text:
Omassa kodissa omilla mausteilla - PDF
 Omassa kodissa omilla mausteilla
 Download "Omassa kodissa omilla mausteilla"
 1 ITUJA VANHUSTYÖHÖN Vanhustyön keskusliiton raportti nro 1/2004 Omassa kodissa omilla mausteilla Sari Takala Selvitys ikääntyvien maahanmuuttajien hoidon ja palvelujen kohtaamisesta Tampereen Hervannassa Mervi Rossi Selvitys Lahden paluumuuttajavanhusten palvelutarpeista ja odotuksista seurakuntaa kohtaan
 2 OMASSA KODISSA OMILLA MAUSTEILLA Selvitys ikääntyvien maahanmuuttajien hoidon ja palvelujen kohtaamisesta Tampereen Hervannassa, Sari Takala Selvitys Lahden paluumuuttajavanhusten palvelutarpeista ja odotuksista seurakuntaa kohtaan, Mervi Rossi Muut projektin julkaisut: Maahanmuuttajavanhukset ja suomen kieli (Ituja vanhustyöhön 1/1999) Ikääntyvän maahanmuuttajan kotoutuminen (Ituja vanhustyöhön 2/1999) Suomi tutummaksi oppimateriaali, 2000 Suomi tutummaksi sanasto, 2000 Ikääntyvän kotoutujan opas, 2000 Ikääntyvät maahanmuuttajat Suomessa (Ituja vanhustyöhön 3/2000), painos loppuunmyyty Vanhuus vieraalla maalla (Ituja vanhustyöhön 1/2003) Ikääntyvien maahanmuuttajien kotoutumiskokemuksia Jyväskylässä (Ituja vanhustyöhön 3/2003) Kannen valokuva: Sari Takala Kuvassa Bibi Hawa JULKAISU JA JAKELU: Vanhustyön keskusliitto Centralförbundet för de gamlas väl ry ISBN ISSN
 3 ESIPUHE Vuoden 2002 lopussa Suomessa oli Tilastokeskuksen mukaan yli 65-vuotiaita maahanmuuttajia tilastointitavasta riippuen joko noin (ulkomaan kansalaista) tai noin (syntymätaustaltaan ulkomaalaista). Heistä suurimman ryhmän muodostavat inkerinsuomalaiset paluumuuttajat, joita arvioidaan olevan noin Vuoden 2002 lopussa vuotiaita ulkomaan kansalaisia oli noin tai noin (syntymätaustaltaan ulkomaalaista). Ikääntyvien maahanmuuttajien määrä verrattuna muiden Euroopan maiden lukuihin on vielä varsin pieni, mutta heidän lukumääränsä kasvaa vuosi vuodelta. Vanhustyön keskusliitossa on toteutettu vuodesta 1997 lähtien Raha-automaattiyhdistyksen tuella Ikääntyvät maahanmuuttajat projektia, jonka tavoitteena on mm. kehittää tukimuotoja ja verkostoja maahanmuuttajien arjessa selviytymiseen ja kotoutumiseen. Projekti nostaa esiin ikääntyvät maahanmuuttajat omana erityisryhmänään, jolle tulisi räätälöidä heidän yksilöllisiä tarpeitaan huomioivia ja kotoutumista tukevia toimenpiteitä. Tämä Omassa kodissa omilla mausteilla raportti on kaksiosainen. Pääpaino on Tampereen Hervannan aluetta koskevassa selvityksessä, jossa on kartoitettu ikääntyvien maahanmuuttajien hoidon ja palvelutarpeiden kohtaamista sekä ikääntyvien ja ikääntyneiden maahanmuuttajien että hoitohenkilökunnan näkökulmasta. Lahden paluumuuttajavanhusten palvelutarpeista ja odotuksista seurakuntaa kohtaan tehty selvitys on suppeampi, mutta sisältää tärkeitä havaintoja vertailtaessa vastaavan kyselyn tuloksiin, jossa haastattelujen kohteena olivat suomalaiset vanhukset. Toivomme julkaisun vahvistavan näkemystä siitä, että alueellinen yhteistoiminta ja verkostoituminen ovat avainsanoja suunniteltaessa ikääntyville maahanmuuttajille kohdennettuja palveluja. Yhteistoimintaa tarvitaan kirkon ja muiden uskonnollisten yhteisöjen lisäksi niin vanhus-, maahanmuutto-, järjestö- ja vapaaehtoistyötä tekevien kesken unohtamatta kuulla sitä kaikkein parasta asiantuntijaa - ikääntyviä ja ikääntyneitä maahanmuuttajia itseään. Kiitokset kaikille haastatteluihin ja kyselyihin osallistuneille. Olette antaneet arvokkaita ajatuksia ja oivalluksia käyttöömme. Raportin kirjoittajille kiitokset. Parhaat kiitokset projekteja rahoittaneelle Raha-automaattiyhdistykselle. Helsingissä tammikuussa 2004 Vanhustyön keskusliitto Centralförbundet för de gamlas väl ry
 4 SIUNAUS JA KIROUS Degmo äitini ei muiden naisten kaltainen Tyhmä et ollut suinkaan Perheellesi annoit kaiken Naapurit eivät valittaneet Uskoasi ja maatasi et koskaan käyttänyt väärin Teen minkä voin Saatko hyvää hoitoa Olenko sinua kohtaan kiltti vai pahennanko elämääsi Saanko siunauksen vai kirouksen kumpaa voin sinulta odottaa Deeqa tyttäreni hyvää vointia suokoon Suuri sinulle Lääkkeitä tarvittaessa Minä en ole varaton Posket ovat pulskat Syön hyvin Pukeudun kauniisti vaatteet ovat hienoa kangasta Valoa minulla on Lämpimässä vuoteessa keinahtelen kellin Katso menneeseen neitseelliseen aikaan Käänny ja tee päätös Deeqa ulkomailla jo kymmenen vuotta olen sairasvuoteella maannut Vieraassa maassa missä lumi lankeaa ja näännyttää minut Suvun sisäinen sota raastaa meidät rikki Kukaan ei säästy Aika kuluu kulumistaan Minut valtaa heikkous avaa vanhan haavan Anna minun puhua tästä ja vatvoa tätä vielä Kuuntele minua Minä tahdon oman maani talon jonka rakensin lainaa ottamatta Kultaa ja silkkiä olivat kaapit täynnä Virkatuin peittein sijasin vuoteet Joka ikkunan eteen ripustin verhot Dubaista matot hain kotiini Kaikkia seiniä kiersi nojatuolien tiivis rivi Eikä tuulen viima tehnyt nyppyäkään kankaisiin Suitsutusastia aina tuoksui keskellä huonetta Talo oli täynnä hyviä naapureita ja muita ystäviä Sheikki siunasi ja istui luonamme pitkään Välillä hän tulkitsi Koraaniakin Toinen asiani koskee metsästäjiä jotka ajoivat minut maasta joka oli omani Voi autioitettu maa jonka potkaisitte menneisyyteen Katsokaa kansaanne joka hyökyaallon pyyhkäisemänä horjuu ja hoippuu Me olemme kovin väsyneitä Lähdetään kaikki kotiin Naiset ja lapset Käännytään kotiinpäin Kaikki kunnon ihmiset valitkaa joukostanne paras ja laskekaa aseenne! Amran Maxamed Axmed Suomennos ruotsinkielisen käännöksen pohjalta Liisa Ryömä
 5 DUCO IYO HABAAR Degmooy hooyadeey dumar lama sinnaay Doqon maad ahayn Ehel maad danniyin Deris kaama caban Diintaada iyo dalka maad khamkhamin Waan dadaalayaa Ma daryeel qabtaa Ma kuu dabacsanahay mise kaaga daray Duco iyo habaar kee bay dul yaal Deeqaay Ilaah derejiyo wanaag Weyne kuugu deeq Dawo way kor taal Duunyo kama tegeni Daan wax lagu qabtiyo Duxna waan cunaa Duruc bilicsan iyo demis baan xidhaa dabku way baxaa Gogol diiran baan ku dekeynayaa Dib u eeg waqtiga taariikhda dihin Daymo oo malee Deeqaay qurbaha Waa toban da ood intii aan dednaa Dal shisheeye oo barafku igu da o diihaal i dhigay Dagaalkii xigtadu isku dabajartee Didna loo dayeen Dalla siga wagtiga Ducufkay hayiyo doogta igu maqan Aan deexo oon dildillaxiyee dooddayda maqal Waxaan doonayaa dalkii aan lahaa daartaan dhisteen deyn laygu layn Dahab iyo xariir kabadhadu dihdeen Duraaxadiyo shelesh sariiraha dul dhigay Daaqaddii kastaba dam ku siiyay gogol Dubay rooggagii uga soo daldalay Darbiyada kuraas ku dabaabad xidhay Dabeel soo dhacdaa duf ka qaadi jirin Dabqaad uunsiyoo demin aan dhex dhigay Daaraddana wixii deris fiican ah iyo dadku buuxi jirey Ee shiikh ducada dooyeysan jirey Marna uu Qur aan ku daliilin jirey Dood kalena waa kuwa dabatadee dalkii aan lahaa debedda iga dhigay War dalkii baaba yoo ku dambaabidhee Dadkiinnii wakaa sidoo daad la tegey dalanbaabbigee Waan daallannee Aan doollo oo Dumar iyo carruur Dib u laabannee Doorroonayaal iska doorta oo dabka dhiga ragow! Amran Maxamed Axmed
