFL–i) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā /* COM/2007/0683 galīgā redakcija */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.11.2007COM(2007) 683 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro tādu integrēto elektronisko kompakto dienasgaismas spuldžu (CFL–i) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. marta Regulu (EK) Nr. 2117/2005) („pamatregula”) procedūrā saistībā ar Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes integrēto elektronisko kompakto dienasgaismas spuldžu (CFL-i) importu. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2006. gada 8. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[1], saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (tikai saistībā ar uzņēmumu Lisheng Electronic & Lighting) attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes integrēto elektronisko kompakto dienasgaismas spuldžu (CFL-i) importu Kopienā. Pieprasījumu iesniedza Integrēto kompakto dienasgaismas spuldžu (2CFLI-i) ražošanas nozares Kopienas federācija (Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated (2CFL-i)). Pievienotajā Komisijas priekšlikumā Padomes regulai ietverti galīgie secinājumi attiecībā uz pārskatīšanu. Antidempinga komitejas 2007. gada 11. oktobra sanāksmē notika apspriešanās ar dalībvalstīm, un dalībvalstis tika aicinātas izteikt viedokli par šo priekšlikumu līdz 22. oktobrim. Ierosināto rīcību atbalstīja 27 dalībvalstis, bet pret to neiebilda neviena dalībvalsts. Padomei ierosina pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, ko ne vēlāk kā 2007. gada 8. decembrī publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1. PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro tādu integrēto elektronisko kompakto dienasgaismas spuldžu ( CFL–i ) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRASpēkā esošie pasākumi(1) Ar Regulu (EK) Nr. 1470/2001[3] („sākotnējā regula”) Padome noteica galīgos antidempinga maksājumus no 0 līdz 66,1 % Ķīnas Tautas Republikas („attiecīgā valsts”) izcelsmes integrēto elektronisko dienasgaismas spuldžu („ CFL-i ”) importam („sākotnējā izmeklēšana”). Pirms tam Komisija ar Regulu (EK) Nr. 255/2001[4] („pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumus.(2) Ar Regulu (EK) Nr. 866/2005[5] („paplašināšanas regula”) Padome paplašināja spēkā esošos antidempinga pasākumus arī attiecībā uz tādu CFL-i importu, kuras nosūtītas no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas, Pakistānas Islāma Republikas un Filipīnu Republikas, neatkarīgi no tā vai to izcelsme ir vai nav deklarēta Vjetnamas Sociālistiskajā Republikā, Pakistānas Islāma Republikā un Filipīnu Republikā. Pasākumus paplašināja pēc pretapiešanas izmeklēšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu.(3) Ar Regulu (EK) Nr. 1322/2006[6] („grozījumu regula”) Padome grozīja spēkā esošos antidempinga pasākumus. Grozījumus izdarīja pēc starpposma pārskatīšanas attiecībā uz ražojumu klāstu. Izmeklēšanas rezultāti un grozījumu regulas ietekme bija tāda, ka līdzstrāvas sprieguma spuldzes („ DC-CFL-i ”) bija jāizslēdz no pasākumu darbības jomas. Tāpēc antidempinga pasākumi attiecas tikai uz maiņstrāvas sprieguma spuldzēm (tostarp elektroniskās kompaktās dienasgaismas gāzizlādes spuldzes, kas darbojas ar maiņstrāvu un līdzstrāvu („ AC-CFL-i ”)).(4) Ar Regulu (EK) Nr. 1205/2007 [7] („pagarināšanas regula”) Padome pagarināja spēkā esošos antidempinga pasākumus. Pasākumus pagarināja pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.Pašreizējā izmeklēšana(5) Saņemot pieprasījumu par pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, tika uzsākta izmeklēšana. Pieprasījumu iesniedza Integrēto kompakto dienasgaismas spuldžu ( 2CFLI-i ) ražošanas nozares Kopienas federācija („pieprasījuma iesniedzējs”).