type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 31.7.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 200/38
 A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 125. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárműveknek a gépjárművezető menetirányú látómezője tekintetében történő jóváhagyásáról
 Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:
 Az előírás eredeti változatának 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2008. február 3.
 Az előírás eredeti változatának 2. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2010. augusztus 19.
 TARTALOMJEGYZÉK
 ELŐÍRÁS
 1.
 Alkalmazási kör és cél
 2.
 Fogalommeghatározások
 3.
 Jóváhagyási kérelem
 4.
 Jóváhagyás
 5.
 Követelmények
 6.
 Vizsgálati eljárás
 7.
 A járműtípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése
 8.
 A gyártás megfelelősége
 9.
 Szankciók nem megfelelő gyártás esetén
 10.
 A gyártás végleges leállítása
 11.
 A jóváhagyási vizsgálatért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe
 MELLÉKLETEK
 1. melléklet:
 Értesítés járműtípusnak a gépjárművezető menetirányú látómezője tekintetében történő, a 125. számú előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról
 2. melléklet:
 A jóváhagyási jelek elrendezése
 3. melléklet:
 Eljárás a H pont és a gépjárműben utazó személy törzse tényleges dőlésszögének meghatározására, különböző üléshelyzetekben
 4. melléklet:
 Módszer a jármű elsődleges referenciajelei és a térbeli referenciarács viszonyának meghatározására
 1 ALKALMAZÁSI KÖR ÉS CÉL
 1.1.
 Ez az előírás az M1 kategóriába tartozó járművek (1) vezetőjének 180o-os menetirányú látómezőjére vonatkozik.
 1.2.
 Célja a megfelelő látómező biztosítása abban az esetben, ha a szélvédő és más üvegfelületek szárazak és tiszták.
 1.3.
 Az előírás követelményei balkormányos M1 kategóriájú járműre vonatkoztatva vannak megfogalmazva. Azokra az M1 kategóriájú járművekre, amelyekben a vezető a jobb oldalon foglal helyet, a követelményeket szükség szerint a feltételek megfordításával kell alkalmazni.
 2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
 Ezen előírás alkalmazásában:
 2.1. „járműtípus jóváhagyása”: az a teljes eljárás, amelynek során a megállapodásban részt vevő valamely szerződő fél tanúsítja, hogy a járműtípus kielégíti a jelen előírásban meghatározott műszaki követelményeket;
 2.2. „járműtípus a látómező tekintetében”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:
 2.3. „térbeli referenciarács”: egy függőleges hosszirányú X–Z, egy vízszintes X–Y és egy függőleges keresztirányú Y–Z síkból álló koordináta-rendszer (lásd a 4. melléklet függelékének 6. ábráját); a referenciarács a tervrajzokon feltüntetett tervezési pontok és az ezeknek megfelelő, a járművön elhelyezkedő valóságos pontok közötti viszony meghatározására szolgál. A 4. melléklet meghatározza azt az eljárást, amelynek révén a jármű elhelyezhető a referenciarácsban; az origóhoz viszonyított koordinátákat az üzemkész jármű (2) és egy, az első ülésen helyet foglaló, 75 kg ± 1 százalék tömegű utas figyelembevételével kell meghatározni;
 2.4. „elsődleges referenciajelek”: a jármű felépítményén található lyukak, felületek, jelölések és azonosító jelek. Az alkalmazott referenciajelek típusát és az egyes jeleknek a térbeli referenciarácsban értelmezett X, Y és Z koordinátákhoz és a tervezési talajszinthez viszonyított helyzetét a jármű gyártójának kell meghatároznia. Ezek a jelek viszonyítási pontokként szolgálhatnak a felépítmény összeszerelése során;
 2.5. „az üléstámla dőlésszöge”: a 3. melléklet 2.6. vagy 2.7. szakaszában meghatározott szög;
 2.6. „az üléstámla tényleges dőlésszöge”: a 3. melléklet 2.6. szakaszában meghatározott szög;
 2.7. „az üléstámla tervezési dőlésszöge”: a 3. melléklet 2.7. szakaszában meghatározott szög;
 2.8. „V pontok”: olyan pontok, amelyek helyzetét az utastérben az első ülés legszélső kiválasztott üléshelyzeteinek középpontjain átmenő függőleges hosszirányú síkok jelölik ki az R pont helyzete és az üléstámla tervezési dőlésszöge függvényében; ezek a pontok a látómező követelményeinek való megfelelés igazolására szolgálnak;
 2.9. „R pont (az ülés referenciapontja)”: a 3. melléklet 2.4. szakaszában meghatározott pont;
 2.10. „H pont”: a 3. melléklet 2.3. szakaszában meghatározott pont;
 2.11. „a szélvédő alappontjai”: a V pontokból a szélvédő külső felületének irányában előrefelé futó egyenesek szélvédővel alkotott döféspontjai;
 2.12. „páncélozott jármű”: a szállított utasok és/vagy javak védelmére tervezett, golyóálló páncéllal rendelkező jármű;
 2.13. „átlátszó terület”: a jármű szélvédőjének vagy egyéb üvegezett felületének azon területe, amelynek fényáteresztő képessége a felületre merőlegesen legalább 70 százalék, páncélozott jármű esetében legalább 60 százalék;
 2.14. „P pontok”: azok a pontok, amelyek körül a vezető feje elfordul, amikor a szemmagasságban lévő vízszintes síkban elhelyezkedő tárgyakat nézi;
 2.15. „E pontok”: a vezető két szemének középpontját képviselő pontok, amelyek annak meghatározására szolgálnak, hogy milyen mértékben takarják az A oszlopok a látómezőt;
 2.16. „A oszlop”: a tető alátámasztására szolgáló minden olyan szerkezet, amely a V pontok előtt 68 mm-re lévő függőleges keresztirányú sík előtt helyezkedik el menetirányban, és magában foglal minden olyan nem átlátszó elemet (például a szélvédő szegélyét vagy az ajtókeretet), amelyek ezekhez a szerkezetekhez csatlakoznak, vagy közvetlenül mellettük helyezkednek el;
 2.17. „az ülés vízszintes beállítási tartománya”: a szokásos vezetési helyzetek azon, a járműgyártó által kijelölt tartománya, amelyen belül a vezetőülés az X tengely irányában beállítható (lásd a fenti 2.3. szakaszt);
 2.18. „az ülés bővített beállítási tartománya”: az ülés X tengely mentén történő állítását (lásd a fenti 2.3. szakaszt) lehetővé tévő, a 2.16. szakaszban előírt szokásos vezetési helyzeteken kívül eső, a járműgyártó által kijelölt tartomány, amely az ülés fekvőhellyé alakítását vagy a járműbe való beszállás megkönnyítését szolgálja.
 3. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM
 3.1.
 A járműtípusnak a vezető látómezője tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a járműgyártó vagy a járműgyártó meghatalmazottja nyújtja be.
 3.2.
 A kérelemhez csatolni kell a következő dokumentumokat három példányban, valamint a következő adatokat:
 3.2.1.
 a jármű leírását, különös tekintettel a 2.2. szakaszban felsorolt szempontokra, arányhelyes rajzokat, valamint az utasteret ábrázoló fényképet vagy robbantott nézetet. Meg kell adni a járműtípust azonosító számokat és/vagy jeleket; valamint
 3.2.2.
 az elsődleges referenciajelek gyors azonosításához szükséges, kellően részletes adatokat, valamint e jelek egymáshoz és az ellenőrizni kívánt R ponthoz viszonyított helyét.
 3.3.
 A jóváhagyandó járműtípus jellemző darabját a jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani.
 4. JÓVÁHAGYÁS
 4.1.
 Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. szakasz követelményeinek, a járművet jóvá kell hagyni.
 4.2.
 Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni; ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (az előírás eredeti változatának megfelelően 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot ugyanazon, de másféle látómezővel rendelkező járműtípushoz, illetőleg másik járműtípushoz.
 4.3.
 Ezen előírás értelmében a jóváhagyás megadásáról, elutasításáról vagy visszavonásáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon, amelyhez a kérelmező legfeljebb A4-es méretű (210 × 297 mm) vagy ilyen méretre összehajtott, megfelelő méretarányú rajzokat és/vagy fényképeket köteles mellékelni.
 4.4.
 Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni a 2. mellékletben található minta szerinti nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:
 4.4.1.
 egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3);
 4.4.2.
 ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a fenti 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.
 4.5.
 Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyenkor az előírás és a jóváhagyás számát és a kiegészítő jeleket a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni.
 4.6.
 A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.
 4.7.
 A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni.
 5. KÖVETELMÉNYEK
 5.1. A vezető látómezeje
 5.1.1.
 A szélvédő átlátszó területének legalább a szélvédő alappontjait (lásd a 4. melléklet függelékének 1. ábráját) magában kell foglalnia:
 5.1.1.1.
 a V1 ponttól előre, 17o-ra balra elhelyezkedő vízszintes alappontot (lásd a 4. melléklet függelékének 1. ábráját);
 5.1.1.2.
 a V1 ponttól előre, a vízszintestől 7o-ra felfelé elhelyezkedő felső függőleges alappontot;
 5.1.1.3.
 a V2 ponttól előre, a vízszintestől 5o-ra lefelé elhelyezkedő alsó függőleges alappontot;
 5.1.1.4.
 a menetirányú látómező követelményeinek ellenőrzése érdekében a szélvédő túloldalán három további alappontot is fel kell venni; ezek a pontok az 5.1.1.1.–5.1.1.3. szakaszban meghatározott pontokhoz képest a jármű hosszirányú középsíkjára nézve szimmetrikusan helyezkednek el.
 5.1.2.
 Az A oszlopok 5.1.2.1. szakasz szerinti takarási szöge nem haladhatja meg a 6o-ot (lásd a 4. melléklet függelékének 3. ábráját), páncélozott jármű esetében a 10o-ot.
 Az utasoldali A oszlop 5.1.2.1.2. szakasz szerinti takarási szögét nem szükséges meghatározni, ha a két oszlop a jármű hosszirányú középsíkjára nézve szimmetrikusan helyezkedik el.
 5.1.2.1.
 Az A oszlopok takarási szögét a következő két vízszintes metszet együttes figyelembevételével kell meghatározni:
 1. metszet
 :
 Olyan síkot kell rajzolni, amely az 5.3.1.1. szakasz szerinti Pm pontból indul, előrefelé halad, és a Pm ponton áthaladó vízszintes síkhoz képest felfelé 2o-os szöget zár be. Meg kell határozni az A oszlop azon vízszintes metszetét, amely az A oszlop és e ferde sík metszetének legelöl elhelyezkedő pontjából indul (lásd a 4. melléklet függelékének 2. ábráját).
 2. szakasz
 :
 A fenti eljárást most azzal a síkkal kell megismételni, amely a vízszintes alatt helyezkedik el, azzal 5o-os szöget zár be, előrefelé halad, és átmegy a Pm ponton (lásd a 4. melléklet függelékének 2. ábráját).
 5.1.2.1.1.
 A vezetőoldali A oszlop takarási szöge az az alaprajzi szög, amelyet az E1 pontból az S2 metszet külső széléhez húzott érintővel párhuzamos, az E2 ponton átmenő egyenes bezár az E2 pontból az S1 metszet belső széléhez húzott érintővel (lásd a 4. melléklet függelékének 3. ábráját).
 5.1.2.1.2.
 Az utasoldali A oszlop takarási szöge az az alaprajzi szög, amelyet az E3 pontból az S1 metszet belső széléhez húzott érintő bezár az E4 pontból az S2 metszet külső széléhez húzott érintővel párhuzamos, az E3 ponton átmenő egyenessel (lásd a 4. melléklet függelékének 3. ábráját).