 6 SISÄLLYSLUETTELO OSA I 1. Selvityksen tausta ja toteutus Ikääntyneet maahanmuuttajat Suomessa Ikääntyvien kotoutuminen Millä kielellä? Erityistuki Samanlaisuus vai samanarvoisuus Kuka on vanha? Koko perheen hyvinvointi on ikääntyneen etu Matkalaukullinen kulttuuria Ikäihmisten hoidosta Vanhusten palveluiden strategia vuoteen Kotihoito Asumispalvelut ja palvelukeskustoiminta Omaishoidontuki Maahanmuuttajat ja kaupungin palvelut Kuka palveluja saa ja kuka niitä tarvitsee Hervanta Asukasrakenne Verkostoitunut Hervanta Evankelisluterilaisen seurakunnan piirissä tapahtuva maahanmuuttajatoiminta Maahanmuuttajien yhdistykset Kansainvälinen Naisten Tapaamispaikka Herpertti Santra Verkko - vapaaehtoistoimintaa Selvityksen yhteistyökumppanit Tampereen Vanhuspalveluyhdistys ry Kotihoito hanke...20
 7 5. Kyselylomakkeiden ja haastattelujen tuloksia Ikääntymisen ennakoiminen Ikääntyneiden haastattelut Kaksi afgaaninaista Kaksi venäläistä ja kaksi virolaista naista Vietnamilainen nainen Inkerinsuomalaiset Apua ymmärrykseen draamalla Hoitohenkilöstö, ravitsemushenkilöstö ja siistijät Kyselylomakkeet ja haastattelut Vieraat kulttuurit arkipäivässä Työ ja monikulttuurisuus Olisiko jotain huomioitava? Ikääntynyt somalialainen Ikääntynyt inkerinsuomalainen paluumuuttaja Suomessa 20 vuotta asunut ikääntynyt vietnamilainen Koulutuksesta Maahanmuuttajataustaiset hoitajat Miesnäkökulma Ravitsemushenkilöstön ajatuksia ja kokemuksia Pohdintaa Toimenpide-ehdotuksia: Koulutusta henkilökunnalle...37 LÄHTEET LIITE 1 LIITE 2 OSA II Selvitys Lahdessa asuvien paluumuuttajavanhusten palvelutarpeista ja odotuksista seurakuntaa kohtaan keväällä 2002
 9 OSA I Selvitys ikääntyvien maahanmuuttajien hoidon ja palvelujen kohtaamisesta Tampereen Hervannassa Sari Takala Vanhustyön keskusliitto / Ikääntyvät maahanmuuttajat -projekti
 11 1 1. Selvityksen tausta ja toteutus Tämä selvitys on toteutettu osana Vanhustyön keskusliiton Ikääntyvät maahanmuuttajat projektia yhteistyössä Tampereen Vanhuspalveluyhdistys ry:n ja Pirkanmaan ammattikorkeakoulun Kotihoito 2005 hankkeen kanssa. Selvitys käsittelee ikääntyvien maahanmuuttajien hoidon ja palveluiden kohtaamista Tampereen Hervannassa. Ikääntyvät maahanmuuttajat -projekti on rahoitettu Raha-automaattiyhdistyksen tuella. Työ on luonteeltaan selvitys, joka sisältää myös tutkimuksellisia elementtejä. Tiedonkeruumenetelmänä olen käyttänyt haastattelua, mutta mukana on ollut myös kyselylomakkeita. Lomakkeita jaoin Tampereen kaupungin Hervannan alueen kotihoitohenkilöstölle ja Vanhuspalveluyhdistyksen ylläpitämän Keinupuiston palvelukeskuksen henkilöstölle. Lomakkeiden vastausprosentti on ollut korkea. Selvitys alkoi tutustumisella Hervannan eri toimijoihin. Mukana on ollut vapaaehtoistyötä, yhdistyksiä, projekteja, Tampereen kaupungin eri tahoja, Hervannan EUohjelma, seurakunnat ja yksittäisiä ihmisiä. Sitä kautta hain tuntuman alueesta ja solmin kontakteja. Kyselylomakkeista siirryin haastatteluihin. Hoitohenkilöstön olin tavoittanut Vanhuspalveluyhdistyksen ja Kotihoito hankkeen kautta. Haastateltaviin maahanmuuttajiin sain kontakteja Hervannan Kansainvälisestä Naisten Tapaamispaikasta ja Kirkontuvalta. Työtä on suuresti helpottanut kaikkien tahojen suopea vastaanotto. Olen kokenut olleeni hyväksytty asiani kanssa ja saanut tärkeää tietoa. Vaikka aikatauluni on ollut varsin niukka ja ihmiset omissa töissään erittäin kiireisiä, on minut aina otettu hyvin vastaan. Siitä kiitos kaikille. Tarkoituksenani oli selvittää: 1) Tällä hetkellä keski-iässä olevien maahanmuuttajien ajatuksia ja toiveita ikääntymisen varalle. 2) Mikä on kotipalvelua käyttävien ikääntyvien maahanmuuttajien tämänhetkinen tilanne Hervannan alueella? 3) Mitkä ovat hoitohenkilöstön ja palvelukeskuksen henkilöstön valmiudet huomioida ikääntyvät maahanmuuttajat?
 12 2 Keski-ikäisten maahanmuuttajien haastatteluja kutsun ennakoiviksi haastatteluiksi. Niissä oli pyrkimyksenä tavoittaa haastateltavien ajatuksia ja tuntemuksia tulevaisuudestaan. Ikääntyneiden haastatteluilla kartoitin heidän tämänhetkistä tilannettaan ja ajatuksia kotihoidosta. Henkilöstö vastasi monenlaisiin kysymyksiin. Pääpaino oli kuitenkin heidän vieraisiin kulttuureihin liittyvillä kokemuksillaan työpaikoilla ja opiskeluissa sekä kiinnostuksessa tutustua maahanmuuttajaproblematiikkaan. Olen tässä työssä käyttänyt maahanmuuttajavanhukset sanan sijasta nimitystä ikääntyvät maahanmuuttajat. Termistö vaihtelee jonkin verran, mutta päädyin tähän kun monesti vanhus sanaa pidetään negatiivisena terminä, vaikka itse en näin ajattelekaan. Tässä selvityksessä katsotaan 65-vuotias ikääntyneeksi. Määrittely pohjautuu Tilastokeskuksen tilastointitapaan, jossa 65+ ikää käytetään rajana. Tutkimusta ikääntyvistä maahanmuuttajista on Suomessa vielä varsin rajallisesti, sillä valtaosa maahanmuuttajia koskevasta tutkimuksesta liittyy lapsiin tai työikäisiin. Tutkimus liikkuu siis sangen yleisellä tasolla ikääntyvien kohdalla ja heidät mainitaan ns. sivuosassa. Huomattava on myös, että muissa maissa saatuja tutkimustuloksia on hankalaa siirtää Suomen oloihin. Väestörakenteemme on maahanmuuttajien lukumäärän osalta erilainen verrattuna muihin Euroopan maihin tai Pohjoismaihin. Suomen ulkomaalaiset ovat hyvin nuorta väkeä, eikä pitkään asuneita siirtotyöläisiä muiden Euroopan maiden tapaan ole (Jasinskaja-Lahti, I. & Liebkind, K. 1997, 9). Vanhustyön keskusliiton raporttisarjassa on julkaistu joitakin ikääntyviin maahanmuuttajiin liittyviä tutkimuksia. Mukana on oppilaitosten päättötöitä sekä muita selvityksiä kotoutumisen ja suomen kielen oppimisen alueilta. Tässä työssä ei ole tarkoitus laajemmin pohtia jo olemassa olevaa tutkimusta, vaan paneutua tämän hetken tilanteeseen yleisesti sekä selvittää paikallisella tasolla ikääntyvien maahanmuuttajien ja Tampereen kaupungin järjestämien palveluiden sekä alueella toimivien yhteisöjen kohtaamista Hervannassa.