(6) Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, Komisija konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi pārskatīšanas uzsākšanai, un 2006. gada 8. septembrī uzsāka izmeklēšanu[8] saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Starpposma pārskatīšana attiecas uz viena ražotāja eksportētāja Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) dempinga apmēru.Izmeklēšana un attiecīgās personas(7) Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam, ražotājam eksportētajam Ķīnas Tautas Republikā (turpmāk — „ražotājs eksportētājs”), kā arī eksportētājvalsts valdības pārstāvjiem par pārskatīšanas uzsākšanu.(8) Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausītu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.(9) Lai iegūtu izmeklēšanā nepieciešamo informāciju, Komisija nosūtīja ražotājam eksportētājam aptaujas anketas. Ražotājs eksportētājs sadarbojās, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem; vēlāk ražotāja eksportētāja telpās, kā arī citu ar ražotāju eksportētāju saistīto personu telpās notika pārbaudes apmeklējumi, proti:- Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltdsaistīts uzņēmums ĶTR- Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen) ;saistīti uzņēmumi Honkongā- Neonlite Electronic & Lighting Ltd (HK) ;- Electric Light Systems Ltd (HK) ;saistīts importētājs Kopienā- IDV, Import und Direkt-Vertreibs-Ges.mbH, Germany .Izmeklēšanas periods(10) Izmeklēšanā par dempinga apmēru, ko attiecībā uz vienu ražotāju ( Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd ) veica daļējās starpposma pārskatīšanas ietvaros, aptvēra periodu no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam („pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb „PIP”).B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMSAttiecīgais ražojums(11) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas noteikts grozījumu regulā, t. i., Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompaktas, elektroniskas, luminiscējošas gāzizlādes spuldzes, kas darbojas ar maiņstrāvu (ieskaitot elektroniskās kompaktās dienasgaismas gāzizlādes spuldzes, kas darbojas gan ar maiņstrāvu, gan ar līdzstrāvu), ar vienu vai vairākām stikla caurulēm, ar visiem apgaismes elementiem un elektroniskām sastāvdaļām, kas piestiprinātas spuldzes pamatnei vai integrētas spuldzes pamatnē, („attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8539 31 90.Līdzīgais ražojums(12) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka CFL-i , kas ražotas un pārdotas vietējā tirgū ĶTR, un CFL-i , kas izvestas no ĶTR uz Kopienu, ir vienādas pamata fizikālās un tehniskās īpašības, kā arī vienāds pielietojums. Tāpēc pagarināšanas regulā provizoriski secina, ka šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.C. DEMPINGSTirgus ekonomikas režīms („TER”)(13) Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu antidempinga izmeklēšanā par ĶTR izcelsmes importu ir jānosaka normālā vērtība tiem ražotājiem eksportētājiem, kas var pierādīt atbilstību kritērijiem, kuri noteikti minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, t. i., ka līdzīgā produkta ražošanā un tirdzniecībā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi.(14) Sākotnējā izmeklēšanā ĶTR ražotājam eksportētājam bija noteikts tirgus ekonomikas režīms, tomēr starpposma pārskatīšanā bija atkārtoti jānovērtē, vai TER kritēriji joprojām tiek ievēroti. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu tika nosūtītas TER pieprasījuma veidlapas, kuras aizpildīja ražotājs eksportētājs un saistītais uzņēmums Megaman Electrical & Lighting Ltd ( Xiamen ).(15) Īsumā un vienīgi uzziņai tiek sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums.1. Ar uzņēmējdarbību un izdevumiem saistītus lēmumus pieņem, reaģējot uz apstākļiem tirgū, valstij būtiski neiejaucoties.2. Uzņēmumiem ir viens izsmeļošs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskiem grāmatvedības standartiem, tos piemērojot visiem nolūkiem.3. Nav vērojami tirgus traucējumi, kas ir sekas iepriekšējai ekonomikas sistēmai, kurā nedarbojās tirgus ekonomika principi.4. Juridisko skaidrību un stabilitāti nodrošina bankrotu un īpašuma tiesības reglamentējošie akti.5. Valūtas maiņu veic, ievērojot likmes tirgū.