 5.1.2.2.
 A járműnek nem lehet kettőnél több A oszlopa.
 5.1.3.
 A vezető 180o-os menetirányú közvetlen látómezőjében az A oszlopokon, a szellőző- vagy oldalablakok rögzített vagy mozgatható osztórúdjain, a külső rádióantennákon, a visszapillantó tükrökön és az ablaktörlőkön kívül más elem nem képezhet takarást a V1 ponton átmenő vízszintes sík alatt, illetőleg a V2 ponton átmenő következő három sík felett: az X–Z síkra merőleges, a vízszintessel előrefelé és lefelé 4o-ot bezáró sík, valamint az Y–Z síkra merőleges, a vízszintessel lefelé 4o-ot bezáró két sík (lásd a 4. melléklet függelékének 4. ábráját).
 A látómező szempontjából nem kell takarást képező elemnek tekinteni:
 a)
 a beágyazott vagy nyomtatott rádióantenna-szálakat, ha nem szélesebbek:
 i.
 beágyazott szálak esetében 0,5 mm-nél;
 ii.
 nyomtatott szálak esetében 1,0 mm-nél. Ezek a rádióantenna-szálak nem haladhatnak keresztül az A zónán (4). Három rádióantenna-vezeték azonban keresztülhaladhat az A zónán, ha szélességük nem haladja meg a 0,5 mm-t;
 b)
 az A zónán belül elhelyezkedő, általában „cikcakk” vagy „hullámos” alakú jégmentesítő/párátlanító szálakat, ha:
 i.
 legnagyobb látható szélességük legfeljebb 0,030 mm;
 ii.
 legnagyobb osztássűrűségük legfeljebb:
 a)
 függőleges szálak esetében 8/cm;
 b)
 vízszintes szálak esetében 5/cm.
 5.1.3.1.
 A kormánykerék pereme és a kormánykeréken belül a műszerfal által létrehozott takarás megengedhető, ha a V2 ponton átmenő, az X–Z síkra merőleges, a kormánykerék peremének legmagasabban elhelyezkedő pontját érintő sík legalább 1o-ot zár be lefelé a vízszintessel.
 A kormánykereket (ha állítható) a gyártó utasításai szerinti normál helyzetbe kell állítani, vagy ha ez nem lehetséges, a beállítási tartomány(ok) határértékei közötti középső helyzetbe.
 5.2. A V pontok elhelyezkedése
 5.2.1.
 Az I. és a IV. táblázat a térbeli referenciarácsban kifejezett X, Y, Z koordináták segítségével megadja a V pontok R ponthoz viszonyított elhelyezkedését.
 5.2.2.
 Az I. táblázat megadja az alapkoordinátákat arra az esetre, ha az üléstámla tervezési dőlésszöge 25o. A koordináták pozitív irányait a 4. melléklet függelékének 1. ábrája mutatja.
 I. Táblázat
 V pont
 X
 Y
 Z
 V1
 68 mm
 –5 mm
 665 mm
 V2
 68 mm
 –5 mm
 589 mm
 5.3. A P pontok elhelyezkedése
 5.3.1.
 A II., III. és IV. táblázat a térbeli referenciarácsban kifejezett X, Y, Z koordináták segítségével megadja a P pontok R ponthoz viszonyított elhelyezkedését.
 5.3.1.1.
 A II. táblázat megadja az alapkoordinátákat arra az esetre, ha az üléstámla tervezési dőlésszöge 25°. A koordináták pozitív irányát a 4. melléklet függelékének 1. ábrája mutatja.
 A Pm pont a P1, P2 egyenesnek az R ponton keresztülhaladó hosszirányú függőleges síkkal alkotott döféspontja.
 II. Táblázat
 P pont
 X
 Y
 Z
 P1
 35 mm
 –20 mm
 627 mm
 P2
 63 mm
 47 mm
 627 mm
 Pm
 43,36 mm
 0 mm
 627 mm
 5.3.1.2.
 A III. táblázat azt a további korrekciót adja meg, amelyet a P1 és a P2 pont X koordinátájára alkalmazni kell, ha az ülés 2.16. szakasz szerinti vízszintes állítási tartománya 108 mm-nél nagyobb. A koordináták pozitív irányait a 4. melléklet függelékének 1. ábrája mutatja.
 III. Táblázat
 Az ülés vízszintes beállítási tartománya
 Δx
 108–120 mm
 –13 mm
 121–132 mm
 –22 mm
 133–145 mm
 –32 mm
 146–158 mm
 –42 mm
 158 mm-nél több
 –48 mm
 5.4. Korrekció 25°-tól eltérő tervezési üléstámla-dőlésszög esetén
 A IV. táblázat azt a további korrekciót adja meg, amelyet a P és V pontok X és Z koordinátájára alkalmazni kell, ha az üléstámla tervezési dőlésszöge nem 25°. A koordináták pozitív irányait a 4. melléklet függelékének 1. ábrája mutatja.
 IV. Táblázat
 Üléstámla dőlésszöge
 (fok)
 Vízszintes koordináta
 Δx
 Függőleges koordináta
 Δz
 5
 – 186 mm
 28 mm
 6
 – 177 mm
 27 mm
 7
 – 167 mm
 27 mm
 8
 – 157 mm
 27 mm
 9
 – 147 mm
 26 mm
 10
 – 137 mm
 25 mm
 11
 – 128 mm
 24 mm
 12
 – 118 mm
 23 mm
 13
 – 109 mm
 22 mm
 14
 –99 mm
 21 mm
 15
 –90 mm
 20 mm
 16
 –81 mm
 18 mm
 17
 –72 mm
 17 mm
 18
 –62 mm
 15 mm
 19
 –53 mm
 13 mm
 20
 –44 mm
 11 mm
 21
 –35 mm
 9 mm
 22
 –26 mm
 7 mm
 23
 –18 mm
 5 mm
 24
 –9 mm
 3 mm
 25
 0 mm
 0 mm
 26
 9 mm
 –3 mm
 27
 17 mm
 –5 mm
 28
 26 mm
 –8 mm
 29
 34 mm
 –11 mm
 30
 43 mm
 –14 mm
 31
 51 mm
 –18 mm
 32
 59 mm
 –21 mm
 33
 67 mm
 –24 mm
 34
 76 mm
 –28 mm
 35
 84 mm
 –32 mm
 36
 92 mm
 –35 mm
 37
 100 mm
 –39 mm
 38
 108 mm
 –43 mm
 39
 115 mm
 –48 mm
 40
 123 mm
 –52 mm
 5.5. Az E pontok elhelyezkedése
 5.5.1.
 Az E1 és az E2 pont egyaránt 104 mm-re helyezkedik el a P1 ponttól.
 Az E1 és az E2 pont közötti távolság 65 mm (lásd a 4. melléklet függelékének 4. ábráját).
 5.5.2.
 Az E1 és az E2 pontot összekötő egyenest addig kell elforgatni a P1 pont körül, amíg az E1 pontból a vezetőoldali A oszlop 2. metszetének külső széléhez húzott érintő merőleges nem lesz az E1–E2 egyenesre (lásd a 4. melléklet függelékének 3. ábráját).
 5.5.3.
 Az E3 és az E4 pont egyaránt 104 mm-re helyezkedik el a P2 ponttól. Az E3 pont 65 mm-re van az E4 ponttól (lásd a 4. melléklet függelékének 4. ábráját).
 5.5.4.
 Az E3 és az E4 pontot összekötő egyenest addig kell elforgatni a P2 pont körül, amíg az E4 pontból az utasoldali A oszlop 2. metszetének külső széléhez húzott érintő merőleges nem lesz az E3–E4 egyenesre (lásd a 4. melléklet függelékének 3. ábráját).
 6. Vizsgálati eljárás
 6.1. A vezető látómezője
 6.1.1
 A jármű elsődleges referenciajelei és a térbeli referenciarács közötti viszonyt a 4. mellékletben előírt eljárással kell meghatározni.
 6.1.2.
 A V1 és a V2 pont helyzetét az R ponthoz viszonyítva kell meghatározni, az 5.2.2. szakasz I. táblázata, valamint az 5.4. szakasz IV. táblázata alapján, a térbeli referenciarácsban megadott X, Y, Z koordinátákkal. Ezután az 5.1.1. szakasz szerint, a korrigált V pontok alapján meg kell határozni a szélvédő alappontjainak helyét.
 6.1.3.
 A P pontok, az R pont és a vezető ülés közben felvett testhelyzetének középvonala közötti összefüggést az 5.3. szakasz II. és III. táblázata alapján, a térbeli referenciarácsban megadott X, Y, Z koordinátákkal kell meghatározni. Az üléstámla tervezési dőlésszögének 25o-tól eltérő értéke miatt szükséges korrekciót az 5.4. szakasz IV. táblázata adja meg.
 6.1.4.
 A takarási szöget (lásd az 5.1.2. szakaszt) a ferde síkokon a 4. melléklet függelékének 2. ábrája alapján kell megmérni. Az E1 és az E2, illetve az E3 és az E4 pontokhoz tartozó P1 és P2 pont viszonyát a 4. melléklet függelékének 5. ábrája mutatja be.
 6.1.4.1.
 Az E1–E2 egyenest az 5.5.2. szakasznak megfelelően kell felvenni. A vezetőoldali A oszlop takarási szögét ezután az 5.1.2.1.1. szakasznak megfelelően kell megmérni.
 6.1.4.2.
 Az E3–E4 egyenest az 5.5.4. szakasznak megfelelően kell felvenni. A vezetőoldali A oszlop takarási szögét ezután az 5.1.2.1.2. szakasznak megfelelően kell megmérni.
 6.1.5.
 A gyártó akár a járművön, akár a tervrajzokon megmérheti a takarási szöget. Kétség esetén a műszaki szolgálatok megkövetelhetik a vizsgálatok járművön történő végrehajtását.
 7. A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE
 7.1.
 A 2.2. szakasz értelmében vett járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:
 7.1.1.
 úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nincs kedvezőtlen hatása a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételekre, és kiterjeszti a jóváhagyást;
 7.1.2.
 úgy ítéli meg, hogy a változások befolyásolják a jóváhagyás megadása alapjául szolgáló feltételeket, és a jóváhagyás kiterjesztése érdekében további vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket írhat elő.
 7.2.
 A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.
 7.3.
 Az illetékes hatóság a kiterjesztésről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti a szerződő feleket. A hatóság a kiterjesztéshez sorszámot („a kiterjesztés száma”) rendel.
 8. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE
 8.1.
 A gyártás megfelelőségére vonatkozó eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) előírt általános feltételeknek, valamint a következő követelményeknek:
 8.2.
 Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.
 8.3.
 A típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.
 9. SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN
 9.1.
 Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8. szakaszban előírt követelmények.
 9.2.
 Ha egy szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.
 10. A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA
 Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot, amely ezt követően az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon tájékoztatja a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.
 11. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME
 A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek közlik az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét.
 (1) A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.
 (2) Az üzemkész jármű tömege a jármű és felépítménye, a hűtőfolyadék, a kenőanyagok, a tüzelőanyag, a többi folyadék 100 százaléka, a szerszámok, a pótkerék és a vezető tömegét foglalja magában. A járművezető tömege 75 kg, amelyből 68 kg maga a személy, 7 kg pedig a poggyász tömege az ISO 2416:1992 szabvány szerinti eloszlásban. A gyártó által megadott befogadóképességhez viszonyítva a tüzelőanyag-tartály 90 százalékig, a többi folyadéktartály (a hulladékvíztartály kivételével) 100 százalékig van feltöltve.
 (3) 1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad) és 56 – Montenegró. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodásban részes szerződő felekkel.