 13 3 2. Ikääntyneet maahanmuuttajat Suomessa Ikääntyneen väestön osuus on maahanmuuttajien kohdalla kantaväestöä huomattavasti alhaisempi ja maahanmuuttajienkin keskuudessa toistaiseksi pieni. Muuttoalttius on nuorella aikuisväestöllä korkein ja pidemmän maassa oleskelun myötä henkilö tyypillisesti vaihtaa kansalaisuuttaan ja katoaa maahanmuuttajatilastosta. (Salmenhaara, P. 2002, 13.) Vuoden 2002 lopussa Suomessa asui ulkomaalaista, joista 65 vuotta täyttäneitä oli (6,3 %). Koko väestöstä yli 65-vuotiaita oli eli 15,2 %. (Tilastokeskus 2002.) Osa ikääntyneistä on ollut jo muuttaessaan Suomeen ikääntyneitä eikä heillä siten ole työhistoriaa eikä useinkaan suomen kielen taitoa. Ikääntyneitä maahanmuuttajia on saapunut maahan kiintiöpakolaisina, pakolaisten perheenyhdistämisen tai perhesiteiden perusteella. Turvapaikanhakijoidenkin joukossa on muutama ikäihminen, joka odottaa päätöstä turvapaikkahakemukseensa. Maahanmuuttaja- ikäihmisten joukossa on myös sellaisia, jotka aikoinaan ovat muuttaneet maahan joko avioliiton, työn tai opiskelujen perusteella ja ovat vuosien maassa oleskelun jälkeen saavuttamassa eläkeiän. Suurimman ikääntyneiden ryhmän muodostavat inkerinsuomalaiset paluumuuttajat (n henkeä). Taulukko 1. Ikääntyvät ulkomaan kansalaiset Suomessa (Tilastokeskus, 2002) Ikääntyvien kotoutuminen Valtioneuvoston kotouttamislain selonteossa ikääntyvät maahanmuuttajat näkyvät muihin maahanmuuttajiin verrattuna heikosti. Tarve heille kohdistuvien palvelujen kehittämisohjelmalle on ilmeinen. Ikäihmisten tulisi saada samat oikeudet kuin muillakin kielen oppimiseen ja muiden tietojen ja taitojen hankkimiseen, joita yhteiskun-
 14 4 nassamme tarvitaan. Huomiotta jättäminen merkitsee ikääntyville yhä suurempaa syrjäytymisen riskiä, sillä heidän taitonsa oppia uutta kieltä on hidasta ja sosiaalisia kontakteja on vähän. (Voutilainen, P. 2003, 17). Tampereen kaupungin maahanmuuttajaja kotoutusohjelma mainitsee ikääntyneet maahanmuuttajat Työelämän ulkopuolelle jäävien maahanmuuttajien kotouttaminen -otsikon alla. Sinä todetaan, että 65 vuotta täyttäneet, muualla aktiivielämänsä eläneet ja täysin kouluttamattomat ikäihmiset tarvitsevat erilaisen kotouttamisohjelman tavanomaisen sijaan. (Tampereen kaupungin maahanmuuttaja- ja kotoutusohjelma 2001.) Inkerinsuomalaisten paluumuuttajien kohdalla hyvään kotoutumiseen antavat aineksia suomalaisuuden kokeminen sekä suomen kielen osaaminen, vaikka heidän puhumansa kieli ei kaikilta osin vastaakaan nykysuomea (Takalo, P. & Juote, M. 1995, 31, 62). Lähtömaan kulttuurin kieltäminen voi muodostua rasitteeksi etniselle identiteetille. Suomeen muuton jälkeen ovat monet inkerinsuomalaiset joutuneet määrittelemään identiteettinsä uudelleen, erityisesti silloin, kun he ovat halunneet kieltää inkeriläisyyden ja olla vain suomalaisia. (Miettinen, H. 1999, ) Paluumuuttajien etninen identiteetti on erilainen suhteessa heidän ikäänsä. Vanhemmat ovat suomalaisia, sekä subjektiiviselta että objektiiviselta identiteetiltään eikä heillä ole sopeutumisongelmia samassa määrin kuin nuoremmilla. (Takalo, P. & Juote, M. 1995, ) Suomeen tulevista ikääntyneistä maahanmuuttajista osa on pakolaistaustaisia. Ikääntyneet pakolaiset ovat usein joutuneet kokemaan elämänsä aikana monenlaisia asioita, kuten rajuja menetyksiä, väkivaltaa tai vankeutta ja köyhyyttä. Näin ollen heidän mielenterveytensä hoitoon tulisi paneutua erityisen vakavasti. Noin 10 % viime vuosien aikana vastaanotetuista kiintiöpakolaisista on luku- ja kirjoitustaidottomia. Tässä joukossa on ikääntyneiden lisäksi työikäisiä. Heidän kuntouttamisensa ja kotouttamisensa on erittäin vaativaa monien kohdalla kotouttaminen on useiden vuosien mittainen prosessi. (Päivärinne, S. 2003, 31.) Omalla etnisellä ryhmällä on suuri merkitys kotoutumiselle. Sosiaalinen yhteisyys voi kuitenkin olla hyvin monimutkainen asia, sillä erityisesti pakolaistaustaiset yhteisöt ovat toisinaan poliittisesti erimielisiä eikä muutto toiseen maahan tee ristiriitoja tyhjiksi. Ajan saatossa tällaiset erimielisyydet usein laimenevat, etenkin jos tilanne kotimaassa on muuttunut suotuisampaan suuntaan. Poliittista hajanaisuutta on nähtävissä
 15 5 erityisesti kurdien, irakilaisten ja somalialaisten maahanmuuttajien yhteisöissä sekä yleisemmin sisällissotien runtelemissa maissa. (Valtonen, K. 1999, ) Sosiaalinen vuorovaikutus maahanmuuttajaryhmien sisällä voi olla hyvin monipuolista aina käytännön avunannosta yleiseen huolehtimiseen. Tällaista vuorovaikutusta pidetään erityisen tärkeänä sosiaalisten verkostojen puuttuessa. Kollektiivinen kotoutumiskokemus ja sen hyödyntäminen ovat merkittävässä asemassa kehitettäessä suhteita valtaväestöön, ellei yhteisöllisyyden taustalla ole halu erottautua valtaväestöstä, jolloin sitä voidaan pitää uhkana hyvälle kotoutumiselle. Sosiaalisen vuorovaikutuksen on huomattu lievittävän usein kotoutumisvaiheessa syntyvää akkulturaatiostressiä. (Valtonen, K. 1999, ) 2.2 Millä kielellä? Kielitaito on yksi kotoutumiseen oleellisesti kuuluva asia, johon tulisi entistä enemmän kiinnittää huomiota. Ikääntyvien maahanmuuttajien suomen kielen taito on melko puutteellista ja joissain tapauksissa sitä ei ole lainkaan. Tiedot asuinympäristöstä ja yhteiskunnasta välittyvät epäsuorasti ystävien, tuttavien ja lasten kautta. Maahanmuuttajien kohdalla myös oman kielen käyttö voi olla hyvin rajoittunutta, jolloin kieli kuihtuu ja sanavarasto kapeutuu. Tähän ongelmaan vastaavat omankielinen kirjallisuus ja lehdet. (Valtonen, K. 1997, 26.) Kielikurssien suunnittelu juuri ikäihmisten tarpeisiin nähden on suuri haaste, ja oman erityisryhmänsä muodostavat kokonaan luku- ja kirjoitustaidottomat ikääntyneet. Ongelma nousi esille Vanhustyön keskusliiton järjestämässä valtakunnallisessa Ikääntyvät maahanmuuttajat -seminaarissa Ikääntyneelläkin on oikeus hyvään kotoutumiseen ( ) erityisesti maahanmuuttajien puheenvuoroissa. Kielenopetuksen järjestämisessä ikääntyneille maahanmuuttajille tulisi kulttuuritaustan lisäksi ottaa huomioon ikääntymiseen liittyvät erityispiirteet. Opetuksen tulisi tapahtua vaivattoman matkan päässä ikääntyneen kotoa liiallisia oppimispaineita välttäen ja näin vahvistaen positiivisia oppimiskokemuksia negatiivisten sijaan. Myös ikäihmisten fyysisiä esteitä ja ongelmia tulisi minimoida niin, että esim. kuuloon ja näköön liittyvät asiat otettaisiin erityishuomion kohteeksi. (Kärkkäinen, T. & Mononen, K. 1999, 141.)
 16 6 Vanhustyön keskusliiton julkaisema Ikääntyvän kotoutujan opas on suureksi avuksi maahanmuuttajalle, mutta kielitaidottomalle siitä ei juuri ole hyötyä. Kärkkäinen ja Mononen kysyvätkin opinnäytetyössään Maahanmuuttajat ja suomen kieli: Vanhustyön kannalta olisi nyt tärkeää ratkaista, minkälainen asema vanhuksilla on maahanmuuttajina: Jätetäänkö vanhukset perheensä tuen ja avun varaan, vai halutaanko heille antaa mahdollisuus oppia selviytymään itsenäisesti uudessa kulttuurissa. (Kärkkäinen, T. & Mononen, K. 1999, 3.) 2.3 Erityistuki Kansaneläkkeen määräytyessä Suomessa asutun ajan perusteella, on täysimääräiseen vanhuuseläkkeeseen oikeutetun oltava asunut Suomessa vähintään 40 vuotta. Monet ikääntyneet paluumuuttajat ja pakolaiset jäävät lain myötä ilman kansaneläkettä tai sen määrä jää hyvin pieneksi. Erityistuki on tukimuoto, jonka tarkoituksena on turvata toimeentulo työttömyyden tai vanhuuden ajalta. Se on tarveharkintainen sosiaaliavustus, jonka toimeenpanosta huolehtii kansaneläkelaitos. Erityistuki astui voimaan (Kelainfo 3/2003.) Erityistukea voi saada Suomessa asuva maahanmuuttaja, joka muutoin olisi jatkuvan toimeentulotuen tarpeessa. Tällaisiin henkilöihin lukeutuvat erityisesti ikääntyneet inkerinsuomalaiset paluumuuttajat. Erityistukea saadakseen on oltava vähintään 65- vuotias tai työkyvytön. Lisäksi edellytyksenä on vähintään viiden vuoden yhtäjaksoinen Suomessa asuminen sen jälkeen, kun on täyttänyt 16 vuotta. Vielä edellytetään, että hakija on hakenut kaikki hänelle kuuluvat etuudet ja eläkkeet niin Suomesta kuin ulkomailta ja on edelleen taloudellisen tuen tarpeessa. (Kelainfo 3/2003.) Anna-Maija Halenius toteaa pro gradu -tutkimuksessaan, että osa haastateltavista inkerinsuomalaisista koki taloudellisten etuuksien hakemisen maahanmuuton alkuvaiheessa epämukavaksi. Haastateltavat olivat selittäneet tilannetta uudelleen ja todenneet olevansa suomalaisia, jolloin heille myös kuuluvat tuet. Tukien saannille haettiin oikeutusta aikuisten lasten maksamilla veroilla sekä vanhempien antamalla panoksella Suomen hyväksi. (Halenius, A-M. 2002, 62, 65.) Myös muiden maahanmuuttajaryhmien kohdalla yhteiskunnan tarjoaman avun vastaanottaminen tuntuu vaikealta. Ikääntyneet eivät koe olevansa oikeutettuja tällaisten palvelujen, esim. kunnallisen
 17 7 kotihoidon käyttöön, koska he eivät ole maksaneet veroja Suomeen. (Salokangas, T. & Tossavainen, T. 1999, ) 2.4 Samanlaisuus vai samanarvoisuus Modernissa yhteiskunnassa elämä hahmotetaan usein elämänkaarena, jonka matalina kohtina ovat lapsuus ja ikääntyminen. Lapsuus edustaa kaarimallissa ei-vielä-tilaa ja ikääntyminen ei-enää-tilaa. Ne ovat mallissa puutteellisia tiloja aikuisuuden nousuun nähden. Tutkijat Hockey ja James (1993) käyttävät termiä infantilisoiva sosiaalinen diskurssi, jonka he katsovat kohdistuvan sekä lapsiin että ikäihmisiin. Tässä diskurssissa keskeisellä sijalla on riippuvaisuuden korostaminen. Länsimaissa riippuvaisuus nähdään hyvinkin negatiivisesti värittyneenä avuttomuutena ja epäitsenäisyytenä, jossa lapsuutta ja ikääntymistä verrataan toisiinsa. Puhutaan toisesta lapsuudesta tai paluusta lapsuuteen, ja näin riippuvaisuuden käsitekin mielletään lapsellisuuteen liittyväksi. (Lallukka, K. 2000, 168.) Jos ajatellaan ikääntyviä suhteessa lapsiin tai mihin tahansa ikäryhmään, he ovat luonnostaan kaikkein heterogeenisin ryhmä. Heidän pitkä elämänsä on tuonut keskinäistä erilaisuutta. Juuri tämän vuoksi on mielestäni varsin virheellistä kuvata ikääntyneitä kovin suuressa määrin yhteisillä nimittäjillä, tai verrata heitä lapsiin, joiden kokemusmaailma on paitsi iässä myös määrässä vaatimatonta. Samoin on keski- ikäisten laita, vaikka he omasta mielestään eläisivätkin parhaillaan kovin aktiivista aikaa, sillä työelämässä oloa voidaan pitää myös kokemusten homogenisoijana. Jokainen päivä tuo tullessaan uusia ajatuksia ja hetkiä elämän muisteloihin, ja ikääntyneillä näitä päiviä on muita runsaammin. Joidenkin ikääntyneiden maahanmuuttajien kohdalla elämä on ollut erityisen vaihtelevaa. On aivan eri asia elää yhden tietyn kulttuurin piirissä, vaikkapa pienessä afganistanilaiskylässä 70 vuotta ja tulla sieltä Suomeen, kuin että on elänyt esim. pakolaisuuden seurauksena vaihtelevissa oloissa useissa eri maissa. Monet ikääntyvät maahanmuuttajat ovat pitkän elämänsä varrella nähneet ja kuulleet enemmän kuin osaamme usein aavistaakaan. Heillä olisi monta tarinaa kerrottavanaan, eivätkä ne suinkaan aina sijoitu pieneen idylliseen kyläympäristöön.