(16) Kā minēts iepriekš, Komisija ievāca visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu TER analīzei, un veica pārbaudes apmeklējumus ražotāja eksportētāja un saistītā uzņēmuma ( Megaman Electrical & Lighting Ltd ) telpās. Izmeklēšanā konstatēja, ka ĶTR izcelsmes ražotājs eksportētājs atbilst visiem TER piešķiršanas nosacījumiem.Normālā vērtība(17) Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika pārbaudīts, vai ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, proti, vai tas ir vismaz 5 % vai vairāk no Kopienā importētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma.(18) Ņemot vērā iepriekšminētās prasības, izmeklēšanā konstatēja, ka pārdošanas apjomu vietējā tirgū nevar uzskatīt par reprezentatīvu, tāpēc normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, ražošanas izmaksām eksportētājvalstī pieskaitot samērīgas pārdošanas izmaksas, vispārīgās un administratīvās izmaksas un peļņu.(19) Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja datiem par tās produkcijas ražošanas izmaksām, kas paredzēta vietējam tirgum.(20) Pārdošanas izmaksas, vispārīgās un administratīvās izmaksas un peļņu nevarēja noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, proti, balstoties uz datiem par attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē.(21) Turklāt tika izvērtēts, vai pārdošanas izmaksas, vispārīgās un administratīvās izmaksas un peļņu var noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu. Tā kā neviens cits eksportētājs nebija iesaistīts šajā pārskatīšanā, 2. panta 6. punkta a) apakšpunktā izklāstīto metodoloģiju (citu eksportētāju faktisko vidējo svērto vērtību) izmantot nevarēja. Līdzīgi nevarēja izmantot arī 2. panta 6. punkta b) apakšpunktā izklāstīto metodoloģiju, jo iekšējā tirgū netirgo tās pašas kategorijas ražojumus.(22) Tāpēc Komisija, aprēķinot vidējo svērto vērtību, izmantoja datus par pārdošanas izmaksām, vispārīgām un administratīvām izmaksām un peļņas normu, kurus ieguva no tiem diviem ražotājiem eksportētājiem analogā valstī, kuri tirgoja ražojumus vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē. Pārdošanas izmaksas, vispārīgās un administratīvās izmaksas un vidējā peļņas norma, kas konstatēta Korejas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika pievienotas attiecīgā ražotāja eksportētāja eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām, kā noteikts pamatregulas 2. panta 3. punktā.Eksporta cena(23) Ražotājs eksportētājs eksportēja uz Kopienu, gan tieši pārdodot ražojumus neatkarīgiem pircējiem, gan izmantojot saistītu importētāju pakalpojumus trešā valstī un Kopienā. Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.(24) Ja pārdošanu veica, izmantojot saistītu importētāju vai tirgotāju, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz minētā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika veiktas korekcijas par visām izmaksām posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas izmaksām, vispārīgām un administratīvām izmaksām un pamatotu peļņas normu. Atbilstošu peļņas normu noteica, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Kopienas tirgū esoši nesaistīti tirgotāji/importētāji, kuri sadarbojās.Salīdzinājums(25) Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecībā uz izmeklēšanā iesaistīto ražotāju attiecīgā pienācīgi pamatotā gadījumā izdarīja korekciju, ņemot vērā atšķirības transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas izmaksās un papildu izmaksās, kredīta izmaksās, garantiju izmaksās un komisijas maksās.Kredītu procentu likmes(26) Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, lai noteiktu korekciju lielumu attiecībā uz kredītu izmaksām, kredītu likmes vietā jāizmanto depozītu likme, jo uzņēmums ir pietiekami likvīds un tā kredītu izmaksas ir saistītas vienīgi ar nesaņemtajiem procentu ienākumiem bankas noguldījuma kontā.