 (4) A biztonsági üvegezés és a biztonsági üvegezésre alkalmas anyagok jóváhagyására vonatkozó 43. számú előírás 18. mellékletének 2.2. szakasza szerint.
 1. MELLÉKLET
 ÉRTESÍTÉS
 (Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])
 2. MELLÉKLET
 A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE
 (lásd az előírás 4.4–4.4.2. szakaszát)
 3. MELLÉKLET
 Eljárás a H pont és a járműben utazó személy törzsének meghatározására különböző üléshelyzetekben
 1. CÉL
 1.1. A mellékletben leírt eljárás segítségével meghatározható a H pont helye és a járműben utazó személy törzsének egy vagy több üléshelyzetben felvett dőlésszöge, valamint ellenőrizhető a mért adatok és a jármű gyártója által megadott tervezési adatok viszony (1).
 2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
 E melléklet alkalmazásában:
 2.1. „referenciaadatok”: valamely üléshelyzet egy vagy több alábbi jellemzője:
 2.2. „háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz” (háromdimenziós H próbabábu): a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének meghatározására szolgáló eszköz. Az eszköz leírását e melléklet 1. függeléke tartalmazza;
 2.3. „H pont”: az alábbi 4. szakaszban előírt eljárás szerint a jármű ülésébe szerelt háromdimenziós H próbabábu törzsének és combjának forgáspontja. A H pont az eszköz középvonalának középpontjában helyezkedik el, a háromdimenziós H próbabábu két oldalán található H-pont-irányzó gombok között. A H pont elméletileg megfelel az R pontnak (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza). A H pont, a 4. szakaszban leírt eljárással történő meghatározását követően, az üléspárna-szerkezethez képest állandónak tekinthető, és az ülés állításakor azzal együtt mozog;
 2.4. „R pont” vagy „az ülés referenciapontja”: a jármű gyártója által az egyes üléshelyzetekhez megadott tervezési pont, amelynek helyét a háromdimenziós referencia-rendszerhez képest határozzák meg;
 2.5. „törzsvonal”: a háromdimenziós H próbabábu gerincrúdjának középvonala, amikor a gerincrúd a leghátsó pozícióban van;
 2.6. „a törzs tényleges dőlésszöge”: a H ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal által bezárt, a háromdimenziós H próbabábu hátdőlésszögmérőjével mért szög. A törzs tényleges dőlésszöge elméletileg megfelel a törzs tervezési dőlésszögének (a tűrések értékét az alábbi 3.2.2. szakasz tartalmazza);
 2.7. „a törzs tervezési dőlésszöge”: az R ponton áthaladó függőleges vonal és a törzsvonal között mért szög az üléstámla járműgyártó által előírt tervezési helyzetének megfelelő helyzetben;
 2.8. „az utas középsíkja”: az egyes kiválasztott üléshelyzetekben elhelyezett háromdimenziós H próbabábu középsíkja, a H pont Y koordinátájával megadva. Különálló ülések esetében az ülés középsíkja egybeesik az utas középsíkjával. Más ülések esetében az utas középsíkját a gyártó határozza meg;
 2.9. „háromdimenziós referencia-rendszer”: az e melléklet 2. függelékében leírt rendszer;
 2.10. „kiindulási pontok”: a jármű gyártója által a felépítményen meghatározott fizikai pontok (lyukak, felületek, jelölések vagy bemélyedések);
 2.11. „a jármű mérési helyzete”: a járműnek a háromdimenziós referencia-rendszerben a kiindulási pontok koordinátái által meghatározott helyzete.
 3. KÖVETELMÉNYEK
 3.1. Adatszolgáltatás
 Minden olyan üléshelyzetre vonatkozóan, amelynél referenciaadatokkal kell igazolni az ezen előírásban rögzített rendelkezéseknek való megfelelést, a következő adatokat kell, összességében vagy a megfelelő adatokat kiválasztva, benyújtani a melléklet 3. függelékében megadott formában:
 3.1.1.
 az R pont koordinátái a háromdimenziós referencia-rendszerben;
 3.1.2.
 a törzs tervezett dőlésszöge;
 3.1.3.
 az ülésnek (ha állítható) az alábbi 4.3. szakasz szerinti mérési helyzetbe történő állításához szükséges információk.
 3.2. A mért adatok és a tervezési műszaki adatok viszonya
 3.2.1. A H pont koordinátáit és a törzs tényleges, az alábbi 4. szakaszban előírt eljárással megállapítható dőlésszögét össze kell hasonlítani az R pont koordinátáival, illetőleg a járműgyártó által előírt tervezési törzsdőlésszöggel.
 3.2.2. Az R pont és a H pont egymáshoz viszonyított helyzete, illetőleg a törzs tervezési dőlésszöge és tényleges dőlésszöge közötti viszony a kérdéses üléshelyzet tekintetében akkor tekinthető megfelelőnek, ha a koordinátái által meghatározott H pont egy olyan, 50 mm hosszúságú vízszintes és függőleges oldalakkal rendelkező négyzetbe esik, amelynek átlói az R pontban metszik egymást, illetőleg ha a törzs tényleges dőlésszöge a törzs tervezési dőlésszögének 5°-os tartományában található.
 3.2.3. Ha ezek a feltételek teljesülnek, az R pont és a törzs tervezési dőlésszöge felhasználható ezen előírás rendelkezéseinek való megfelelés igazolására.
 3.2.4. Ha a H pont vagy a törzs tényleges dőlésszöge nem felel meg a fenti 3.2.2. szakaszban rögzített követelményeknek, a H pont helyét és a törzs tényleges dőlésszögét még kétszer (összesen háromszor) meg kell határozni. Ha a három meghatározás közül kettő eredményei megfelelnek a követelményeknek, a 3.2.3. szakasz szerint kell eljárni.
 3.2.5. Amennyiben a fenti 3.2.4. szakaszban leírt három művelet közül legalább kettő eredményei nem felelnek meg a 3.2.2. szakasz követelményeinek, vagy ha a vizsgálat nem végezhető el, mert a jármű gyártója nem adta meg az R pont helyzetére vagy a törzs tervezési dőlésszögére vonatkozó adatokat, a három mért pont súlypontját, illetve a három mért szög átlagát kell érvényes értékként alkalmazni és figyelembe venni minden olyan esetben, amikor ezen előírásban hivatkozás történik az R pontra vagy a törzs tervezési dőlésszögére.
 4. ELJÁRÁS A H PONT HELYÉNEK ÉS A TÖRZS TÉNYLEGES DŐLÉSSZÖGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA
 4.1. A gyártó saját belátása szerint 20 °C ± 10 °C-ra állíthatja be a jármű hőmérsékletét annak érdekében, hogy az ülés anyagának hőmérséklete elérje a környezeti hőmérsékletet. Ha az ellenőrizni kívánt ülésen még soha nem ült senki, egy 70–80 kg súlyú személynek helyet kell foglalnia az ülésen, vagy egy hasonló súlyú eszközt kell az ülésre helyezni, kétszer egy percig, hogy a párna és a háttámla meghajoljon. A gyártó kérésére a háromdimenziós H próbabábu behelyezése előtt legalább 30 percig nem szabad terhelni az üléseket.
 4.2. A járműnek a fenti 2.11. szakaszban meghatározott mérési helyzetben kell lennie.
 4.3. Az ülést (amennyiben állítható) először a leghátsó normál vezetési vagy utazási helyzetbe kell állítani a jármű gyártójának előírásai szerint, úgy, hogy csak az ülés hosszanti beállítását kell figyelembe venni, a normál vezetési vagy utazási helyzettől eltérő célokra használt ülés elmozdulását pedig figyelmen kívül kell hagyni. Ha az üléseket máshogyan is be lehet állítani (függőlegesen, szögben, háttámlaállítással stb.), ezeket a beállításokat a jármű gyártójának utasításai szerint kell elvégezni. Rugózott ülések esetében a függőleges helyzetet a gyártó által megadott normál vezetési testhelyzetnek megfelelően mereven rögzíteni kell.
 4.4. Az ülés háromdimenziós H próbabábu által elfoglalt felületét alkalmas méretű és szerkezetű muszlinanyaggal vagy cm2-ként 18,9 szálat tartalmazó és 0,228 kg/m2 fajlagos tömegű sima pamutszövettel vagy ezzel egyenértékű jellemzőkkel rendelkező kötött vagy nem szőtt anyaggal kell letakarni.
 Járműből kiszerelt ülés vizsgálata esetén az ülést olyan padlózaton kell elhelyezni, amely alapvető jellemző (2) tekintetében megegyezik azon jármű padlózatával, amelyhez az ülést tervezték.
 4.5. A háromdimenziós H próbabábu ülőfelületet és hátat jelképező részét úgy kell elhelyezni, hogy a háromdimenziós H próbabábu középsíkja egybeessen az utas középsíkjával. A gyártó kérésére a háromdimenziós H próbabábut az utas középsíkjához képest befelé el lehet mozdítani, ha a bábu annyira kifelé helyezkedik el, hogy az ülés pereme nem teszi lehetővé a háromdimenziós H próbabábu szintezését.
 4.6. A bábu lábfejét és alsó lábelemét vagy önállóan, vagy a T rúd és az alsó lábelem segítségével kell az ülőfelülethez csatlakoztatni. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak a talajjal párhuzamosnak, és az ülés hosszirányú középsíkjára merőlegesnek kell lennie.
 4.7. A háromdimenziós H próbabábu lábfejét és lábszárát a következők szerint kell beállítani.
 4.7.1. Kiválasztott üléshelyzet: vezetőülés és szélső első utasülés
 4.7.1.1.
 A lábfejeket és a lábszárakat előre kell tolni oly módon, hogy a lábfejek a padlón, szükség esetén a működtető pedálok között természetes helyzetet vegyenek fel. Ha lehetséges, a bal lábfejet körülbelül ugyanolyan távolságban kell elhelyezni a háromdimenziós H próbabábu középsíkjától balra, mint a jobb lábfejet a középsíktól jobbra. A háromdimenziós H próbabábu keresztirányú beállítására szolgáló libellát szükség esetén az ülőfelület utánállításával vagy a lábszár és a lábfej hátratolásával vízszintes helyzetbe kell hozni. A H-pont-irányzó gombokat összekötő vonalnak merőlegesnek kell lennie az ülés hosszirányú középsíkjára.
 4.7.1.2.
 Ha a bal lábszár nem tartható párhuzamosan a jobb lábszárral, és a bal lábfej nem támasztható meg a járműszerkezeten, akkor a bal lábfejet előre kell tolni úgy, hogy meg legyen támasztva. Az irányzógombok helyzetét fenn kell tartani.
 4.7.2. Designated seating position: outboard rear seat
 Hátsó ülések és pótülések esetében a lábszárakat a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. Ha a lábfejek a padló különböző magasságú részein nyugszanak, akkor az első ülést elsőként érintő lábfejet kell viszonyítási alapnak tekinteni, a második lábfejet pedig úgy kell elhelyezni, hogy a bábu ülőfelülete a keresztirányú beállításra szolgáló libella szerint vízszintes legyen.
 4.7.3. Egyéb kiválasztott üléshelyzetek:
 A fenti 4.7.1. szakaszban leírt általános eljárást kell követni azzal az eltéréssel, hogy a lábfejeket a jármű gyártójának utasításai szerint kell beállítani.
 4.8. Helyezzük el a terhelősúlyokat az alsó lábelemre és a combra, majd állítsuk vízszintes helyzetbe a háromdimenziós H próbabábut.
 4.9. Döntsük előre a próbabábu hátát az elülső ütközőig, és a T rúd segítségével húzzuk el a próbabábut a háttámlától. Az alábbi módszerek egyikével ismét állítsuk a háromdimenziós H próbabábut a megfelelő helyzetbe:
 4.9.1.