 18 8 Todellisen tasa-arvon vaatimuksia pohdittaessa voidaan todeta, että todellinen tasaarvo vaatii erilaista kohtelua samanlaisen kohtelun sijasta. Koska demokraattisen valtion enemmistökansallisuus saa tukea kielen ja yhteiskunnallisen kulttuurin luonnollisella tuella ja tarvitsemallaan lainsäädännöllisellä vallalla omien intressiensä suojeluun, on tilanne suhteessa vähemmistöihin epätasa-arvoinen. (Kymlickan, W. 1996, 109, 113.) Monikulttuurisessa yhteiskunnassa tasa-arvoisuus tai samanarvoisuus ovatkin kuumia kysymyksiä. Niitä koskevissa vaatimuksissa olisi kuitenkin syytä mennä terminologian taakse ja tarkastella sieltä käsin mitä tarkoitamme ja mitä sanomme, ja kuinka hyvin nämä vastaavat toisiaan. Samanarvoisuus on sinänsä tärkeä asia, mutta Voiko samanarvoisuus toteutua ilman että se edellyttää samanlaisuutta? ja Voiko oikeus erilaisuuteen toteutua ilman, että se johtaa eriarvoisuuteen? (Lepola, O. 2000, 197.) 2.5 Kuka on vanha? Ikääntymiseen liittyvissä uskomuksissa ja kirjallisuudessa yliarvioidaan ikääntymiseen liittyviä vaikeuksia ja ongelmia kovin usein. Tästä seuraa ikääntymisen tulkitseminen voimakkaasti terveyden ja toimintakyvyn heikkenemisen kaudeksi. Toisaalta voidaan todeta, että ikäihmisiin liitetyt uskomukset ovat myös keskenään ristiriitaisia, sisältäen sekä myönteisiä että kielteisiä piirteitä. Gerontologisessa tutkimuksessa, jossa psykologisen käsitteistön avulla selitetään ikästereotypioita, on taustalla oletus, että ikääntyneillä ihmisillä on ryhmänä negatiivinen status. Kuitenkin yksittäisiä ikääntyneitä arvioidaan positiivisesti. Ajatuksen pohjalla on arvioijan tietoisuus ikästereotypioiden kielteisyydestä, joka herättää sympatioita iäkästä henkilöä kohtaan ja suuntaa sen mukaisesti arviointia, jolloin henkilö esitetään jopa tavallista edullisemmassa valossa. (Scheier ym. 1978) (Uotinen, V. 1995, 166.) Kulttuurillemme ominainen ajattelutapa ikääntyvistä on heikkenevän terveyden kautta määritteleminen. Työikäisten tekemä rajaus ei poikkea ikääntyneiden itsensä tekemästä rajauksesta. (Uotinen, V. 1995, 171.) Bernice Neugartenin luomat käsitteet nuori vanha ja vanha vanha sisältävät ajatuksen toimintakyvyn ja toimintamahdollisuuksien erottamisesta kronologisesta iästä. (Neugarten & Neugarten 1987.) Suomessa ikääntyminen on saanut värikkään sanaston. Puhumme harmaista panttereista ja seniorikansalaisista, näin on pyritty löytämään ns. parempaa termistöä korvaamaan vanhus ilmaisua. (Lallukka, K. 2000, 172.) Tällainen korvaaminen on hyvin länsi-
 19 9 mainen tuote, oletettavasti muualla ei sellaiseen ole ollut tarvetta eikä kiinnostusta. Kuinka tällainen suomalainen keskustelu ja suhtautuminen ikääntymiseen vaikuttaa ikääntyviin maahanmuuttajiin tai heidän perheisiinsä? Millä tavoin he omaksuvat tällaisen ikääntymiseen liittyvän ajattelun? Ikääntyminen ja kronologinen ikä on paitsi vastaajan oman iän mukaisesti määrittynyttä, myös kulttuurisesti sitoutunutta. On toki hyvä tiedostaa kuinka omassa kulttuurissamme ajatellaan kronologisesta iästä, jotta voi ymmärtää kuinka erilaisesti sama asia toisessa kulttuurissa käsitellään. Ikäkysymys tuli esille ennakoivan haastattelun osiossa. Pakistanilaisnainen kertoi olevansa ikääntynyt jo 40-vuotiaana. Ikääntyminen on yhteydessä kussakin maassa olevaan keskimääräiseen eliniänodotteeseen. Sota ja raskas elämä, esimerkiksi pakolaisuus, vaikuttavat ikääntymiskäsityksiin. Ikääntymiseen liittyy vahvasti myös lapsenlapsen syntyminen, hetki jolloin ihminen saa uuden roolin, kun hänestä tulee isoäiti tai isoisä, mummo tai ukki. Se kuinka tämä näkyy ulospäin on kulttuurikysymys. Irakilaisnainen kertoi äitinsä viestittävän isoäitiyttään pukeutumalla sen mukaisesti. 2.6 Koko perheen hyvinvointi on ikääntyneen etu Ikääntyvien maahanmuuttajien kohdalla perhe- ja sukuyhteyttä tulisi vaalia, sillä nämä kulttuurit edustavat hyvinkin erilaisia perhe- ja sukupuolimalleja kuin omamme. Ikääntyviltä maahanmuuttajilta puuttuvat esim. työpaikan tai koulun tarjoamat sosiaaliset verkostot, joihin nuoremmilla puolestaan on mahdollisuus. (Liebkind, K. 1994, 227.) Jos perhe voi huonosti ja perheen sisällä kärsitään masennuksesta ja eripurasta, heijastuu tämä ikääntyvänkin elämään vahvasti. Ikääntyvän verkosto voi kulttuurista riippuen sisältää sisaruksia, serkkuja, naapureita ja muita kaukaisempiakin sukulaisia. Perheen pahoinvointi voi myös purkautua ikäihmiseen niin, että hänet koetaan ylimääräisenä taakkana. Uusissa elämäntilanteissa eivät enää päde samat lait kuin entisessä elämässä, ja kunnioitus ikäihmistä kohtaan saattaa muuttua hyvin erilaiseksi kohteluksi. Myös perheenjäsenten kokemat traumaattiset kokemukset varjostavat koko perheen elämää. Voisi olettaa, että perheellä olisi paine ylläpitää jonkinlaista yhteyttä ja olla näyttämättä pahaa oloaan oman yhteisönsä piirissä. Jos yhteisössä yleisesti ikääntyvistä huolehditaan ja heitä kunnioitetaan, mutta perheen sisällä on tässä suhteessa tapahtunut muutosta, ei sitä helposti haluta paljastaa muulle yhteisölle. Tällaiset kansallisuuden mukaan muotoutuneen yhteisön jäsenet ovat toisistaan riippuvaisia. Toistensa
 20 10 avulla he ylläpitävät omaa kulttuuriaan ja identiteettiään ja toisiaan tukien koettavat löytää paikkansa yhteiskunnassamme. Ikääntymistä voidaan pitää yhtenä merkittävänä riskitekijänä puhuttaessa maahanmuuttajien henkisestä hyvinvoinnista. Erityisen merkityksen saavat ikääntyneen maahanmuuttajan elämän kokemukset ja niiden laatu. Jos traumaattisia kokemuksia on paljon ja elämänolosuhteet ovat rajusti muuttuneet, on muutoksella vaikutus henkiseen hyvinvointiin, uuden yhteiskunnan sisäistämiseen ja motivaatioon oppia esim. kieltä. Kokemus oman elämän hallitsemisesta ja mahdollisuudesta tehdä itsenäisiä valintoja elämässään on tärkeää ikääntyvillekin maahanmuuttajille ja tunne elämänhallinnan heikkenemisestä saattaa johtaa masennukseen. (Liebkind, K. 1994, ) 2.7 Matkalaukullinen kulttuuria Olen edellä puhunut ikääntyvistä maahanmuuttajista lähinnä liikuteltavina ja hiljaisina yhteiskuntamme jäseninä. On kuitenkin syytä muistaa heidän elämänkokemuksen myötä karttuneet tieto- ja taitovarastonsa. He ovat kukin kulttuurinsa tärkeitä tietolähteitä. Heidän oma etninen ryhmänsä voi saada tietoa oman kulttuurinsa historiallisista vaiheista ja kulttuurisista erityispiirteistä juuri ikääntyneiltä yhteisönsä jäseniltä. Koska maahanmuuton yhteydessä myös ystävyyssuhteet ovat kärsineet ja niiden solmiminen kantaväestöön kuuluvien kanssa on uudessa ympäristössä mm. kielivaikeuksien vuoksi hankalaa, olisi syytä kiinnittää enemmän huomiota ja pyrkiä tietoisesti lähentämään ikäihmisiä toisiinsa. Ikääntyneet maahanmuuttajat voivat olla lisäämässä ikääntyneen suomalaisen tietoja ja kokemuksia muista kulttuureista ja heillä olisi varmasti myös runsaasti jaettavaa ja opittavaa toisiltaan. Mielestäni mahdollisuudet tällaiselle toiminnalle ovat Hervannan alueella varsin hyvät, siellä matkat ovat lyhyet ja maahanmuuttajia asuu tiheästi. 3. Ikäihmisten hoidosta Nyky-Suomessa ikäihmisistä huolehtii pääasiassa oma puoliso (49 %), lähes saman verran on lasten huolehdittavana. Kunnan kotihoidon osuudeksi jäi vuonna %, kun se vuonna 1994 oli 38 %. (Stakes) Kotihoidon osuuden pieneneminen on huomiota herättävää, jos ajattelee kuinka ikääntyneiden määrä on kuitenkin ajan saatossa noussut, eikä terveyden kohenemisesta näin pienellä aikavälillä ole syytä puhua.