(27) Saskaņā ar Kopienas iestādēs īstenoto praksi tika atzīts par nepiemērotu balstīt korekciju lieluma aprēķinu attiecībā uz kredītu izmaksām uz noguldījuma likmi, jo tās salīdzinājumā ar faktiskām izmaksām ir alternatīvas izmaksas.(28) Šajā kontekstā var minēt, ka soda procenti, ko klientiem vajadzētu samaksāt par maksājumu kavējumiem, visticamāk ir noteikti, pamatojoties uz kredītu nevis noguldījumu likmēm.Dempinga starpība(29) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, kas tika eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam. Šis salīdzinājums liecināja, ka dempinga starpība bija mazāka par minimālo pieļaujamo dempinga starpību attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas PIP veica eksportu uz Kopienu.d) SECINĀJUMS(30) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka apstākļi saistībā ar dempingu, kurus sākotnējā izmeklēšana uzskatīja par pamatu pasākumu piemērošanai šim uzņēmumam, nav mainījušies. Tāpēc ir jāizbeidz daļējā starpposma pārskatīšana, ko veica saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.E. PĀRSKATĪŠANAS PABEIGŠANA(31) Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, ir jāizbeidz daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd , neizdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 1205/2007 [9] .(32) Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem Komisija plāno izbeigt šo procedūru. Iesūtītos viedokļus izvērtēja, bet tie nemainīja minētos secinājumus,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsDaļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes integrēto elektronisko kompakto dienasgaismas gāzizlādes spuldžu importam, kas ražotas Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd , ir izbeigta, neizdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 1205/2007, proti, pagarināšanas regulā.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV C 217, 8.9.2006., 2. lpp.[2] OV L 56, 6.3.1996, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[3] OV L 195, 19.7.2001., 8. lpp.[4] OV L 38, 8.2.2001., 8. lpp.[5] OV L 145, 9.6.2005., 1. lpp.[6] OV L 244, 7.9.2006., 1. lpp.[7] OV L 272, 17.10.2007., 1. lpp.[8] OV C 217, 8.9.2006., 2. lpp.[9] OV L 272, 17.10.2007., 1. lpp.


text:
Principiel højesteretsdom om godtgørelsesniveauet efter ansættelsesbevisloven
 Højesteret afsagde den 17. december 2010 dom omkring godtgørelsesniveauet efter ansættelsesbevisloven og fastsatte ved denne lejlighed generelle retningslinjer vedrørende godtgørelsesniveauet efter ansættelsesbevisloven.
 Sagens konkrete omstændigheder:
 Lønmodtageren havde været ansat hos arbejdsgiver i perioden 1. september 2006 – 12. marts 2007. Han modtog ikke på noget tidspunkt et ansættelsesbevis.
 Arbejdsgiveren var omfattet af en overenskomst, hvilket lønmodtageren ikke var klar over, før dennes fagforening tog kontakt til arbejdsgiver og fik gjort sine overenskomstmæssige rettigheder gældende.
 Højesteret nåede frem til, at arbejdsgiver skulle afregne kr. 10.000. Dette blev begrundet med, at det manglende ansættelsesbevis havde nået at skabe usikkerhed hos lønmodtageren omkring dennes opsigelsesvarsel, og at der opstod tvist om betaling af overarbejde samt pension.
 Endvidere henviste Højesteret til, at arbejdsgiver tidligere havde undladt at udstede ansættelsesbevis, og at lønmodtageren havde anmodet om at få ansættelsesbeviset udfærdiget mindst en gang, uden arbejdsgiver imødekom ønsket.
 Disse forhold var dog efter Højesterets opfattelse ikke tilstrækkeligt til, at der forelå så skærpende omstændigheder, at sagen skulle afgøres efter ansættelsesbevislovens § 6, stk. 1, 3. pkt.
 Højesteret gennemgår indledningsvis uddybende den tidligere retstilstand baseret på Højesterets afgørelse af 30. oktober 1997 (trykt i U1997.1702 H), hvor det blev fastslået, at der skulle tilkendes en godtgørelse på kr. 5.000 eller kr. 10.000 afhængig af, om manglen havde givet anledning til tvist eller risiko herfor.