 Ha a háromdimenziós H próbabábu elkezd hátrafelé csúszni, a következők szerint kell eljárni. Engedjük hátracsúszni a próbabábut addig a pontig, amikor a T rúdra ható, vízszintesen előrefelé irányuló visszatartó terhelésre már nincs szükség, vagyis amikor az ülőfelület érintkezik az ülés háttámlájával. Szükség esetén ismét állítsuk a megfelelő helyzetbe az alsó lábelemet.
 4.9.2.
 Ha a háromdimenziós H próbabábu nem csúszik hátra, a következők szerint kell eljárni. Toljuk hátra a próbabábut a T rúd vízszintesen hátrafelé irányuló terhelésével, amíg az ülőfelület nem érintkezik a háttámlával (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját).
 4.10. A csípőszögmérő és a T rúd burkolatának metszéspontjában fejtsünk ki 100 ± 10 N nagyságú terhelést a háromdimenziós H próbabábu hátából és ülőfelületéből álló szerelvényre. A terhelés irányát a fenti metszéspont és a közvetlenül a combrúd burkolata felett elhelyezkedő ponton áthaladó egyenes mentén kell tartani (lásd a melléklet 1. függelékének 2. ábráját). Ezután óvatosan engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára. Az eljárás hátralevő részében ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós H próbabábu ne csússzon előre.
 4.11. Az ülőfelület jobb és bal oldalán helyezzük el a farsúlyokat, majd felváltva a törzs terhelésére szolgáló nyolc darab súlyt. A háromdimenziós H próbabábut tartsuk mindvégig vízszintes helyzetben.
 4.12. A háttámlára irányuló nyomás feloldása érdekében döntsük előre a próbabábu hátát. Lendítsük ki az egyik, majd a másik irányban oldalra a háromdimenziós H próbabábut egy 10°-os ív mentén (a függőleges középsík mindkét oldalán 5°-kal), mindkét irányban háromszor a próbabábu és az ülés között felhalmozódott súrlódás feloldása érdekében.
 A lendítés során előfordulhat, hogy a háromdimenziós H próbabábu T rúdja eltér az előírt vízszintes és függőleges helyzettől. Ezért a T rudat a lengetés során megfelelő nagyságú oldalirányú terhelés kifejtésével helyben kell tartani. A T rúd helyben tartása és a háromdimenziós H próbabábu lendítése során ügyeljünk arra, hogy se függőleges irányban, se előrefelé, se hátrafelé ne működtessünk akaratlanul külső terhelést.
 Ebben a szakaszban a háromdimenziós H próbabábu lábfejét nem kell sem megtámasztani, sem egy helyben tartani. Ha a lábfejek elmozdulnak, akkor egyelőre elmozdult helyzetben kell őket hagyni.
 Engedjük vissza óvatosan a bábu hátát a háttámlára, és ellenőrizzük, hogy a két libella vízszintes helyzetben van-e. Ha a lendítés során elmozdult a próbabábu lábfeje, a következők szerint vissza kell állítani az eredeti helyzetet:
 Emeljük fel egymás után, csakis a szükséges mértékben a két lábfejet a padlóról, amíg a lábfej mozgása meg nem szűnik. Az emelés alatt a lábfejek szabadon foroghatnak; nem kell előre vagy oldalra irányuló terhelést alkalmazni. Miután a lábfejeket visszahelyeztük a padlóra, a sarkoknak érintkezniük kell az erre a célra tervezett szerkezettel.
 Ellenőrizzük, hogy a keresztirányú libella vízszintes helyzetben van-e. Ha szükséges, a bábu hátlapjának tetejére fejtsünk ki kellő nagyságú oldalirányú terhelést úgy, hogy a háromdimenziós H próbabábu ülőfelülete egy szintbe kerüljön az üléssel.
 4.13. A T rudat oly módon megtartva, hogy a háromdimenziós H próbabábu ne csússzon előre az üléspárnán, végezzük el az alábbi műveleteket:
 a)
 engedjük vissza a bábu hátlapját a háttámlára;
 b)
 felváltva fejtsünk ki legfeljebb 25 N nagyságú, vízszintesen hátrafelé irányuló terhelést a hát dőlésszögének beállítására szolgáló tengelyre, körülbelül a törzs terhelősúlyainak középmagasságában, majd szüntessük meg az erőt, amíg a csípőszögmérő nem jelzi, hogy a terhelés megszüntetése után a bábu stabil helyzetben van. Ügyeljünk arra, hogy a háromdimenziós H próbabábut ne érje lefelé vagy oldalról ható külső terhelés. Ha a próbabábut ismételten szintbe kell állítani, fordítsuk előre a bábu hátát, szintezzük be újra, és ismételjük meg az eljárást a 4.12. szakasztól kezdve.
 4.14. Végezzük el a következő méréseket:
 4.14.1.
 A H pont koordinátáit a háromdimenziós referencia-rendszerhez viszonyítva kell meghatározni.
 4.14.2.
 A törzs tényleges dőlésszögét a próbabábu hátdőlésszögmérőjéről lehet leolvasni, amikor a gerincrúd a leghátsó pozícióban van.
 4.15. Amennyiben a háromdimenziós H próbabábu behelyezését célszerű megismételni, előtte legalább 30 percig nem szabad terhelni az ülést. Az ülésen a háromdimenziós H próbabábut csak a vizsgálat elvégzésének idejére szabad terhelősúlyokkal felszerelni.
 4.16. Ha az ugyanabban a sorban lévő ülések hasonlónak tekinthetők (ülőpad, azonos ülések stb.) minden egyes üléssor esetében csak egy H pontot és egy tényleges törzsdőlésszöget kell meghatározni úgy, hogy a melléklet 1. függelékében leírt háromdimenziós H próbabábut olyan ülésre helyezik, amely a teljes sort jól képviseli.
 Ez a hely:
 4.16.1.
 első sor esetében a vezetőülés;
 4.16.2.
 hátsó sor vagy sorok esetében szélső ülés kell, hogy legyen.
 (1) Ha az első ülésektől eltérő üléshelyzetekhez a H pontot nem lehet a háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszközzel vagy más eljárásokkal meghatározni, az illetékes hatóság, saját döntése szerint, a gyártó által megadott R pontot veheti figyelembe referenciapontként.
 (2) Dőlésszög, magassági eltérés az üléstartó szerelvényhez képest, dombormintázat stb.
 1. függelék
 A háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz leírása (háromdimenziós H próbabábu)
 (1)
 1. HÁT ÉS ÜLŐFELÜLET
 A próbabábu háta és ülőfelülete szálerősítéses műanyagból és fémből készül; ez a két elem az emberi test törzsét és combjait modellezi, és a H pontban csuklósan illeszkednek egymáshoz. A H pontban csuklósan kapcsolódó gerincrúdhoz szögmérő van erősítve a törzs tényleges dőlésszögének mérésére. Az ülőfelülethez csatlakozó, állítható combrúd határozza meg a comb középvonalát, és alapvonalként szolgál a csípőszögmérő számára.
 2. TEST- ÉS LÁBSZÁRELEMEK
 Az alsó lábelemek a térdeket összekötő T rúdnál kapcsolódnak az ülőfelülethez, amely az állítható combrúd oldalirányú nyúlványa. A térd szögének mérése érdekében az alsó lábelemekbe szögmérők vannak beépítve. A cipőt és a lábfejet jelképező elemeket kalibrálták a lábfej szögének méréséhez. Az eszköz két libella segítségével állítható be a térben. A törzs terhelősúlyait a megfelelő súlypontokban kell elhelyezni, hogy egy 76 kg-os férfi tömegének megfelelő ülésbenyomódást lehessen biztosítani. Ügyelni kell arra, hogy a háromdimenziós H próbabábu valamennyi csuklós csatlakozása szabadon mozogjon jelentős súrlódás nélkül.
 1. ábra
 A háromdimenziós H próbabábu részeinek megnevezése
 2. ábra
 A háromdimenziós H próbabábu alkotórészeinek mérete és teherelosztása
 (1) Az eszköz megfelel az ISO 6549:1980 szabványban leírt eszköznek. A háromdimenziós H-pont-vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatás a Society of Automotive Engineers (SAE) elnevezésű szervezettől szerezhető be (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok).
 2. függelék
 HÁROMDIMENZIÓS REFERENCIA-RENDSZER
 1.
 A háromdimenziós referencia-rendszert a jármű gyártója által megállapított három merőleges sík határozza meg (lásd az ábrát) (1).
 2.
 A jármű mérési helyzete úgy állapítható meg, hogy a járművet az alátámasztó felületre helyezzük oly módon, hogy a kiindulási pontok koordinátái megfeleljenek a gyártó által megadott értékeknek.
 3.
 Az R pont és a H pont koordinátáit a jármű gyártója által meghatározott kiindulási pontokhoz viszonyítva kell meghatározni.
 (1) A referencia-rendszer megfelel az ISO 4130:1978 szabvány előírásainak.
 3. függelék
 AZ ÜLÉSHELYZETEK REFERENCIAADATAI
 1. A REFERENCIAADATOK KÓDJAI
 Az egyes üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatokat folytatólagosan kell megadni. Az üléshelyzetek azonosítása kétjegyű kódokkal történik. Az első jegy egy arab szám, amely az üléssor sorszámát adja meg a jármű elejétől hátrafelé számolva. A második jegy egy nagybetű, amely az ülésnek a sorban elfoglalt helyét mutatja a jármű menetirányában nézve. A következő betűket kell használni:
 L= bal oldali
 C= középső
 R= jobb oldali
 2. A JÁRMŰ MÉRÉSI HELYZETE
 2.1. A kiindulási pontok koordinátái
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3. A REFERENCIAADATOK FELSOROLÁSA
 3.1. Üléshelyzet: ...
 3.1.1. Az R pont koordinátái
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3.1.2. A törzs tervezett dőlésszöge: ...
 3.1.3. Az ülés beállítása (1):
 vízszintesen: ...
 függőlegesen: ...
 szögben: ...
 a törzs dőlésszöge: ...
 Megjegyzés: A további üléshelyzetek referenciaadatai a 3.2., 3.3. stb. szakaszban adhatók meg.
 (1) A nem kívánt rész törlendő.
 4. MELLÉKLET
 Módszer a jármű elsődleges referenciajelei és a térbeli referenciarács viszonyának meghatározására
 1. A JÁRMŰ ELSŐDLEGES REFERENCIAJELEI ÉS A TÉRBELI REFERENCIARÁCS VISZONYA
 Az előírással összhangban jóváhagyásra benyújtott járművön vagy járműben egyes konkrét méretek ellenőrzése érdekében kellő pontossággal meg kell határozni egyrészről a 2.3. szakasz értelmében vett, a jármű tervezése során kitűzött térbeli referenciarács, másrészről a 2.4. szakasz értelmében vett elsődleges referenciajelek közötti viszonyt oly módon, hogy egyes, a járműgyártó tervrajzain feltüntetett pontok helye megállapítható legyen a tervrajzok alapján gyártott jármű vizsgált mintadarabján.
 2. MÓDSZER A REFERENCIARÁCS ÉS A REFERENCIAJELEK VISZONYÁNAK MEGHATÁROZÁSÁRA
 Ebből a célból referenciasíkot kell kialakítani a talajon, amelyen ki kell jelölni az X és az Y tengelyt. Ennek részleteit a melléklet függelékének 6. ábrája adja meg; referenciasíkként kemény, sík, vízszintes felületet kell alkalmazni, amelyre majd a járművet elhelyezzük, és amelynek felületéhez mereven két mérőskálát kell felerősíteni; a mérőskálák X irányban legalább nyolc, Y irányban legalább négy méter hosszúságúak kell, hogy legyenek, és milliméter-beosztással kell őket ellátni. A két mérőskálát a melléklet függeléke 6. ábrájának megfelelően, egymásra merőlegesen kell elhelyezni. A két mérőskála metszéspontja a referenciarács origója.