 21 11 Kotihoito on jatkuvan muutoksen kourissa, sillä palveluita joudutaan tulevaisuudessa kilpailuttamaan yhä enemmän. Suuri haaste palvelujärjestelmällemme on kehittää kulttuurisesti sopivia palvelumuotoja kohtaamaan ikääntyneiden maahanmuuttajien tarpeita. (Valtonen, K. 4/97, 4.) Etnisiin vähemmistöihin lukeutuvat ikääntyneet maahanmuuttajat eivät itse aktiivisesti vaadi itselleen parempia palveluja ja ovat tämän vuoksi sangen haavoittuva ryhmä. Sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten tulisikin jokapäiväisessä työssään entistä enemmän huomioida näiden ryhmien erityistarpeet. (Voutilainen, P. 2003, 17.) 3.1 Vanhusten palveluiden strategia vuoteen 2012 Suomen vanhuspoliittisena tavoitteena on ikäihmisten hyvinvoinnin, itsenäisen selviytymisen ja hyvän hoidon edistäminen. Periaatteina ovat tasa-arvoisuus, itsemääräämisoikeus, taloudellinen riippumattomuus, turvallisuus ja sosiaalinen integraatio. Nykyaikaisesti ajateltuna ikääntyminen perustuu yksilöllisyyteen ja ikääntyneen omatoimisuuden, elämänkokemuksen ja omien näkemysten arvostamiseen. Suomen Kuntaliitto ja sosiaali- ja terveysministeriö antoivat vuonna 2001 laatusuosituksen koskien ikäihmisten hoitoa ja palveluja. Laatusuosituksen mukaan jokainen kunta on velvollinen laatimaan kunnan poliittisen johdon vahvistaman ajan tasalla olevan vanhuspoliittisen strategian. Strategialla turvataan ikääntyneen sosiaaliset oikeudet. Siihen tulee sisältyä myös palvelurakenteen kehittämisohjelma. (Kotouttamislain toimeenpanoa koskeva selontekoprojekti, 110.) Tähän mennessä ei valtakunnan ja aluetason vanhuspoliittisissa suunnitelmissa juurikaan ole kiinnitetty huomiota ikääntyviin maahanmuuttajiin. Vaarana onkin maahanmuuttajien jääminen eristyksiin. Eristyksen aiheuttajina voivat olla kielivaikeudet, omankielisten palvelujen puute, heikko terveydentila tai toimintakyky, oman etnisen ryhmän jäsenten vähyys paikkakunnalla sekä mahdolliset traumaattiset elämänkokemukset. Jotta ikääntyneiden maahanmuuttajien asema voitaisiin turvata, tarvitaan erityishuomiota vanhuspoliittisessa suunnittelussa ja kuntien vanhuspoliittisissa strategioissa. (Kotouttamislain toimeenpanoa koskeva selontekoprojekti, 110.) Tampereen kaupungin sosiaali- ja terveystoimen vanhusten palveluiden strategia vuoteen 2012 mainitsee myös ikääntyneet maahanmuuttajat. Siinä puututaan väestön kulttuurisen ja etnisen erilaistumisen myötä ilmeneviin vaatimuksiin palvelujärjestelmien
 22 12 osalta. Näiltä vaaditaan tällöin suurempaa joustavuutta ja mukautumista, sekä henkilöstön kohdalla erityistaitoja ja koulutusta. Erilaistuva väestö nähdään strategian pohjalta voimavarana ja haasteena, ja katsotaan ikääntymisen muotoutuvan mm. sukupuolen, työuran, rodun ja etnisen taustan sekä perherakenteen pohjalta hyvinkin yksilöllisesti. Tällaisen näkemyksen valossa todetaan, etteivät ns. massapalvelut enää toimi. (Ihmiseltä ihmiselle arki mahdollisuutena 2002, 5 6.) Tavoitteiden kohdalla mainitaan ikääntyneiden paluu- ja maahanmuuttajien sekä etnisten vähemmistöjen edustajien monipuolisten palvelujen mahdollistaminen osana palvelujärjestelmää ja monikulttuurisen toiminnan kehittäminen yhteistyössä kansalaisjärjestöjen kanssa. (Ihmiseltä ihmiselle - arki mahdollisuutena 2002, 17.) Kaupunki onkin tehnyt jonkin verran yhteistyötä Hervannassa sijaitsevan Kansainvälisen Naisten Tapaamispaikan (Naistarin) kanssa Kotihoito Tampereen kaupungin sosiaali- ja terveystoimen palvelukokonaisuutta nimitetään kotihoidoksi. Siihen lukeutuvat kotisairaanhoito, kotipalvelut, kotipalvelun tukipalvelut ja omaishoidon tuki. Kotihoitoa voidaan järjestää säännöllisenä, jolloin asiakas saa kotihoidon palvelua vähintään kerran viikossa, tilapäisenä, jolloin palvelua tarjotaan harvemmin kuin kerran viikossa, tai satunnaisena, jolloin asiakas tilaa kertaluonteisesti kotihoidon palvelua. (Ihmiseltä ihmiselle arki mahdollisuutena 2002, 26.) Jos palveluja tarjotaan useammin kuin kerran viikossa, on laadittava asiakaskohtainen palvelu- ja hoitosuunnitelma. Suunnitelma laaditaan yhdessä asiakkaan ja tämän läheisten kanssa. (Ihmiseltä ihmiselle arki mahdollisuutena 2002, 26.) Kun ikääntynyt maahanmuuttaja on Tampereen kaupungin ulkomaalaistoimiston asiakkaana ja tarvitsee apua, tehdään palvelu- ja hoitosuunnitelma yhdessä asiakkaan, kotihoidon työntekijän/työntekijöiden ja ulkomaalaistoimiston sosiaalityöntekijän kanssa. Tarvittaessa apuna käytetään asioimistulkkia. (Keskustelu sosiaalityöntekijä Maarit Hopiavuoren kanssa.) Ongelmaksi muodostuvatkin ne henkilöt, jotka eivät ole ulkomaalaistoimiston asiakkaita eikä heillä ole kontakteja auttaviin tahoihin, mutta tarvitsisivat kotihoidon palveluja. Osaavatko nämä ihmiset hakeutua kotihoidon asiakkaiksi? Kotipalvelu koostuu avustamisesta erilaisissa arkipäivän toiminnoissa kuten peseytymisessä, vaatehuollossa, ruoanvalmistuksessa, lääkkeiden ottamisessa. Lisäksi avuste-
 23 13 taan insuliinin pistossa, apteekkikäynneissä, avanteiden ja säärihaavojen hoidossa ja katetroinneissa ym. asiakkaan omassa kodissa. Kotipalvelun työntekijät ovat koulutustaustoiltaan kodinhoitajia, lähihoitajia tai kotiavustajia. Kotisairaanhoitoa puolestaan annetaan niille, jotka eivät sairauksiensa vuoksi kykene käyttämään kodin ulkopuolisia terveyspalveluja. Neuvoja ja apua tarjotaan mm. diabeteksen, verenpaineen, säärihaavojen tai avanteen hoidossa, apteekkikäynneissä, reseptien uusimisessa sekä lääkkeiden oton seurannassa. Palvelua on tarjolla myös iltaisin ja öisin. Kotisairaanhoitoa antavat ovat koulutukseltaan terveydenhoitajia, perushoitajia tai lähihoitajia. Tulevaisuuden kotihoitohenkilöstö on koulutukseltaan lähihoitajia, joiden tehtäväalue on kotipalvelun ja kotisairaanhoidon piirissä samankaltainen. (Keskustelu kotipalveluohjaaja Liisa Klemetin kanssa.) Kotipalvelun tukipalveluihin kuuluvat turva-, ateria-, vaatehuolto-, siivous-, kylvetys-, kuljetus- ja saattajapalveluja sekä sosiaalista kanssakäymistä edistäviä palveluja. Tukipalvelut ovat joko kunnan itse tuottamia tai ostopalveluna tuotettuja palveluita. (Ihmiseltä ihmiselle arki mahdollisuutena 2002, ) Asumispalvelut ja palvelukeskustoiminta Tampereen kaupunki tarjoaa asumispalveluja palvelukodeissa yhteistyössä useiden järjestöjen kanssa. Palvelukodit tarjoavat sopivan asunnon ja tarpeelliset palvelut niille, jotka eivät enää selviä omassa kodissaan, mutta eivät ole vanhainkodin tai sairaalahoidon tarpeessa. Palvelukodeissa on yhden tai kahden hengen ruokakunnille sopivia asuntoja, ja näiden ohella ryhmäkotityyppisiä asuntoja. Kaupungin palvelukeskusten palvelut on tarkoitettu kaikille yli 50 vuotta täyttäneille eläkeläisille. Palvelukeskuksissa järjestetään monipuolista virkistys- ja harrastustoimintaa, kuntouttavaa toimintaa sekä ateriapalvelua ja muita tukipalveluita mm. kylvetyspalveluita. Palvelukeskus voi toimia myös palvelukodin yhteydessä Omaishoidontuki Omaishoidontuki on ikääntyneen, vammaisen tai sairaan henkilön kotona tapahtuvan hoidon turvaamiseksi myönnettävää hoitopalkkiota tai palveluja. Omaishoidon tuki määritellään hoidettavan hoito- ja palvelusuunnitelmassa, ja sitä voidaan hakea ja