 Herefter gennemgås lovforarbejderne grundigt, og Højesteret når frem til sin begrundelse og foretager her en opdeling af sager angående overtrædelse af ansættelsesbevisloven i fire kategorier i overensstemmelse med ansættelsesbevislovens § 6.
 1) Undskyldelige mangler, der ikke har haft konkret betydning. Disse medfører fortsat en godtgørelse mellem 0 kr. og kr. 1.000. Dette interval skal benyttes, når et ansættelsesbevis er behæftet med en mangel, der er undskyldelig og i øvrigt uden konkret betydning for lønmodtageren.
 2) Mangler, som skal vurderes i forhold til godtgørelsesrammen på 13 uger, hvor manglerne ikke har haft konkret betydning. I disse sager har Højesteret fastsat et udgangspunkt, hvorefter godtgørelsen bør fastsættes til kr. 2.500. Derudover har Højesteret fastslået, at godtgørelsen som udgangspunkt ikke bør overstige kr. 5.000. For at komme under kr. 2.500 nævner Højesteret, at arbejdsgiveren retter for sig, efter lønmodtageren har påtalt manglen eller det manglende ansættelsesbevis.
 3) Mangler, som skal vurderes i forhold til godtgørelsesrammen på 13 uger, hvor manglerne har medført tvist om ansættelsesvilkårene. I disse sager har Højesteret fastsat et udgangspunkt, hvorefter godtgørelsen bør fastsættes til kr. 7.500. Derudover har Højesteret fastslået, at godtgørelsen som udgangspunkt ikke bør overstige kr. 10.000. Højesteret nævner som momenter, der taler for en godtgørelse på over kr. 7.500 vilkår, der er vildledende i forhold til lønmodtagerens rettigheder efter lov eller overenskomst, at manglerne har medført risiko for tab af rettigheder, at der ikke er tale om enkeltstående tilfælde, og at forholdet er blevet påtalt, uden arbejdsgiveren har reageret.
 4) Mangler, som skal vurderes i forhold til godtgørelsesrammen på 20 uger som følge af skærpede omstændigheder. Her fastslår Højesteret, at der som udgangspunktet er en godtgørelse på kr. 25.000,00, og at højere godtgørelser er forbeholdt særligt grove tilfælde, som samtidig har udsat lønmodtageren for risiko for at lide betydelige tab.
 Der er tale om en generel nedsættelse i forhold til Højesterets afgørelse gengivet i U 1997.1702 H. Der er dog levnet plads til at udmåle individuelle godtgørelser baseret på loven, forarbejderne og indenfor rammerne af Højesterets seneste afgørelse.
 Det er værd at bemærke, at udmålingsprincippet omkring udmåling af godtgørelser i ugeløn i langt de fleste tilfælde er gjort illusorisk i de af Højesteret fastlagte udmålingsprincipper. Godtgørelsens størrelse afhænger af overtrædelsens grovhed og ikke arbejdstagerens konkrete aflønningsforhold, selvom denne udmålingspraksis fremgår direkte af ansættelsesbevisloven.
 Derudover synes Højesteret at indføre en form for ”nachfrist-regel”, som er kendt på flere overenskomstområder. Det er således et element i vurderingen af om en arbejdsgiver kan undgå at betale en godtgørelse efter ansættelsesbevisloven, hvis arbejdsgiver på opfordring fra en lønmodtager berigtiger en fejl i lønmodtagerens ansættelsesbevis. I direktiv nr. 91/533 artikel 8 bekendtgøres det, at medlemslandene kan indføre en nachfrist-regel, men som bekendt er en sådan ikke indført i selve loven. Højesterets bemærkning bør give anledning til overvejelse om, hvorvidt det for fremtiden er muligt at kræve godtgørelse uden forudgående at have rettet henvendelse til arbejdsgiver om berigtigelse af manglende eller fejlagtige ansættelsesbeviser. Højesterets bemærkning giver dermed særlig anledning til overvejelser om, hvorledes sager vedr. ansættelsesbeviser, der først rejses ved en medarbejders fratrædelse, hvor en tvist typisk ikke kan forhindres ved berigtigelse af et ansættelsesbevis, vil blive bedømt.