 3. A REFERENCIASÍK VIZSGÁLATA
 A referenciasík vagy a vizsgálati terület felületének kisebb egyenetlenségeit úgy kell figyelembe venni, hogy a mérőskála mentén mind X, mind Y irányban 250 mm-enként megmérjük és feljegyezzük az origótól való eltérés mértékét, és ennek alapján a jármű ellenőrzése során korrekciókat végzünk.
 4. TÉNYLEGES VIZSGÁLATI HELYZET
 Annak érdekében, hogy a felfüggesztési magasságon stb. kisebb módosításokat lehessen végrehajtani, gondoskodni kell arról, hogy a referenciajeleket a mérések folytatása előtt a tervezési vizsgálati helyzetnek megfelelő koordinátájú pontokba lehessen hozni. Emellett gondoskodni kell arról is, hogy a jármű referenciarácshoz igazítása érdekében a jármű helyzete oldal-, illetve hosszirányban kismértékben módosítható legyen.
 5. EREDMÉNYEK
 Miután a járművet a referenciarácshoz és a tervezési helyzethez képest kellő pontossággal elhelyeztük, meghatározható a menetirányú látómezőre vonatkozó követelmények tanulmányozásához szükséges pontok helye.
 Az e követelmények ellenőrzésére szolgáló vizsgálati eljárásban teodolit, fényforrások és árnyékoló eszközök vehetők igénybe, de bármely más olyan módszer szerint is el szabad járni, amely kimutathatóan egyenértékű eredményekre vezet.
 Függelék
 1. ábra
 A V pontok meghatározása
 2. ábra
 Az A oszlopok ellenőrzésére szolgáló pontok
 3. ábra
 Takarási szögek
 4. ábra
 A takarás meghatározása a vezető 180°-os menetirányú közvetlen látómezőjében
 5. ábra
 Arányhelyes ábra az E pontok és a P pontok egymáshoz viszonyított elhelyezkedéséről
 6. ábra
 Vízszintes munkaterület


type: legislation

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (87) 631
 Vol. 1987/0299
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 COM(87 ) 631 final .
 Bruselas , 8 de diciembre de 1987
 Propuesta de
 REGLAMENTO ( CEE ) DEL CONSEJO
 por el que se establece la apertura , reparto y modo de gestión de contingentes
 arancelarios comunitarios para tomates , pepinos y berenjenas de los
 números 07.02.00-10 , 07.02.00-90, 07.07.00-11 , 07.07.00-19 y 07.09.30-00
 de la nomenclatura combinada , originarios de las Islas Canarias
 ( 1988 )
 ( presentada por la Comisión )
 A VX
 if 1 2 L:'; :?
 7 -rr- - – ' y
 C0M(87 ) 631 final
 ---pagebreak--- EXPOSE DES MOTIFS
 1. En vertu de l' article 4 du Protocole no 2 de l' acte d' adhésion du
 1985 , les tcmates , concombres et aubergines relevant des numéros
 07.02.00-10 , 07.02.00-90 , 07.07.00-11 , 07.07.00-19 et
 07.09.30-00 de la nomenclature combinée , originaires des Iles
 C&p-vri..' > Lin .ôicien à 1 ‘ importation dats la tu : : m LOx ce douani er
 de la Ce* ii unauté de réductions des droits de douane dai.3 la
 limite de contingents tarifaires comaunautaires annuels .
 Calculés sur la base des dispositions de l' article 4 précité et
 en tenant compte des adaptations prévues en vertu de l' article 2
 du règlement ( CEE ) No 1391 /87 du Conseil , du 18 mai 1987 , les
 volumes contingentaires s ' élèvent à :
 - 173 000 tonnes pour les tomates des numéros 07.02.00-10 et
 07.02.00-90 , de la nomenclature combinée ,
 28 663 tonnes pour les concombres des numéros 07.07.00-11 et
 07.07.00-10 de la nanenclature caxibinée ,
 3.819 tonnes pour les aubergines du numéro 07.09.30-00 de la
 nomenclature combinée .
 Lorsque lesdits produits sont introduits dans la partie de
 l' Espagne incluse dans le territoire douanier de la Communauté ,
 ils bénéficient de 1 ' exemption des droits de douane et ils ne
 sont pas soumis au respect du prix de référence .
 Lorsque lesdits produits sent importés au Portugal , les droits à
 appliquer sont à calculer selon les dispositions en la matière de
 l' acte d' adhésion .
 Lorsque lesdits produits sont mis en libre pratique dans le reste
 du territoire douanier de la Communauté, ils bénéficient de la
 réduction progressive des droits de douane selon le mène rythme
 et dans les memes conditions que ceux prévus à l' article 75 de
 l' acte d' adhésion et sous réserve du respect des prix de
 référence .
 Il convient donc d' ouvrir ces contingents tarifaires pour l' année
 1983 .
 ---pagebreak--- r\
 2 ..
 2 A partir de la -date d ! ouverture desdits contingents la
 naiencldcure utilisée par le tarif douanier corrmun sera remplacée
 par la nomenclature combinée basée sur la Convention
 Internationa Le sur le système harmonisé de désignation et de
 codification des marchanda ses ; que la présente proposition doit
 tenir canpce de ce fait en prévoyant les codes de la nomenclature
 carbinée dont relèvent lesdits produits ;
 3. La Commission est consciente du fait que la transposition de
 certaines concessions tarifaire® du t*rif douanier commun vers la
 nomenclature combinée , peut soulever des problèmes nécessitant
 une mise au point entre les parti es intéressées . Elle se réserve
 donc la possibilité de modifier sa proposition en cours de
 procédure , pour l' adapter , le cas échéant , en fonction des
 nécessités .
 4. La prooosition de règlement portant ouverture de ces contingents
 tarifaires prévoit - comme il est de règle en la matière -- la
 division de chacun dos volumes ccntingentaires en deux tranches ,
 dont la première est répartie en quotes-parts entre les Etats
 membres et la deuxième constitue la réserve .
 En ce qui concerne la répartition des volumes de la première
 tranche de chaque continaent , il a été compte du fait que
 dans certains Etats membres aucune importation ou des
 importations occasionnelles ont. <=>ft e--fe~fu éis au. cours des
 dernières années . Dès lors , des onces-parts initiales n' ont été
 attribuées cru ' aux Etat s marbres importateurs tout en garanti osant
 cüx ancres trais membres 1 ' accès an 'rénéi.ic.? dos contingents
 tarifaires lorsc-u ' i 1 e? r fait enf 1 1 5 rrr-tn t ' ms dans ces
 cernera .
 3. En ce am c' cic-rne le rreoe- ce n-rti . a rr in er n -r ro.v
 ■ rat i mcvcm a lemn-rior rr i r Le -v - ça " au fur <m-.
 est
 ---pagebreak--- Propuesta de
 REGLAMENTO CCEE ) ’ DEL CONSEJO
 por el que se establece la apertura , reparto y modo de gestión de contingentes
 arancelarios comunitarios para tomates , pepinos y berenjenas de los números
 07.02.00-10 , 07 07.00-90 , 07.07.00-11 , 07.07.00-19 y 07.09,30-00 de la
 nomenclatura combinada , originarios de las Islas Canarias ( 1988 )
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS ,
 (1 )
 Vista el Acta de adhesión de España y de Portugal y, en particular , el
 articulo 4 del Protocolo nfl 2 adjunto ,
 Vista la propuesta de la Comisión ,
 Considerando que , en virtud del artículo 4 del Protocolo n° 2 anejo al Acta de
 adhesión y del artículo 2 del Reglamento ( CEE ) n° 1391 / 87 del Consejo , de 18
 de mayo de 1987 , relativo a determinadas adaptaciones del régimen aplicable a
 (2)
 las Islas Canarias , los tomates , pepinos y berenjenas , de los números
 07.02.00-10 , 07.02.00-90 , 07.07.00-11 , 07.07.00-19 y 07.09.30-00, originarios
 de las Islas Canarias , se benefician , a la importación en el territorio
 aduanero de la Comunidad , de derechos reducidos dentro del límite de
 contingentes arancelarios comunitarios anuales ; que los volúmenes
 contingentarios se elevan a :
 - 173 000 toneladas para los tomates de los números 07.02.00-10, 07.02.00-90
 de la nomenclatura combinada ;
 - 28 663 toneladas para los pepinos de los números 07.07.00-11 y 07.07.00-19
 de la nomenclatura combinada ;
 (1 )
 D0 n° L 302 de 15.11.1985 , p.23 .
 (2)
 D0 n° L 133 de 22.5.1987 , p.5 .