 24 14 myöntää joko rahana tai palveluina. (Ihmiseltä ihmiselle arki mahdollisuutena 2002, 27.) Tampereen ja Hervannan alueella maahanmuuttajia on omaishoidontuen piirissä vain muutamia. Ongelmana on ollut hoitoisuuden riittämättömyys, joka on aiheuttanut hakemusten hylkäämisiä. (Keskustelu johtavan kotipalveluohjaaja Irja Keinosen kanssa.) Koska maahanmuuttajat ovat kuitenkin hyvin halukkaita hoitamaan ikääntyneet kotona, voisi olettaa, että ajan saatossa ikäihmisten hakemusten määrä omaishoidontukeen kasvaa. Tämä vaatisi jonkin verran laajempaa tiedottamista ja kertomista tällaisesta mahdollisuudesta. Moni omaistaan hoitava kokee olevansa kovin yksin, kirjoitetaan Kelan sanomissa (Kela 4/2003). Kun omaishoitajana on maahanmuuttaja, riski yksinäisyyteen ja huonoon kielen oppimiseen on entistä suurempi. Sosiaalisten suhteiden määrä minimoituu, kun jäädään kotiin, etenkin jos ensin on oltu lasten kanssa kotona ja sen jälkeen huolehditaan ikääntyvästä. Ratkaisu ei toki ole ikääntyvän hoitaminen muualla, vaan pikemminkin omaishoitajan huomioiminen tässä kentässä virkistystä tarjoten. Verkon vapaaehtoistyö Hervannassa pitää yllä diakoniatyön ja Omaishoidontukitoimiston kanssa omaishoitajaryhmää. Ryhmä on avoin myös sellaisille, jotka eivät nauti omaishoidontukea. Kokoontumisia on kuukausittain, lisäksi järjestetään virkistyspäiviä ja retkiä. Virkistyspäiviin on osallistunut läheisiään hoitavia vietnamilaisia. Osallistuminen omaishoitajille mahdollistuu Verkon vapaaehtoisten toimiessa tällöin kotimiehinä. Kotimiesapua on pyydetty myös kielikurssin ajaksi, muutamaksi tunniksi kerrallaan, kerran tai kaksi viikossa. (Keskustelu vapaaehtoisohjaaja Riitta Kraatilan kanssa.) Maahanmuuttajat ja kaupungin palvelut Tampereella on hiljattain valmistunut ( ) selvitys maahanmuuttajien suhtautumisesta kaupungin palveluihin. Selvityksessä mielipiteitä palveluista kartoitettiin 219 vastaajalta. Vastaajista ikääntyneisiin (65+) lukeutui vain alle 5 %, joten ikääntyneiden osalta ei tuloksia voida pitää yleistettävinä. Vanhusten palveluista kysyttäessä olivat vastaajat keskimäärin tyytyväisiä, suurin osa heistä oli kuitenkin niin nuoria, ettei heillä ollut ikääntyville suunnatuista palveluista kokemusta. (Korpi-Salmela, K.
 25 15 & Nyrhinen, M. 2003, 5, ) Vaikka selvityksiä ikääntyneiden tarpeista tehdään, jää tämä ryhmä usein kaukaiseksi eikä heidän ajatuksiaan saada kuuluville. Kuitenkin on selvää, että heidän piirissään apua tarvitaan. Usein maahanmuuttajataustaiset ikäihmiset ovat hoitoon hakeutuessaan huonompikuntoisia kuin kantaväestö. Vastaus tällaiseen ongelmaan voisikin olla ehkäisevissä kotikäynneissä. Ehkäisevät kotikäynnit ovat Suomessa uusi, kehitteillä oleva toimintamuoto. Niiden avulla pyritään aktivoimaan ikääntyneen omia voimavaroja ja auttamaan toimintakyvyn säilyttämisessä mahdollisimman pitkään. Lisäksi ennakoidaan ikääntyneen avun tarve, luodaan turvallisuutta, annetaan ohjeita ja neuvoja aktiviteeteista ja tukimahdollisuuksista sekä arvioidaan asunnon muutostyöt. Kotikäyntejä tekevät sairaanhoitajat, sosiaalityöntekijät, toimintaterapeutit ja fysioterapeutit. Kokemukset niistä ovat hieman ristiriitaisia, osassa kokeiluja ne on todettu hyödyttömiksi. (Häkkinen, H. 2002, ) Tanskassa ehkäiseviä kotikäyntejä on tarjottu vuodesta Kokemukset ovat olleet positiivisia: mm. sairaalajaksot ja lääkärissäkäynnit ovat vähentyneet ja pitkäaikaiseen laitoshoitoon siirtyminen on myöhentynyt. Ruotsissa kokeilu ehkäisevistä kotikäynneistä on alkanut vuonna Tulokset osoittavat, että ikääntyneiden hoidon tarve on kotikäyntien avulla pystytty toteamaan aiemmin. Ehkäisevät kotikäynnit ovat myös lisänneet ikääntyvien turvallisuuden tunnetta sekä vähentäneet hoidon tarvetta. Ruotsissa ehkäiseviä kotikäyntejä on kokeiltu myös ikääntyneille maahanmuuttajille. Kokemukset ovat olleet sekä ikäihmisten terveyttä ja hyvinvointia tukevia, että jääneet vastaamatta ikäihmisten tarpeisiin kielitaidon ollessa esteenä. (Häkkinen, H. 2002, ) 3.2 Kuka palveluja saa ja kuka niitä tarvitsee Toimintakykyyn vaikuttavia tekijöitä ovat niin fyysiset, psyykkiset kuin sosiaaliset tekijät. Tähänastista fyysistä toimintakykyä arvioivan mittarin rinnalle on Helsingin sosiaalivirastossa kehitelty Arjessa selviytymisen profiili. Tällä pyritään kartoittamaan sosiaalista toimintakykyä ja tarkentamaan ikääntyneiden palvelutarvetta kokonaisvaltaisesti. Kotona asumisen voi tehdä hankalaksi muukin kuin heikko fyysinen toimintakyky. Tällaisiin sosiaalista toimintakykyä arvioiviin mittareihin sisältyy elinolosuhteisiin liittyviä epävarmuustekijöitä, jotka vaikuttavat tilastolliseen arviointiin. Arjessa
 26 16 selviytymisen profiilissa on kahdeksan osiota. Osioiden pisteytyksen avulla hahmotetaan, missä asioissa asiakas tarvitsee apua ja missä hän selviytyy. Koska vanhustenhuollon tavoite on, että ikäihmiset asuisivat omissa kodeissaan mahdollisimman pitkään, täytyisi arkielämässä selviytymisen lähtökohtana olla moninaiset toimintakyvyttömyyttä aiheuttavat tekijät. Arjessa selviytymisen profiili on tarkoitettu ikääntyvien kanssa työtä tekevien sosiaali- ja kotihoidon työntekijöiden käyttöön. (Rautio, M. & Tolkki, P. 2003, 27.) 4. Hervanta 4.1 Asukasrakenne Kuluneena syksynä (2003) Hervanta oli esillä runsaasti, vietettiin Hervannan 30 vuotis juhlaviikkoa. Tämä Suomen parhaaksi lähiöksi mainittu alue sai runsaasti myönteistä julkisuutta. Hervanta on alueena hyvin monimuotoinen. Teknillinen korkeakoulu on houkutellut huipputason osaamista sekä alan opiskelijoita alueelle. Toisaalta aluetta rasittaa korkeat työttömyysluvut, osin alhainen tulotaso sekä korkea maahanmuuttajien määrä. Nämä asiat ovatkin olleet perusteena Hervannan pääsylle mukaan EU-Tavoite 2 kehittämisohjelmaan. Suomessa on paljon maahanmuuttajia, paljon enemmän kuin muissa Euroopan maissa totesi eräs maahanmuuttajanainen. Haastattelun kuluessa ymmärsin, että hän vietti suurimman osan ajastaan Hervannassa, hoitaa asiansa siellä, vie lapsensa monikulttuuriseen päiväkotiin, opiskelee ja asuu siellä. Tämä kommentti kertoo kuitenkin paljon Hervannan monikulttuurisuudesta ja sen harhaanjohtavuudesta yleistettäessä asia koko Suomeen tai edes Tampereeseen. Hervannan 7.8 % määrä maahanmuuttajia erottuu siis sangen selvästi Tampereen 2.8 % lukemasta. (Tilastokeskus 2002.) Taulukko 2. Vertailua Tampereen kaupungin ja Hervannan kaupunginosan kesken (Tilastokeskus 2002) Hervanta Tampere asukasluku ulkomaalaisia yli 65-vuotiaita ulkomaalaisia
 27 17 Maahanmuuttajat kaipaavat omiensa läheisyyttä ja parhaiten viihdytään siellä, missä oman yhteisön jäseniä ja perheitä on lähellä. Sosiaalisen elämän mahdollisuudet sekä turvallisuus kasvavat olennaisesti sen mukaan kuinka lähellä sukulaiset ja ystävät asuvat. Pakolaisten asuttamispolitiikassa on eri syistä pidetty hyvänä hajauttamista, ja sitä on jopa pidetty kotoutumisen kannalta edullisena vaihtoehtona. Tämä käsitys on tuonut mukanaan lukuisia ongelmia, aina lasten äidinkielen opetuksesta lähtien. Ikäihmisten osalta elinympäristön pitäisi ehdottomasti olla sellainen, että läheiset asuvat lähellä. (Valtonen, K , 27.) Tältä kannalta katsottuna Hervanta näyttäytyy ihanteellisena paikkana asua. Vaikka maahanmuuttajia pyrittäisiinkin asuttamaan muualle, ajan saatossa he usein hakeutuvat Hervantaan. TAULUKKO 3. Hervannan suurimmat ulkomaalaisryhmät kansallisuuden mukaan (Tilastokeskus) kansallisuus lukumäärä Venäjä 361 Vietnam 184 Viro 125 Kiina 89 Afganistan 78 Irak 68 Romania 51 Iran 46 Jugoslavia 45 Bosnia- Herzegovina Verkostoitunut Hervanta Hervannan alueella on runsaasti erilaisia hankkeita, projekteja ja yhdistyksiä. Kartoitin sellaiset tahot, joiden kanssa olisi syytä tämän selvityksen puitteissa olla tekemisissä ja vierailin niissä. Eri toimijat tiesivät toisistaan ja tekemisistään paljon, Hervanta on siis tässä suhteessa hyvin verkostoitunut.