 Højesterets afgørelse tyder på, at såfremt der ikke udleveres et ansættelsesbevis, er det ikke muligt at komme ind i kategorien for undskyldelige mangler, hvorfor godtgørelsen i disse tilfælde skal udmåles i kategorien, hvor der kan udmåles en godtgørelse på maksimalt 13 ugers løn.
 Endelig har Højesteret gjort op med diskussionen om, hvorvidt flere særskilte overtrædelser skal udløse flere godtgørelser, hvilket ellers fremgår af ex. afgørelse af 27. maj 2008 fra Retten i Randers, idet Højesteret har fastslået, at en sådan situation medfører én samlet godtgørelse. Flere overtrædelser må således betragtes som en skærpende omstændighed.
 Det må forventes, at domstolene fremadrettet vil anvende Højesterets udmålingsprincipper i alle sager, hvor der tilkendes en godtgørelse efter ansættelsesbevisloven.
 Spørgsmål til dommen kan rettes til advokat Thue Hessellund.
 Højesterets dom af 17. december kan rekvireres ved henvendelse til advokatsekretær Tina R. Jacobsen på adressen trj@sjlaw.dk


text:
Hans Christian Schmidt (født 25. august 1953, Nustrup ved Vojens) er en dansk folketingspolitiker fra Venstre og tidligere minister på en række områder: fødevareminister, miljøminister samt transport- og bygningsminister.
 Biografi
 Hans Christian Schmidt er landmandssøn fra Sønderjylland. Han tog realeksamen fra Nustrup Skole 1970, handelseksamen fra Haderslev Handelsskole 1971, hf-eksamen fra Kolding Gymnasium 1973 og lærereksamen fra Haderslev Seminarium 1977.
 Han blev ansat som lærer på Nustrup Skole 1977, skiftede til Sommersted Skole 1981 i første omgang som lærer og fra 1984 som viceskoleinspektør.
 Politisk karriere
 Schmidt var formand for VU i Vojens 1977-79 og medlem af vælgerforeningen for Venstre samme sted fra 1978. I 1982 blev han valgt ind i Vojens Kommunalbestyrelse, hvor han sad til 2001. I den periode var han blandt andet formand for Undervisnings- og Socialudvalget 1990-94 og 1998-2001 samt 1. viceborgmester 1998-2001.
 Han var sit partis folketingskandidat i Røddingkredsen fra 1994 og blev valgt ind i ved valget 21. september samme år. Her var han miljøpolitisk ordfører 1995-2001 samt medlem af Naturklagenævnet i samme periode.
 27. november 2001 blev han udpeget som miljøminister, en post der blev udskiftet med fødevareministerposten 2. august 2004. Ved regeringsomdannelsen september 2007 måtte Schmidt afgive sin post og fortsatte som Venstres gruppeformand i Folketinget.
 I 2004 gav Rigsrevisionen Schmidt en alvorlig påtale for kammerateri i forhold til hans tidligere arbejdsplads og hjemkommune. Påtalen medførte blandt andet en ny vejledning, som primært fokuserer på habilitet.
 23. februar 2010 blev han udpeget som transportminister, hvilket han fortsatte som frem til 3. oktober 2011.
 28. juni 2015 blev han udpeget som transport- og bygningsminister i regeringen Lars Løkke Rasmussen II. Han måtte forlade denne post ved regeringsomdannelsen i november 2016, hvor han blev afløst af Ole Birk Olesen fra Liberal Alliance.
 Øvrige tillidsposter
 Hans Christian Schmidt har været medlem af Borgerligt Socialt Boligselskabs bestyrelse i Vojens 1986-91 og af repræsentantskabet for Naturgas Syd 1986-90. Han var endvidere medlem af bestyrelsen for Bregnbjergskolen 1986-2001, af lokalrådet (Vojens) i Den Danske Bank 1987-2001 og af Afsnit 8-Udvalget (Børn og unge) 1990-94. Endvidere har han været medlem af Amtsmusikudvalget 1986-90 og af bestyrelsen for Vojens Skøjtehal 1994-2001. Endelig var Schmidt formand for Vojens Kultur- og Musikhus 2000-2001.