 ---pagebreak--- - 3 81 9 toneladas para las berenjenas del número 07.09.30-00 de la
 nomenclatura combinada ;
 Considerando que , cuando los citados productos son importados en la parte de
 España incluida en el territorio aduanero de la Comunidad, se benefician de la
 exención de los derechos de aduana y no están sometidos al respeto del precio
 ' *
 de referencia ; que , cuando los citados productos son importados en Portugal ,
 los derechos contingéntanos aplicables se han de calcular tomando como base
 disposiciones en la materia del Acta de adhesión ; que , cuando los citados
 productos son puestos en libre práctica en el resto del territorio aduanero de
 la Comunidad , se benefician de la reducción progresiva de los derechos de
 aduana según el mismo ritmo y en las mismas condiciones que los previstos en
 el articulo 75 Acta de adhesión y sin perjuicio del respeto de los precios de
 referencia ; que , para beneficiarse del contingente arancelario , los productos
 de que se trata deben responder a determinadas condiciones de marcado y
 etiquetado destinadas a servir de prueba de su origen ; que conviene , por
 tanto , abrir dichos contingentes arancelarios para el año 1988;
 Considerando que , a partir de la fecha de apertura de dichos contingentes , la
 nomenclatura del arancel aduanero común será sustituida por La nomenclatura
 combinada basada en el Convenio internacional sobre el sistema armonizado de
 designación y codificación de mercancías ; que el presente Reglamento debe
 tener en cuenta este hecho incluyendo los códigos de la nomenclatura combinada
 %
 a los que correspondan dichos productos ;
 Considerando que procede garantizar , en particular , el acceso igual y continuo
 de todos los importadores de la Comunidad a dichos contingentes y la
 aplicación , sin interrupción , de los tipos previstos para estos contingentes a
 todas las importaciones de los productos de que se trata en todos los Estados
 miembros hasta el agotamiento de los contingentes ; que un sistema de
 utilización de los contingentes arancelarios comunitarios basado en un reparto
 entre los Estados miembros puede respetar el carácter comunitario de dichos
 contingentes respecto de los principios definidos anteriormente ; que dicho
 reparto , con el fin de reflejar d -? la mejor forma posible la evolución real
 del mercado de los nroductos de que se trata , deberá efectuarse en proporción
 a las necesidades d ? los Estados miembros , oue se calcularán , por una oart 1--, a
 mártir de los datos estadísticos referentes a las importaciones de dichos
 ---pagebreak--- productos originarios de Las Islas Canarias durante un período de referencia
 representativo y, por otra , a partir de las perspectivas económicas para el
 período contingentario considerado ;
 Considerando que, •- durante los tres últimos años para los que se dispone de
 datos estadísticos, las importaciones de los Estados miembros han evolucionado
 del siguiente modo :
 ( en toneladas)
 • - 07.02.00-10 07.07.00-11 07.09.30-00
 Estados miembros Berenjenas
 07.02.00-90 07.07.00- 19
 Tomates Pepinos
 é
 1984 1985 1986 1984 1985 1986 1984 1985 1986
 56 131 75 188 57 041 13 515 6 000 11 566 2 702 2 352 2 091
 Benelux
 Dinamarca 35 3 605 . 59 86 1 987 45 -
 57 2
 Alemania 2 449 37 302 2 826 313 2 492 179 104 1 295 110
 - –
 Grecia - - - - - - -
 España 16 858 15 430 -
 217 5 445 174 –
 Francia 582 7 770 1 944 8 345 211 37 454 40
 Irlanda 39 21 62 6 2 5 - - -
 Italia - U 3 - - - - -
 Portugal - - - - - - - -
 Reino Unido 100 701 90 063 95 220 18 930 11 255 15 485 1 501 1 425 1 747
 Considerando que durante los tres últimos años, los productos d- \que se trata
 sólo fueron importados periódicamente por determinados Estados miembros,
 mientras que hay ausencia total de importaciones o importaciones ocasionales
 en los demás Estados miembros; que, dada la situación, es oportuno, en una
 primera fase, por una parte, establecer la asignación de cuotas iniciales a
 los verdaderos Estados miembros importadores y, por otra, garantizar a los
 demás Estados miembros el acceso al beneficio de los contingentes arancelarios
 cuando se señalen importaciones en estos últimos; que dicho sistema de reparto
 permite igualmente garantizar la uniformidad en la aplicación del arancel
 aduanero común ;
 ---pagebreak--- Considerando que , para tener en cuenta la evolución de las importaciones de
 los productos de que se trata en los diferentes Estados miembros , conviene
 dividir cada uno de los volúmenes contingentarios en dos partes , de las cuales
 la primera se repartirá entre determinados Estados miembros y la segunda
 constituirá una reserva destinada a cubrir posteriormente las necesidades de
 dichos Estados miembros que hayan agotado sus cuotas iniciales , así como las
 necesidades que podrían manifestarse en los demás Estados miembros ; que para
 garantizar cierta seguridad a los importadores de cada Estado miembro conviene
 fijar la primera parte de los contingentes comunitarios en un nivel que , en
 este caso , podría situarse en el 75% de cada volumen contingentario ;
 Considerando que las cuotas iniciales de los Estados miembros pueden agotarse
 más o menos rápidamente ; que , para tener en cuenta este hecho y evitar toda
 discontinuidad , es importante que el Estado miembro que haya utilizado una de
 sus cuotas iniciales casi totalmente , haga uso de una cuota complementaria de
 la reserva correspondiente ; que cada Estado miembro debe hacer uso de estas
 cuotas cuando cada una de sus cuotas complementarias se haya utilizado casi en
 su totalidad , y ello tantas veces como lo permita la reserva ; que cada una de
 las cuotas iniciales y complementarias deberá ser válida hasta finalizar el
 período contingentario ; que ese modo de gestión exige la estrecha colaboración
 entre los Estados miembros y la Comisión , quien especialmente deberá poder
 seguir el estado de agotamiento de los volúmenes contingentarios e informar de
 ello a los Estados miembros ;
 %
 Considerando que , cuando en un Estado miembro exista un remanente
 significativo de una de las cuotas iniciales , en una fecha determinada del
 período contingentario , es necesario que ese Estado miembro devuelva un
 porcentaje significativo a la reserva correspondiente, con el fin de evitar
 que una parte de uno de los contingentes quede sin utilizar en un Estado
 miembro cuando podría ser utilizada en los demás ;
 Considerando que , estando el Reino de Bélgica , el Reino de los Países Bajos y
 el Gran Ducado de Luxemburgo reunidos y representados por la Unión Económica
 del Benelux , cualquier operación referente a la gestión de las cuotas
 atribuidas a dicha Unión Económica podrá ser efectuada por uno de sus
 miembros ;
 ---pagebreak--- 4
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO :
 Artículo 1
 1 . a ) Quedarán suspendidos, desde el 1 de enero hasta el 31 de diciembre de
 1988 , los derechos de aduana aplicables a la importación en la Comunidad
 para los productos mencionados a continuación , op los niveles y en los
 límites de contingenten arancelarios comunitarios indicados frente a
 cada uno :
 N° de N° de la nomen¬ Vo lemen cent in- Derechos contin¬
 orden clatura combinada ' Designación de la mercancía gentarlos
 09.0417 07.02.0010 Tomates frescos o refrigerados, 173 000 -del 1 de enero al 29
 07.02.0090 originarios de las Islas Cana¬ ■ febrero: 3,8% con
 rias percepción mínima de
 0,7 ECU por 100 kg.
 de peso neto
 -del 1 de marzo al 14
 de*- mayo: 7,7% con per¬
 cepción mínima de
 1,4 ECU por 100 kg
 de peso neto
 -del 15 de mayo al 31
 de octubre : 12,6%
 con percepción mínima
 de 2,4 ECU por 100 kg
 de peso neto
 - del 1 de noviembre al
 3*ί de diciembre: 7,7%
 còn percepción mínima
 de 1,4 ECU por 100 kg
 de peso neto
 09.0419 07.07.0011 Pepinos, originarios de las 28 663 ■del 1 de enero al 15
 07.ÇI7.UU-1V Islas Canarias de mayo: 11,2%
 - del 16 de mayo al 31
 de octLbre: 14%
 - del 1 de noviembre
 al 31 de diciembre :
 11,2%
 39.0421 07.09.3000 Berenjenas, originarias de las 3 819 11,2%
 I§las Canarias
 ---pagebreak--- 1-
 b) Cuando dichos productos se importen en La parte de España incluida en el
 territorio aduanero de la Comunidad , se beneficiarán de la exención de
 los derechos de aduana y no estarán sometidos al respeto del precio de
 referencia .
 c) Dentro del limite de dichos contingentes arancelarios , la República
 Portuguesa aplicará derechos de aduana calculados de conformidad con las
 disposiciones en la materia del Acta de adhesión y de los reglamentos
 relativos a ello .
 a ' Los productos regulados por el presente Reglamento únicamente podrán
 beneficiarse de los contingentes arancelarios si , en el momento de su
 presentación ante las autoridades encargadas de las formalidades de
 admisión para su despacho a libre práctica en el territorio aduanero de
 la Comunidad , sin perjuicio de las otras disposiciones en materia de
 normas de calidad , se presentaren en envases que lleven la mención ,
 claramente visible y perfectamente legible , " Islas Canarias " o su
 traducción a otra lengua oficial de la Comunidad .
 b) Los párrafos tercero y cuarto del articulo 9 del
 Reglamento (CEE) n° 1035 / 72 del Consejo, de
 18 de mayo de 1972, sobre organización común
 de los mercados en el sector de las frutas y hortali¬
 zas ( 1 ) cuya última modificación la constituye el
 Rerjlamento (CEE ) n° 1351 / 86 (2), no se aplicarán
 a los productos contemplados en el presente Regla¬
 mento .
 ( :)
 DO .i 0 L 113 ae 20.5.1972 , p . 1.
 (2)
 DO ■- L 119 c ? 8 . S. 192 ?, p. 46 .
 ---pagebreak--- Artículo 2
 1 . Los contingentes arancelarios contemplados en el articulo 1 se dividirán en
 dos partes .
 2 . La primera parte de cada contingente arancelario se repartirá entre
 determinados Estados miembros ; las cuotas , sin perjuicio del artículo 5 ,
 serán válidas hasta el 31 de diciembre de 1988 y alcanzarán las siguientes
 cantidades :
 a ) tomates de los múmeros 07.02.00-10 y 07.02.00-90 de La nomenclatura
 combinada :
 Benelux 39 510 toneladas ,
 Alemania 1 910 toneladas ,
 España 16 400 toneladas ,
 Francia 690 toneladas ,
 Reino Unido 71 240 toneladas ;
 b ) pepinos de los números 07.07.00-11 y 07.07.00-19 de la nomenclatura
 combinada :
 Benelux 8 080 toneladas ,
 Dinamarca 550 toneladas ,
 Alemania 780 toneladas ,
 España 60 toneladas ,
 Francia 150 toneladas ,
 Reino Unido 11 880 toneladas ;
 c ) berenjenas del número 07.09.30-00 de la nomenclatura combinada :
 Benelux 1 405 toneladas ,
 Alemania 310 toneladas ,
 España 120 toneladas ,
 Francia 105 toneladas ,
 Reino Unido 920 toneladas .
 ---pagebreak--- 3 . La segunda parte de cada contingente , es decir ,
 - 43 250 toneladas para tomates de los números 07.02.00-10 y 07.02.00.90 de la
 nomenclatura combinada ,
 - 7 163 toneladas para los pepinos de los números 07.07.00-11 y 07.07.00-19 de
 la nomenclatura combinada ,
 - 959 toneladas para las berenjenas del número 07.09.30-00 de la nomenclatura
 combinada ,
 respectivamente , constituirá la reserva comunitaria correspondiente .
 4 . Cuando un importador señale importaciones inminentes de los productos de
 que se trata en los demás Estados miembros y pida beneficiarse del
 contingente, el Estado miembro interesado , mediante notificación a la
 Comisión y en la medida en que lo permita el saldo disponible de la
 reserva , hará uso de una cantidad correspondiente a sus necesidades .
 Artículo 3
 1. Cuando una de las cuotas iniciales de un Estado miembro tal como quedan
 establecidas en el apartado 2 del artículo 2 , o la misma cuota rebajada en la
 *
 parte que fue devuelta a La reserva correspondiente , si se aplicó el artículo
 5 , se utilizare hasta el 90% o más , este Estado miembro , mediante notificación
 a la Comisión y en la medida que el montante de la reserva lo permita , hará
 uso , sin demora , de una segunda cuota igual al 10% de su cuota inicial ,
 redondeada en su caso a la unidad superior .
 2. Si tras el agotamiento de una de sus cuotas iniciales un Estado miembro
 utilizare la segunda cuota hasta el 90% o más , hará uso , en las condiciones
 indicadas en el apartado 1 y en la medida que el montante de la reserva lo
 permita , de una tercera cuota igual al 5% de su cuota inicial , redondeada en
 su caso a la unidad superior .
 3 . Si tras el agotamiento de una segunda cuota , un Estado miembro utilizare la
 tercera cuota hasta el 90% o más , hará uso , en las condiciones indicadas en el
 apartado 1 , de una cuarta cuota idéntica a la tercera .
 ---pagebreak--- Este proceso se aplicará hasta el agotamiento de la reserva .
 4 . No obstante lo dispuesto en los apartados 1 , 2 y 3 , los Estados miembros
 podrán hacer uso de cuotas inferiores a las que se establecen en estos
 apartados , si existen razones para prever que tales cuotas podrían no quedar
 agotadas , e informarán a la Comisión de los motivos que les determinaron a
 aplicar el presente apartado .
 Articulo 4
 Cada una de las cuotas complementarias utilizada en aplicación del artículo 3
 será válida hasta el 31 de diciembre de 1988 .
 Artículo 5
 Los Estados miembros devolverán a la reserva , a más tardar el 1 de
 octubre de 1988, la parte de su cuota inicial no utilizada que , en la fecha
 del 15 de septiembre de 1988 , supere en un 20 % al volumen inicial . Podrán
 devolver una cantidad mayor si existen razones para prever que dicha cantidad
 podría no ser utilizada .
 Los Estados miembros comunicarán a la Comisión , a más tardar el 1 de octubre
 de 1988 , el total de las importaciones de los productos de que se trata ,
 efectuadas hasta el 15 de septiembre de 1988 y asignadas a los contingentes
 comunitarios, asi como , en su caso , la parte de cada una de sus cuotas
 iniciales que devolverán a cada una de las reservas .