 28 Evankelisluterilaisen seurakunnan piirissä tapahtuva maahanmuuttajatoiminta Tampereen evankelisluterilainen seurakuntayhtymä on diakoniatyön puitteissa tehnyt ulkomaalaistyötä. Syksyllä 1998 perustettu Kirkontupa Tampereen keskustassa auttaa ikääntyneitä inkeriläisiä kotoutumaan. Kirkontuvalla kokoontuu viikoittain ikääntyneiden inkeriläisten keskustelu- ja virkistyskerho. Kävijät tulevat eri puolilta kaupunkia, Hervannasta käy kymmenkunta henkeä. Yhteensä kerholaisia on noin 40 ja kerhon kielenä on suomi. Kerhossa vietetään mm. perinneruokapäiviä ja annetaan terveysneuvontaa, tehdään retkiä ja leireillään. Toimintaan kuuluvat myös diakonia-avustajan tekemät kotikäynnit. (Kuusi, U. & Raitanen, A. 2000, 34.) Luterilaisella kirkolla on jonkin verran toimintaa myös Hervannan alueella. Heidän tiloissaan toimii mm. äiti-lapsi-kerho ja kokkikursseja järjestetään. Lisäksi tehdään kotikäyntejä, joiden piirissä on sekä perheitä että ikäihmisiä, pääasiassa inkerinsuomalaisia Maahanmuuttajien yhdistykset Tampereen alueella toimii noin kymmenkunta maahanmuuttajien yhdistystä, mutta toimintoja ikäihmisille on rajoitetusti. Bosnialaisyhdistys kokoontuu Hervannassa viikoittain ja heillä on vanhuksille suunnattua toimintaa sekä kaikille yhteistä leiritoimintaa. Yhdistys tekee yhteistyötä Hervannan evankelisluterilaisen seurakunnan kanssa. Kuulopuheena sain tietoja myös vietnamilaisten yhdistyksestä, mutta sellaista ei kuitenkaan ole rekisteröityneenä Kansainvälinen Naisten Tapaamispaikka Kansainvälinen Naisten Tapaamispaikka (Naistari) on perustettu Se on osa Setlementti Naapuria. Naistari sijaitsee Hervannassa keskeisellä paikalla, ja se tarjoaa kielikurssien lisäksi muutakin toimintaa maahanmuuttajille. Naistari on paikkana miellyttävä, sinne voi myös mennä vain käymään osallistumatta mihinkään toimintaan aktiivisesti. Joitakin ikäihmisiä käy Naistarilla päivittäin ja he kokevat sen turvalliseksi paikaksi, jossa heistä ollaan myös kiinnostuneita. (Keskustelu Naistarin aluetoiminnan päällikkö Kirsti Viljasen kanssa.) Naistarin työntekijät ovat selvästi sitoutuneet työhönsä ja sitä tehdään yksilöllisten tarpeiden mukaan, välittömän ja ymmärtäväisen ilmapiirin vallitessa.
 29 Herpertti Osa Tampereen kaupungin Hervannassa toteutettavaa EU - Tavoite 2 -ohjelmaa on Herpertti -hanke. Herpertin tavoitteena on kehittää ikääntyneiden kotikeskeisiä palveluja ja parantaa palveluketjujen hallintaa, joiden avulla myös kotihoidon palveluprosessit kehittyvät. Oleellisena osana on tietoteknologian hyödyntäminen. Hanke on tehnyt yhteistyössä Hervannan apteekin kanssa tämän kotisivuille kotihoidon työntekijöiden ja maahanmuuttajien käyttöön helppolukuista tietoa tietyistä ikäihmisten yleisimmin tarvitsevista lääkkeistä suomen kielen lisäksi englannin, venäjän ja vietnamin kielellä. ( Mitenkä yleensä käytännön työssä tällaista tarvitaan 2003, 4, 29.) Santra Hervannassa toimii Tampereen Vanhuspalveluyhdistys ry:n Santra- neuvontapalvelu, joka on Herpertti -projektin osahanke. Santran toiminnot on suunnattu ikäihmisille. Santran toiminta on hyvin monipuolista. Se tarjoaa ikäihmisille henkilökohtaista palveluohjausta ja asiantuntija-apua sekä järjestää erilaisia seminaareja ja teematuokioita. Ikääntyneitä maahanmuuttajia ei Santralla ole ollut asiakkaina. (Keskustelu Taina Alasen ja Tuija Vadenin kanssa.) Verkko - vapaaehtoistoimintaa Yhdessä Selviytymisen Tuki ry:n osana toimii Hervannassa Verkon vapaaehtoistoiminta. Sen toimintoihin kuuluvat kotimiesapu, kerhojenohjaus, ulkoilu-, asiointi- ja lääkärissäkäyntiapu hervantalaisille ikäihmisille ja vammaisasiakkaille. Ikääntyviin maahanmuuttajiin kontakteja oli vielä vähän. Hervannan kotihoidolta tulleeseen pyyntöön kotimiesavusta on vastattu ja annettu kotimiesapua mm. iranilaisperheeseen muutamia kertoja. Yhteistyötä on tehty maahanmuuttajayhdistysten kanssa järjestäen erilaisia tilaisuuksia talkoovoimin. Lisäksi Verkko tekee yhteistyötä Keinupuiston palvelukeskuksen, Kuurosokeiden palvelutalon, Invalidiliiton palvelutalon Tupien sekä ikäihmisiin kohdistuvien kehittämishankkeiden kanssa. (Keskustelu vapaaehtoistyönohjaajan Riitta Kraatilan kanssa.)


type: other

text:
3-2-1-143-12 Riigikohus 05.12.2012
 Maakatastrit ja katastriüksuste moodustamist reguleerivatest õigusaktidest tuleneb, et katastriüksuse moodustamisel nii maa mõõdistamisega kui ka plaani- ja kaardimaterjali alusel kaardistatakse tegelikkusele vastavad piirisuhted looduses. See tähendab, et kaart peab kirjeldama mõõdistamisel ilmnevat tegelikku olukorda, mitte et kinnisasjade tegelikud piirid määratakse vältimatult katastriüksuse kaardistatud piiride alusel. Katastrikannete õigsust küll eeldatakse, kuid pooltel on võimalik see eeldus ümber lükata. Seejuures saab tugineda mh ka sellele, et piirid on valesti kaardistatud. Kui piiride kaardistamise õigsuses kaheldakse, siis tuleb hinnata AÕS § 129 lg-te 2 ja 3 järgi kõiki piiriandmeid kogumis (vt ka Riigikohtu 12. juuni 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-67-12, p-d 23-26). (p 15)
 3-2-1-99-09 Riigikohus 04.11.2009
 Korteriomandi reaalosa hulka võib kuuluda ka keldriruum juhul, kui see vastab KOS § 2 lg-s 1 sätestatule.
 Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-45-06. Kaasomandi lõpetamine peab toimuma kõigi kaasomanike huve võimalikult suures ulatuses arvestades.
 AÕS § 77 lg 3 kohaselt võib kohus kaasomandi reaalosadeks jagamisel, kui reaalosade väärtus ei vasta kaasomanikele kuuluvate mõtteliste osade väärtusele, määrata rahalise tasaarvestuse osade ühtlustamiseks. Vastava nõude saab esitada pärast kaasomandi reaalosadeks jagamist.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 3.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 103/14
 Caingean a thug G. Modiano Limited agus Standard Wool (UK) Limited in aghaidh Údarás Faireacháin CSTE an 10 Eanáir 2022
 (Caingean E-1/22)
 (2022/C 103/11)
 An 10 Eanáir 2022, thug G. Modiano Limited agus Standard Wool (UK) Limited caingean in aghaidh Údarás Faireacháin CSTE os comhair Chúirt CSTE, agus is iad Karl O. Wallevik, Aturnae, Advokatfirmaet Wallevik, Klostergaten 36, 5005 Bergen, an Iorua, agus Charles Whiddington agus Zanda Romata, Solicitors, Steptoe & Johnson L.L.P., 489 Avenue Louise, 1050 an Bhruiséil, an Bheilg, a bhí ag ionadaíocht dóibh.
 Tá G. Modiano Limited agus Standard Wool (UK) Limited ag iarraidh ar Chúirt CSTE an méid seo a leanas a dhéanamh:
 1.
 A dhearbhú gur achomharc inghlactha é an t-achomharc seo agus go bhfuil bunús maith leis.