 2007 blev han Kommandør af 1. grad af Dannebrog. Han bærer også Nordstjerneordenen.
 Referencer
 Eksterne henvisninger
 . Dato: 23. juli 2003.
 Hans Chr. Schmidts personlige hjemmeside
 Rigsrevisionens beretning om Miljøministeriets forvaltning af Velfærdspuljen.
 Fødevareministre fra Danmark
 Miljøministre fra Danmark
 Danske ministre fra Venstre
 Nuværende folketingsmedlemmer fra Venstre
 Folketingsmedlemmer i 1990'erne
 Folketingsmedlemmer i 2000'erne
 Transportministre fra Danmark
 Lærere fra Danmark
 Regeringen Lars Løkke Rasmussen I
 Folketingsmedlemmer i 2010'erne
 Modtagere af Nordstjerneordenen
 Kommandører af 1. grad af Dannebrog
 Personer i Kraks Blå Bog
 Regeringen Lars Løkke Rasmussen II
 Bygningsministre fra Danmark
 Regeringen Anders Fogh Rasmussen I
 Regeringen Anders Fogh Rasmussen II


text:
Tá an Phéist Uisce ar an réaltbhuíon is mó i measc na 88 réaltbhuíon nua-aimseartha. Bhí sí freisin ar cheann de na 48 réaltbhuíon a bhí ar chatalóg Tholamaes.
 Tugtar Hydra mar ainm Laidine ar an réaltbhuíon seo, rud a chiallaíonn "híodra" – sin le rá an ollphéist sheachtcheannach a fhaightear i miotaseolaíocht na Gréige.
 Bí cúramach gan an réaltbhuíon seo a thógáil in abhraíocht réaltbhuíon na Péiste, dá ngairtear Serpens as Laidin, ná in abhraíocht réaltbhuíon na Péiste Bige, dá ngairtear Hydrus as Laidin.
 Príomhghnéithe
 α Hya: Alphard
 ε Hya: déréalta
 R Hya: réalta Mira Ceti
 Réada suntasacha domhainspéire
 M48: réaltbhraisle oscailte
 M83: réaltra bíseach
 NGC 3242: réaltnéal pláinéadach dá ngairtear freisin Scáil Iúpatair
 Stair
 Miotaseolaíocht
 Réaltaí
 Féach fosta
 Naisc sheachtracha
 Yale Bright Star Catalog
 an Phéist Uisce ar shuíomh Robin Gatter
 Star Tales de chuid Ian Ridpath
 an Phéist Uisce agus miotaseolaíocht an Domhain
 an Phéist Uisce ar shuíomh Richard Dibon-Smith
 Peoria Astronomical Society: an Phéist Uisce
 The Deep Photographic Guide to the Constellations: an Phéist Uisce
 Tagairtí
 Péist Uisce


text:
 29.5.2017
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 168/30
 Prasība, kas celta 2017. gada 31. martā – Printeos/Komisija
 (Lieta T-201/17)
 (2017/C 168/39)
 Tiesvedības valoda – spāņu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Printeos, SA (Alcalá de Henares, Spānija) (pārstāvji – H. Brokelmann un P. Martínez-Lage Sobredo, advokāti)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 saskaņā ar LESD 266. panta pirmo daļu un, pakārtoti, LESD 266. panta pirmo daļu, 268. pantu un 340. panta otro daļu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 3. punktu piespriest Komisijai izmaksāt:
 a)
 naudas kompensāciju, kuras apmērs atbilst kompensācijas procentiem attiecībā uz summu EUR 4 729 000 apmērā, piemērojot Eiropas Centrālās bankas noteikto likmi tās galvenajām refinansēšanas operācijām, to palielinot par diviem procentu punktiem laikposmā no 2015. gada 9. marta līdz 2017. gada 1. februārim, tātad summu EUR 184 592,95 apmērā, vai, ja to nepiemēro, atbilstoši procentu likmei, kādu Vispārējā tiesa uzskatīs par piemērotu;