 Artículo 6
 La Comisión contabilizará los volúmenes de las cuotas abiertas por los Estados
 miembros , de conformidad con los artículos 2 y 3, e informará a cada uno de
 ellos del estado de agotamiento de las reservas , en cuanto reciba las
 notificaciones .
 La Comisión informará a los Estados miembros , a más tardar el 5 de octubre de
 1988, del estado de cada una de las reservas , tras las devoluciones efectuadas
 en aplicación del artículo 5 .
 ---pagebreak--- La Comisión procurará que el uso de La cuota que agota una de las reservas se
 Limite al saldo disponible y , con tal fin , precisará el volumen al Estado
 miembro que proceda a este último uso de la reserva .
 Artículo 7
 1 . Los Estados miembros adoptarán todas las medidas adecuadas para que la
 apertura de las cuotas complementarias que han usado en aplicación del
 artículo 3 , haga posible la asignación continua a la parte acumulada del
 contingente comunitario .
 2 . Los Estados miembros garantizarán a los importadores de los productos de
 que se trata el libre acceso a las cuotas que les sean atribuidas .
 Los
 3. Los Estados miembros asignarán a sus cuotas las importaciones de . productos
 de que se trata a medida que éste se presente en aduana al amparo de
 declaraciones de despacho a libre práctica .
 4. El estado de agotamiento de las cuotas de los Estados miembros se
 comprobará basándose en las importaciones asignadas en las condiciones
 definidas en el apartado 3 .
 Artículo 8
 •»
 A instancia de la Comisión , los Estado -; miembros le informarán de las
 importaciones realmente asignadas a sus cuotas .
 Artículo 9
 Los Estados miembros y la Comisión colaborarán estrechamente con el fin de
 garantizar el cumplimiento del presente Reglamento .
 Artículo 10
 El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de enero de 1988 .
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente
 aplicable en cada Estado miembro .
 ---pagebreak--- -ч
 Hecho en Bruselas , el
 Por el Consejo
 El Presidente
 ---pagebreak--- FICHE D' IMPACT SUR LA COMPEITTIVrrE ET L' EMPLOI
 Cette proposition est formulée en conformité avec un engagement
 contractuel de la Ccrrrnunauté . L' impact découlant de cette concession a
 été pris en considération lors de la prise de décision d ' adoption de ce
 contingent et il n' aura pas un caractère sérieux sur la compétitivité
 et l' emploi dans la Communauté .


type: wikipedia

text:
9 august este a 221-a zi a calendarului gregorian și a 222-a zi în anii bisecți.
 Evenimente
 48 î.Hr.: Iulius Cezar, în fruntea Populares, l-a învins pe Pompei și pe Optimates în bătălia de la Pharsalus, întărindu-și controlul asupra Republicii Romane.
 378: Bătălia de la Adrianopol. Armata romană a fost înfrântă de vizigoți. Împăratul Valens este ucis împreună cu peste jumătate din armata sa. Prima afirmare a cavaleriei pe câmpul de luptă.
 1173: A început construcția unei clopotnițe care avea să devină Turnul înclinat din Pisa.
 1483: Deschiderea Capelei Sixtine din Roma, cu celebrarea unei Liturghii.
 1792: Francisc al II-lea este încoronat rege al Boemiei.
 1803: Inventatorul american, Robert Fulton, a testat o barcă cu aburi experimental, pe fluviul Sena, la Paris. Barca, cu o lungime de 20,1 m, lățime de 2,4 m și o viteză între 4,8 și 6,4 km/h, s-a scufundat. Napoleon Bonaparte nu crede că motorul cu aburi are un viitor.
 1810: Napoleon anexează Westfalia ca parte a Primului Imperiu Francez.
 1830: Louis Philippe devine regele francezilor în urma abdicării regelui Carol al X-lea.
 1842: Se semnează Tratatul Webster–Ashburton, care stabilește granița dintre Statele Unite și Canada la est de Munții Stâncoși.
 1896: Pionierul aviației Otto Lilienthal se prăbușește în timpul unui zbor la Stölln am Gollenberg din Havelland și moare a doua zi din cauza rănilor sale.
 1902: Edward al VII-lea și Alexandra a Danemarcei au fost încoronați la Westminster Abbey ca rege și regină a Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.
 1910: Nava polară Fram părăsește capitala norvegiană Kristiania în direcția Golfului Balenelor, Roald Amundsen își începe expediția la Polul Sud, care este încă ținută secretă pentru public.
 1941: Întâlnirea Roosevelt - Churchill din Insulele Newfoundland. A fost adoptată Carta Atlanticului.
 1942: Liderul indian, Mahatma Gandhi, este arestat în Bombay de forțele britanice.
 1945: Orașul japonez Nagasaki este devastat atunci când o bombă atomică, numită de americani Fat Man, este aruncată din B-29 Bockscar. 39.000 de persoane au fost ucise.
 1965: Parlamentul Malaeziei votează secesiunea Singaporelui de această țară. Astfel, Singapore devine unicul stat din lume care și-a dobândit independența fără voia sa.
 1969: Soția regizorului polonez Roman Polanski, actrița americană Sharon Tate, însărcinată în opt luni și jumătate este ucisă în casa ei de membrii familiei Manson, un cult. Împreună cu ea sunt uciși alți patru prieteni aflați în vizită.
 1970: Zborul LANSA 502 se prăbușește după decolare de pe Aeroportul Internațional Alejandro Velasco Astete din Cusco, Peru, ucigând 99 din cele 100 de persoane aflate la bord, precum și două persoane de la sol.
 1974: În urma scandalului Watergate, Richard Nixon a demisionat din funcția de președinte al Statelor Unite. Vicepreședintele Gerald Ford devine președinte.
 1990: Anexarea Kuweitului de către Irak este declarată nulă și neavenită de către Consiliul de Securitate al ONU. Acesta solicită retragerea imediată a armatei irakiene din țară.
 1991: Procurorul italian, Antonino Scopelliti, este ucis de 'Ndrangheta în numele mafiei siciliene, în timp ce pregătește cazul guvernului în apelul final al procesului contra mafiei siciliene.
 1993: Albert al II-lea jură credință pe Constituția belgiană devenind regele Belgiei.
 1999: Președintele rus, Boris Elțîn, îl numește pe șeful Serviciului Federal de Securitate, Vladimir Vladimirovici Putin ca prim-ministru al Rusiei.
 2020: Aleksandr Lukașenko a câștigat al șaselea mandat de președinte al Belarusului cu un scor de 79,7%. A fost declanșat un adevărat val de nemulțumiri din partea opozanților privind organizarea alegerilor, criticate ca ar fi fost falsificate. Manifestațiile care au avut loc în mai multe orașe din Belarus, au condus la o reprimare brutală din partea forțelor de ordine, soldate cu mii de arestări, unul dintre manifestanți pierzându-și viața.
 Nașteri
 1722: Prințul Augustus Wilhelm al Prusiei (d. 1758)
 1776: Amedeo Avogadro, fizician italian (d. 1856)
 1783: Marea Ducesă Alexandra Pavlovna a Rusiei (d. 1801)
 1847: Maria Vittoria dal Pozzo, soția regelui Amadeo al Spaniei (d. 1876)
 1850: Hermann Hariton Tiktin, lingvist evreu-român de origine germană (d. 1936)
 1864: Crescenzo Buongiorno, compozitor italian (d. 1903)
 1871: Leonid Andreev, scriitor rus (d. 1919)
 1872: Arhiducele Joseph August de Austria (d. 1962)
 1896: Jean Piaget, filosof, sociolog și epistemolog elvețian (d. 1980)
 1911: William Alfred Fowler, fizician american, laureat Nobel (d. 1995)
 1914: Alexandru Mandy, compozitor român (d. 2005)
 1916: Manea Mănescu, politician român (d. 2009)
 1918: Robert Aldrich, regizor, scenarist și producător de film american (d. 1983)
 1938: Rod Laver, fost jucător australian de tenis
 1938: Otto Rehhagel, antrenor german de fotbal
 1939: Romano Prodi, politician italian
 1939: Paul Magheru, politician român
 1948: Antonie Iorgovan, jurist și om politic român (d. 2007)
 1953: Amanda Bearse, actriță americană
 1956: Nicolae Tilihoi, fotbalist român (d. 2018)
 1957: Melanie Griffith, actriță americană
 1960: Viorel Turcu, fotbalist român (d. 2020)
 1963: Whitney Houston, cântăreață americană (d. 2012)
 1964: Dumitru Stângaciu, fotbalist român
 1968: Gillian Anderson, actriță americană
 1968: Eric Bana, actor australian
 1973: Filippo Inzaghi, fotbalist italian
 1977: Mikaël Silvestre, fotbalist francez
 1985: Anna Kendrick, actriță și cântăreață americană
 1985: Dennis Marshall, fotbalist costarican (d. 2011)
 1993: Rydel Lynch, cântăreață americană, membră a trupei R5
 1994: King Von, rapper american (d. 2020)
 Decese
 378: Valens, împărat roman (n. 328)
 803: Irina Ateniana, împărăteasă bizantină (n. 752)
 1250: Eric al IV-lea al Danemarcei (n. 1216)
 1601: Mihai Viteazul, domnitor (n. 1558)
 1744: Joseph Wamps, pictor francez (n. 1689)
 1817: Leopold al III-lea, Duce de Anhalt-Dessau (n. 1740)
 1854: Frederic Augustus al II-lea al Saxoniei (n. 1797)
 1899: Sir Edward Frankland, chimist englez (n. 1825)
 1906: Gerzson Ádám, scriitor și istoric literar maghiar (n. 1832)
 1919: Ruggiero Leoncavallo, compozitor, pianist și dirijor italian (n. 1858)
 1919: Ernst Haeckel, biolog german (n. 1834)
 1938: Leo Frobenius, etnolog german (n. 1873)
 1942: Edith Stein, gânditoare evreică (n. 1891)