 2.
 A dhearbhú go bhfuil an cinneadh ó Údarás Faireacháin CSTE an 9 Samhain 2021 i gcaingean uimhir 84045 ar neamhní.
 3.
 A dhearbhú gur cabhair nua í an Scéim Fóirdheontais agus go bhfuil na Stáisiúin Bhailithe ag fáil cabhair neamhdhleathach ó 2002 ar a laghad, agus a iarraidh ar Údarás Faireacháin CSTE méid na cabhrach neamhdhleathaí a chainníochtú.
 4.
 Ordú d’Údarás Faireacháin CSTE costais G. Modiano Limited agus Standard Wool (UK) Limited a chumhdach.
 5.
 Bearta eile den chineál sin a dhéanamh, maille le bearta breise, faoi mar is gá de réir an cheartais.
 An cúlra dlíthiúil agus an cúlra fíorasach, mar aon le pléadálacha faoin dlí a tugadh ar aird chun tacú leis an méid sin:
 —
 Is cuideachta phríobháideach theoranta í G. Modiano Limited atá corpraithe i Sasana agus sa Bhreatain Bheag. Is é is príomhghníomhaíocht di díol agus ceannach olann chaorach, a hallmhairiú, a honnmhairiú, agus a próiseáil.
 —
 Is cuideachta phríobháideach theoranta í Standard Wool (UK) Limited atá corpraithe i Sasana agus sa Bhreatain Bheag. Is próiseálaí agus trádálaí idirnáisiúnta olla í a leagann béim ar leith ar phróiseáil agus ar thrádáil na holla atá i dtús a próiseála.
 —
 Chuir G. Modiano Limited agus Standard Wool (UK) Limited (“na hiarratasóirí”) gearán faoi bhráid Údarás Faireacháin CSTE an 6 Meán Fómhair 2019 maidir le Scéim Fóirdheontais Olla na hIorua (“an Scéim Fóirdheontais”).
 —
 Is éard atá san iarratas seo caingean chun an cinneadh ó Údarás Faireacháin CSTE a neamhniú, cinneadh a glacadh an 9 Samhain 2021, lenar dúnadh an gearán (“an cinneadh atá á chonspóid”).
 —
 Tá na hiarratasóirí ag féachaint leis an gcinneadh atá á chonspóid a neamhniú bunaithe ar na forais seo a leanas:
 —
 Rinne Údarás Faireacháin CSTE earráid dlí agus rinne sé earráid nuair a bhí measúnú á dhéanamh aige nuair a tháinig sé ar an gconclúid gur chabhair a bhí ann cheana a bhí sa Scéim fóirdheontais seachas cabhair nua;
 —
 Níor chuir Údarás Faireachán CSTE an fhaisnéis ábhartha uile san áireamh, faisnéis a chuir na hiarratasóirí isteach ina gcomhfhreagras leis an Údarás, agus sháraigh sé an dualgas a bhí air na cúiseanna a lua de bhun Airteagal 16 den Chomhaontú idir na Stáit CSTE maidir le hÚdarás Faireacháin agus Cúirt Bhreithiúnais a Bhunú;
 —
 Ní dhearna Údarás Faireacháin CSTE imscrúdú agus measúnú ar an méid cabhrach neamhdhleathaí a fuair na Stáisiúin Bhailithe;
 —
 Ní dhearna Údarás Faireacháin CSTE imscrúdú agus measúnú ar éifeachtaí díobhálacha na Scéime Fóirdheontais ar chúrsaí iomaíochta.


text:
 27.3.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 80/37
 Žaloba podaná dne 27. ledna 2010 — Arkema France v. Komise
 (Věc T-23/10)
 2010/C 80/61
 Jednací jazyk: angličtina
 Účastnice řízení
 Žalobkyně: Arkema France (Colombes, Francie) (zástupci: J. Joshua, barrister, E. Aliende Rodríguez, advokát)
 Žalovaná: Evropská komise
 Návrhové žádání žalobkyně
 —
 zrušit článek 1 odst. 1 a 2 rozhodnutí Komise K(2009) 8682 ze dne 11. listopadu 2009 v rozsahu, v němž se týká žalobkyně, a v každém případě zrušit článek 1 odst.1 v rozsahu, v němž konstatuje, že se žalobkyně podílela na protiprávním jednání v odvětví cínových stabilizátorů v období od 16. března 1994 do 31. března 1996.
 —
 zrušit pokuty uložené žalobkyni v článku 2;
 —
 pokud Tribunál nezruší pokuty v plném rozsahu, podpůrně podstatně je snížit podle svého uvážení;
 —
 uložit Komisi náhradu nákladů řízení.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Touto žalobou se žalobkyně domáhá zrušení rozhodnutí Komise ze dne 11. listopadu 2009 ve věci COMP/38.589-Tepelné stabilizátory, které konstatovalo, že se žalobkyně podílela na dvou samostatných porušeních článku 81 ES (nyní článek 101 SFEU), jedno se týkalo tepelných stabilizátorů a druhé ESBO, a uložilo pokutu za každý výrobek.
 Žalobkyně uplatňuje na podporu své žaloby následující žalobní důvody:
 Zaprvé, tvrdí, že při řádném použití článku 25 nařízení (ES) č. 1/2003 (1) rozsudek ve věci Akzo (2) nepřerušuje běh lhůt a pravomoc Komise k uložení pokuty byla časově omezená pro obě porušení podle desetiletého pravidla „dvojího omezení“. Žalobkyně tvrdí, že se Komise dopustila nesprávného právního posouzení v tom, že shledala, že v období, ve kterém byla věc Akzo projednávána, byl přerušen běh lhůt a nesprávně konstatovala, že desetiletá lhůta stanovená v čl. 25 odst. 5 výše uvedeného nařízení mohla být v projednávané věci prodloužena.
 Zadruhé, žalobkyně tvrdí, že Komise neprokázala legitimní zájem na deklaratorním konstatování protiprávního jednání, u kterého není oprávněna ukládat pokuty. Žalobkyně tvrdí, že článek 7 nařízení (ES) č. 1/2003 umožňuje, aby Komise deklaratorně konstatovala, že došlo k protiprávnímu jednání, pokud neuloží pokutu, za předpokladu, že je prokázáno, že Komise na tom má legitimní zájem.
 Zatřetí, nezávisle na dvou předchozích žalobních důvodech, žalobkyně požaduje, aby Tribunál zrušil deklaratorní konstatování uvedené v čl. 1 odst. 1 napadeného rozhodnutí, podle nějž se podílela na protiprávním jednání v odvětví cínových stabilizátorů v období od 16. března 1994 do 31. března 1996 a tvrdí, že Komise neprokázala legitimní zájem na takovém konstatování.
 Začtvrté, pro případ, že Tribunál nezruší pokuty v plném rozsahu, žalobkyně tvrdí, že Komise neprokázala trvání protiprávního jednání po 23. únoru 1999, a proto pokuta uložená za trvání druhého kartelu musí být snížena tak, aby odrážela kratší dobu trvání porušení.
 (1) Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst. 2003 L 1, s. 1; Zvl. vyd. 08/02, s. 205).
 (2) Rozsudek ze dne 17. září 2007 ve spojených věcech, Akzo Nobel Chemicals a Akcros Chemicals v. Komise (T-125/03 a T-253/03Sb. rozh. s. II 3523).


type: wikipedia

text:
Η Αρχαία Ολυμπία (όνομα του σύγχρονου οικισμού) ή Ολύμπια(παλαιότερα) αποτελεί χωριό και δήμο της Ηλείας. Είναι χτισμένη στους πρόποδες βουνού, μέσα στην κοιλάδα όπου ρέει ο Αλφειός ποταμός. Στην ίδια θέση βρισκόταν η ιερή άλτη της Αρχαίας Ολυμπίας. Ολόγυρα υπάρχουν χαμηλοί λόφοι, σε έναν από τους οποίους έχτισε ο Ανδρέας Συγγρός το μουσείο της Ολυμπίας.
 Στο χωριό, που βρίσκεται πολύ κοντά στον αρχαιολογικό χώρο, σε υψόμετρο 63 μέτρων, βρίσκεται σε απόσταση 23 χλμ. από τον Πύργο. Στο χωριό, υπάρχει πλήθος ξενοδοχείων και εστιατορίων προκειμένου να εξυπηρετούνται οι τουρίστες και οι επισκέπτες που φτάνουν εκεί από διάφορα μέρη του κόσμου για να θαυμάσουν τις αρχαιότητες. Το μουσείο της είναι από τα πλουσιότερα της Ελλάδας. Περιλαμβάνει τον Ερμή του Πραξιτέλη καθώς και άλλα θαυμάσια αγάλματα και γλυπτά. Οι κάτοικοι του χωριού ασχολούνται με τη γεωργία και κυρίως με τον τουρισμό καθ' όλη τη διάρκεια του χρόνου.
 Σήμερα, αποτελεί την έδρα του Δήμου Αρχαίας Ολυμπίας, ενώ και παλαιότερα αποτελούσε έδρα του ομώνυμου Καποδιστριακού δήμου, μικρότερου σαφώς σε έκταση.
 Πληθυσμός
 Μεταφορές
 Στην Αρχαία Ολυμπία, λειτουργούσε ο ομώνυμος σιδηροδρομικός σταθμός που εξυπηρετουσε το χωριό συνδέοντάς το με το Κατάκολο και τον Πύργο.
 Διοικητική ιστορία
 Ο δήμος Αρχαίας Ολυμπίας (Αχαΐας και Ήλιδος) λειτούργησε ως κοινότητα από τις 28 Αυγούστου 1912 και το 1930 υπήχθη στον νομό Ηλείας. Στις 8 Σεπτεμβρίου 1942 αναγνωρίστηκε σε δήμο.
 Κοινοτάρχες και δήμαρχοι
 Παραπομπές
 Χωριά του νομού Ηλείας
 Δήμος Αρχαίας Ολυμπίας