 b)
 kavējuma procentus par kompensācijas procentiem, kādi izriet no iepriekšējā apakšpunkta par laikposmu no 2017. gada 1. februāra līdz datumam, kurā Komisija faktiski izmaksās iepriekšējā apakšpunktā prasīto summu, izpildot attiecīgā gadījumā spriedumu, ar ko apmierina šo prasību, piemērojot Eiropas Centrālās bankas noteikto likmi tās galvenajām refinansēšanas operācijām, to palielinot par trīs ar pus procentu punktiem, vai, ja to nepiemēro, atbilstoši procentu likmei, kādu Vispārējā tiesa uzskatīs par piemērotu;
 —
 pakārtoti, saskaņā ar LESD 263. pantu atcelt Komisijas 2017. gada 26. janvāra lēmumu, atbilstoši kuram prasītājai tika atmaksāta vienīgi nepamatoti samaksātā naudas soda pamatsumma, izpildot “Aplokšņu” lēmumu, ar kuru tika izslēgti jebkādi procentu maksājumi;
 —
 katrā ziņā piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus šajā tiesvedībā.
 Pamati un galvenie argumenti
 Ar šo prasību prasītāja galvenokārt lūdz atlīdzināt zaudējumus, lai saņemtu naudas kompensāciju, kas atbilst procentiem, kādi Komisijai bija jāizmaksā prasītājai, tai atmaksājot nepamatoti samaksātā naudas soda pamatsummu, izpildot Komisijas 2014. gada 10. decembra Lēmumu C(2014) 9295, final, par procedūru atbilstoši LESD 101. pantam un EEZ līguma 53. pantam (AT.39780 – Aploksnes) (turpmāk tekstā – “Aplokšņu” lēmums) pēc tam, kad Vispārējā tiesa ar 2016. gada 13. decembra spriedumu lietā T-95/15 Printeos S. A. u.c./Komisija (turpmāk tekstā – spriedums lietā “Printeos”) šo lēmumu atcēla. Pakārtoti, prasītāja lūdz atcelt Komisijas 2017. gada 26. janvāra lēmumu, ar kuru ir noraidīts tās lūgums izmaksāt iepriekš minētos procentus.
 1.
 Savas prasības atlīdzināt zaudējumus pamatojumam prasītāja apgalvo, ka prasījums izmaksāt naudas kompensāciju ir pamatots ar LESD 266. panta pirmo daļu, jo Komisija ir nepilnīgi izpildījusi iepriekš minēto spriedumu lietā “Printeos”, tai neizmaksājot atbilstošos procentus; vai, pakārtoti, ar LESD 266. panta otro daļu un 340. panta otro daļu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 3. punktu, par zaudējumiem, kas ir nodarīti ar “Aplokšņu” lēmumu un nepilnīgo sprieduma lietā “Printeos” izpildi.
 Šajā ziņā tiek apgalvots, ka Komisijas prettiesiskajai darbībai nebija juridiskā pamata, jo Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV 2002, L 357, 1. lpp.), uz ko Komisija atsaucās savā 2017. gada 26. janvāra lēmumā, jau bija atcelta un arī tādēļ, ka Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV 2012, L 362, 1. lpp.) ir uzskatāma par tādu, kas ir pretrunā LESD 266. un 340. pantam, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 3. punktam un 47. pantam.
 2.
 Savas pakārtotās prasības atcelt tiesību aktu atbalstam prasītāja apgalvo, ka Komisijas 2017. gada 26. janvāra lēmums ir balstīts uz juridisko pamatu, kas vairs nebija spēkā, kas nebija piemērojams un kas katrā ziņā bija uzskatāms par prettiesisku, šajā ziņā prasītāja turklāt izvirza iebildi par prettiesiskumu.