 1962: Hermann Hesse, scriitor german, laureat al Premiului Nobel pentru Literatură în 1946 (n. 1877)
 1968: Friedrich Christian, Margraf de Meissen, Șeful Casei de Saxonia (n. 1893)
 1969: Sharon Tate, actriță americană, soția regizorului Roman Polanski (n. 1943)
 1969: Cecil Frank Powell, fizician englez, laureat al Premiul Nobel (n. 1903)
 1969: Constantin I. Parhon, om de știință român, medic endocrinolog și neuropsihiatru, fondatorul școlii românești de endocrinologie (n. 1874)
 1975: Dmitri Dmitrievici Șostakovici, compozitor și pianist rus (n. 1906)
 1976: José Lezama Lima, romancier și poet cubanez (n. 1910)
 1991: Cella Delavrancea, prozatoare, fiica lui Barbu Ștefănescu Delavrancea (n. 1887)
 1993: Ion Vatamanu, poet, publicist și om politic din Republica Moldova (n. 1937)
 2005: Gheorghe Coman, sculptor român (n. 1925)
 2008: Mahmoud Darwish, poet și prozator palestinian (n. 1941)
 2021: Serghei Adamovici Kovaliov, activist și politician rus (d. 1930)
 Sărbători
 Sf. Ap. Matia; Sf. 10 Mc. Mărt. pentru icoana lui Hristos; Sf. Mc. Antonin (calendar ortodox)
 Edith Stein (calendar romano-catolic)
 Singapore, independența față de Malaezia (1965)
 Note
 ! 09
 ! 08 09


text:
 Avis juridique important
 |
 21986A0331(04)
 Third ACP-EEC Convention signed at Lomé on 8 December 1984 - Protocol 3 on privileges and immunities /* Lomé 3 */
 Official Journal L 086 , 31/03/1986 P. 0158
 ++++PROTOCOL 3 ON PRIVILEGES AND IMMUNITIES THE CONTRACTING PARTIES , DESIRING , BY THE CONCLUSION OF A PROTOCOL ON PRIVILEGES AND IMMUNITIES , TO FACILITATE THE SMOOTH FUNCTIONING OF THE CONVENTION , THE PREPARATION OF ITS WORK AND THE IMPLEMENTATION OF THE MEASURES ADOPTED FOR ITS APPLICATION ; WHEREAS IT IS THEREFORE NECESSARY TO SPECIFY THE PRIVILEGES AND IMMUNITIES WHICH MAY BE CLAIMED BY PERSONS PARTICIPATING IN WORK RELATING TO THE APPLICATION OF THE CONVENTION AND TO THE ARRANGEMENTS APPLICABLE TO OFFICIAL COMMUNICATIONS CONNECTED WITH SUCH WORK , WITHOUT PREJUDICE TO THE PROVISIONS OF THE PROTOCOL ON THE PRIVILEGES AND IMMUNITIES OF THE EUROPEAN COMMUNITIES , SIGNED AT BRUSSELS ON 8 APRIL 1965 ; WHEREAS IT IS ALSO NECESSARY TO LAY DOWN THE TREATMENT TO BE ACCORDED TO THE PROPERTY , FUNDS AND ASSETS OF THE COUNCIL OF ACP MINISTERS AND ITS STAFF ; WHEREAS THE GEORGETOWN AGREEMENT OF 6 JUNE 1975 CONSTITUTED THE ACP GROUP OF STATES AND INSTITUTED A COUNCIL OF ACP MINISTERS , AND A COMMITTEE OF AMBASSADORS ; WHEREAS THE ORGANS OF THE ACP GROUP OF STATES ARE TO BE SERVICED BY THE SECRETARIAT OF THE ACP STATES . HAVE AGREED UPON THE FOLLOWING PROVISIONS , WHICH SHALL BE ANNEXED TO THE CONVENTION : CHAPTER 1 PERSONS TAKING PART IN THE WORK OF THE CONVENTION ARTICLE 1 THE REPRESENTATIVES OF THE GOVERNMENTS OF THE MEMBER STATES AND OF THE ACP STATES AND THE REPRESENTATIVES OF THE INSTITUTIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES , AS ALSO THEIR ADVISERS AND EXPERTS AND THE MEMBERS OF THE STAFF OF THE SECRETARIAT OF THE ACF STATES TAKING PART , IN THE TERRITORY OF THE MEMBER STATES OR OF THE ACP STATES , IN THE WORK EITHER OF THE INSTITUTIONS OF THE CONVENTION OR OF THE COORDINATING BODIES , OR IN WORK CONNECTED WITH THE APPLICATION OF THE CONVENTION , SHALL ENJOY THE CUSTOMARY PRIVILEGES , IMMUNITIES AND FACILITIES WHILE CARRYING OUT THEIR DUTIES AND WHILE TRAVELLING TO OR FROM THE PLACE AT WHICH THEY ARE REQUIRED TO CARRY OUT SUCH DUTIES . THE PRECEDING PARAGRAPH SHALL ALSO APPLY TO MEMBERS OF THE JOINT ASSEMBLY OF THE CONVENTION , TO THE ARBITRATORS WHO MAY BE APPOINTED UNDER THE CONVENTION , TO MEMBERS OF THE CONSULTATIVE BODIES OF THE ECONOMIC AND SOCIAL SECTORS WHICH MAY BE SET UP , TO THE OFFICIALS AND EMPLOYEES OF THESE INSTITUTIONS , AND ALSO TO THE MEMBERS OF THE AGENCIES OF THE EUROPEAN INVESTMENT BANK AND ITS STAFF , AND TO THE STAFF OF THE CENTRE FOR THE DEVELOPMENT OF INDUSTRY AND THE TECHNICAL CENTRE FOR AGRICULTURAL AND RURAL COOPERATION . CHAPTER 2 PROPERTY , FUNDS AND ASSETS OF THE COUNCIL OF ACP MINISTERS ARTICLE 2 THE PREMISES AND BUILDINGS OCCUPIED BY THE COUNCIL OF ACP MINISTERS FOR OFFICIAL PURPOSES SHALL BE INVIOLABLE . THEY SHALL BE EXEMPT FROM SEARCH , REQUISITION , CONFISCATION OR EXPROPRIATION . EXCEPT WHEN REQUIRED FOR THE PURPOSES OF INVESTIGATING AN ACCIDENT CAUSED BY A MOTOR VEHICLE BELONGING TO THE SAID COUNCIL OR BEING USED ON ITS ACCOUNT , OR IN THE EVENT OF A INFRINGEMENT OF ROAD TRAFFIC REGULATIONS OR OF AN ACCIDENT CAUSED BY SUCH A VEHICLE , THE PROPERTY AND ASSETS OF THE COUNCIL OF ACP MINISTERS SHALL NOT BE THE SUBJECT OF ANY ADMINISTRATIVE OR LEGAL MEASURES OF CONSTRAINT WITHOUT THE AUTHORIZATION OF THE COUNCIL OF MINISTERS SET UP UNDER THE CONVENTION . ARTICLE 3 THE ARCHIVES OF THE COUNCIL OF ACP MINISTERS SHALL BE INVIOLABLE . ARTICLE 4 THE COUNCIL OF ACP MINISTERS , ITS ASSETS , INCOME AND OTHER PROPERTY SHALL BE EXEMPT FROM ALL DIRECT TAXES . THE HOST STATE SHALL , WHEREVER POSSIBLE , TAKE THE APPROPRIATE MEASURES TO REMIT OR REFUND THE AMOUNT OF INDIRECT TAXES OR SALES TAXES INCLUDED IN THE PRICE OF MOVABLE OR IMMOVABLE PROPERTY , WHERE THE COUNCIL OF ACP MINISTERS MAKES , STRICTLY FOR ITS OFFICIAL USE , SUBSTANTIAL PURCHASES , THE PRICE OF WHICH INCLUDES TAXES OF THIS KIND . NO EXEMPTION SHALL BE GRANTED IN RESPECT OF TAXES , CHARGES , DUTIES OR FEES WHICH REPRESENT CHARGES FOR SERVICES RENDERED . ARTICLE 5 THE COUNCIL OF ACP MINISTERS SHALL BE EXEMPT FROM ALL CUSTOMS DUTIES , PROHIBITIONS AND RESTRICTIONS ON IMPORTS IN RESPECT OF ARTICLES INTENDED FOR ITS OFFICIAL USE ; ARTICLES SO IMPORTED MAY NOT BE SOLD OR OTHERWISE DISPOSED OF , WHETHER OR NOT IN RETURN FOR PAYMENT , IN THE TERRITORY OF THE COUNTRY INTO WHICH THEY HAVE BEEN IMPORTED , EXCEPT UNDER CONDITIONS APPROVED BY THE GOVERNMENT OF THAT COUNTRY . CHAPTER 3 OFFICIAL COMMUNICATIONS ARTICLE 6 FOR THEIR OFFICIAL COMMUNICATIONS AND THE TRANSMISSION OF ALL THEIR DOCUMENTS , THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY , THE INSTITUTIONS OF THE CONVENTION AND THE COORDINATING BODIES SHALL ENJOY IN THE TERRITORY OF THE STATES PARTY TO THE CONVENTION THE TREATMENT ACCORDED TO INTERNATIONAL ORGANIZATIONS . OFFICIAL CORRESPONDENCE AND OTHER OFFICIAL COMMUNICATIONS OF THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY , THE JOINT INSTITUTIONS OF THE CONVENTION AND THE COORDINATING BODIES SHALL NOT BE SUBJECT TO CENSORSHIP . CHAPTER 4 STAFF OF THE SECRETARIAT OF THE ACP STATES ARTICLE 7 THE SECRETARY OR SECRETARIES AND DEPUTY SECRETARY OR DEPUTY SECRETARIES OF THE COUNCIL OF ACP MINISTERS AND THE OTHER PERMANENT MEMBERS OF THE STAFF OF SENIOR RANK AS DESIGNATED BY THE ACP STATES , OF THE COUNCIL OF ACP MINISTERS SHALL ENJOY , IN THE STATE IN WHICH THE COUNCIL OF ACP MINISTERS IS ESTABLISHED , UNDER THE RESPONSIBILITY OF THE CHAIRMAN IN OFFICE OF THE COMMITTEE OF ACP AMBASSADORS , THE ADVANTAGES ACCORDED TO THE DIPLOMATIC STAFF OF DIPLOMATIC MISSIONS . THEIR SPOUSES AND THEIR CHILDREN UNDER AGE LIVING IN THEIR HOUSEHOLD SHALL BE ENTITLED , UNDER THE SAME CONDITIONS , TO THE ADVANTAGES ACCORDED TO THE SPOUSES AND CHILDREN UNDER AGE OF SUCH DIPLOMATIC STAFF . ARTICLE 8 THE STATE IN WHICH THE COUNCIL OF ACP MINISTERS IS ESTABLISHED SHALL GRANT IMMUNITY FROM LEGAL PROCEEDINGS TO PERMANENT MEMBERS OF THE STAFF OF THE SECRETARIAT OF THE ACP STATES , APART FROM THOSE REFERRED TO IN ARTICLE 7 , ONLY IN RESPECT OF ACTS DONE BY THEM IN THE PERFORMANCE OF THEIR OFFICIAL DUTIES . SUCH IMMUNITY SHALL NOT , HOWEVER , APPLY TO INFRIGEMENTS OF ROAD TRAFFIC REGULATIONS BY A PERMANENT MEMBER OF THE STAFF OF THE SECRETARIAT OF THE ACP STATES OR TO DAMAGE CAUSED BY A MOTOR VEHICLE BELONGING TO , OR DRIVEN BY , HIM OR HER . ARTICLE 9 THE NAMES , POSITIONS AND ADDRESSES OF THE CHAIRMAN IN OFFICE OF THE COMMITTEE OF ACP AMBASSADORS , THE SECRETARY OR SECRETARIES AND DEPUTY SECRETARY OR DEPUTY SECRETARIES OF THE COUNCIL OF ACP MINISTERS AND OF THE PERMANENT MEMBERS OF THE STAFF OF THE SECRETARIAT OF THE ACP STATES SHALL BE COMMUNICATED PERIODICALLY BY THE PRESIDENT OF THE COUNCIL OF ACP MINISTERS , THE GOVERNMENT OF THE STATE IN WHOSE TERRITORY THE COUNCIL OF ACP MINISTERS IS ESTABLISHED . CHAPTER 5 GENERAL PROVISIONS ARTICLE 10 THE PRIVILEGES , IMMUNITIES AND FACILITIES PROVIDED FOR IN THIS PROTOCOL SHALL BE ACCORDED TO THOSE CONCERNED SOLELY IN THE INTERESTS OF THE PROPER EXECUTION OF THEIR OFFICIAL DUTIES . EACH INSTITUTION OR BODY REFERRED TO IN THIS PROTOCOL SHALL BE REQUIRED TO WAIVE IMMUNITY WHEREVER IT CONSIDERS THAT THE WAIVER OF SUCH IMMUNITY IS NOT CONTRARY TO ITS OWN INTEREST . ARTICLE 11 ARTICLE 176 OF THE CONVENTION SHALL APPLY TO DISPUTES RELATING TO THIS PROTOCOL . THE COUNCIL OF ACP MINISTERS AND THE EUROPEAN INVESTMENT BANK MAY BE PARTY TO PROCEEDINGS DURING AN ARBITRATION PROCEDURE .