text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52007PC0856
 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas nustatantis naujų lengvųjų automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį /* KOM/2007/0856 galutinis - COD 2007/0297 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 19.12.2007KOM(2007) 856 galutinis2007/0297 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASnustatantis naujų lengvųjų automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Vidaus rinka – tai erdvė be vidaus sienų, kurioje turi būti užtikrintas laisvas asmenų, paslaugų, prekių ir kapitalo judėjimas. Laikydamosi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos, kuri Europos bendrijos vardu buvo patvirtinta 1993 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimu 94/69/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sudarymo[1], visos šalys privalo parengti ir įgyvendinti nacionalines, o tam tikrais atvejais ir regionines programas, į kurias būtų įtrauktos priemonės, skirtos švelninti klimato kaitą. Atsižvelgdama į tai, 2007 m. sausio mėn. Komisija pasiūlė, kad tarptautinių derybų pagrindu ES siektų iki 2020 m. sumažinti išsivysčiusių šalių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 % (palyginti su 1990 m. lygmeniu) ir kad ES turėtų nepriklausomai įsipareigoti iki 2020 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ne mažiau kaip 20 % (palyginti su 1990 m. lygmeniu)[2]. Taryba ir Europos Parlamentas šiam tikslui pritarė. Be kita ko šie įsipareigojimai reiškia, kad visos valstybės narės turės žymiai sumažinti lengvųjų automobilių išmetamų teršalų kiekį. Automobiliai yra svarbi daugelio europiečių kasdienio gyvenimo dalis, o automobilių pramonė turi didelę reikšmę užimtumui ir ekonominiam augimui daugelyje ES regionų. Naudojimasis automobiliais turi žymaus poveikio klimato kaitai. Lengvieji automobiliai išmeta apie 12 % viso ES išmetamo anglies dvideginio (CO2), pagrindinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Patobulinus transporto priemonių variklius, visų pirma padidinus degalų vartojimo efektyvumą, nuo 1995 m. iki 2004 m. degalai vartoti 12,4 % efektyviau. Tačiau didesnį degalų vartojimo efektyvumą atsvėrė augantis transporto paslaugų poreikis ir gaminamos vis didesnės transporto priemonės. 1990–2004 m. visoje Europos Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažintas apytiksliai 5 %; kituose nei transporto sektoriuose teršalų išmesta mažiau, tačiau kelių transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekis išaugo 26 %. Nors transporto priemonių varikliai žymiai patobulinti, visų pirma padidintas degalų vartojimo efektyvumas (todėl CO2 išmesta mažiau), nuolat augo transporto paslaugų ir didesnių automobilių paklausa, todėl siekiant Bendrijos tikslo – naujų automobilių parkas vidutiniškai išmeta 120 g CO2/km – pažanga buvo per lėta. Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad lengvųjų automobilių vidaus rinka veiktų sklandžiai nustatant suderintas taisykles iki 2012 m. sumažinti naujų automobilių parko išmetamo CO2 kiekį Bendrijoje iki 130 g CO2/km. Nesant suderinimo kyla grėsmė, kad valstybių narių pastangos taikyti vienašališkas priemones, kuriomis siekiama didinti lengvųjų automobilių kuro vartojimo efektyvumą ir mažinti išmetamo CO2 kiekį, galėtų susilpninti vidaus rinką.Tai integruoto principo dalis, kuri bus papildyta priemonėmis išmetamo CO2 kiekį sumažinti dar 10 g CO2/km, kad būtų pasiekta 120 g CO2/km norma, kaip išdėstyta Komunikate COM(2007) 19. Bendrijoje lengviesiems automobiliams taikomas normas būtina priimti siekiant užkirsti kelią vidaus rinkos suskaidymui dėl valstybių narių lygmeniu priimamų skirtingų priemonių. Nustačius Bendrijos normas, gamintojai turėtų daugiau tikslesnio planavimo galimybių ir galėtų lanksčiau taikytis prie reikalavimų mažinti išmetamo CO2 kiekį nei laikydamiesi atskirų nacionalinių taršos mažinimo normų. Nustatant taršos standartus ypač svarbu atsižvelgti į poveikį rinkai ir gamintojų konkurencijai, į inovacijų skatinimą ir energijos vartojimo mažinimą. Nustatant tokius standartus, transporto priemonių gamintojams svarbus suteikti galimybes patikimai planuoti veiklą visoje Europoje. Šiuo reglamentu siekiama sukurti automobilių pramonei paskatų investuoti į naujas technologijas. Reglamentu intensyviai skatinamos su ekologija susijusios inovacijos ir atsižvelgiama į būsimą technologijų plėtrą. Taip stiprinamas Europos pramonės konkurencingumas ir kuriamos kokybės požiūriu vertingos darbo vietos. |120 | Bendrosios aplinkybės Pirmiausia Komisija 1995 m. priėmė Bendrijos strategiją mažinti automobilių išmetamo CO2 kiekį. Ši strategija turi tris ramsčius: savanoris automobilių gamintojų įsipareigojimas mažinti išmetamų teršalų kiekį, geresnis vartotojų informavimas ir taupiau degalus vartojančių automobilių populiarinimas finansinėmis priemonėmis. 1998 m. Europos automobilių gamintojų asociacija įsipareigojo iki 2008 m. sumažinti vidutinį parduotų naujų automobilių išmetamo CO2 kiekį iki 140 g CO2/km; panašų įsipareigojimą – iki 2009 m. sumažinti vidutinį parduotų naujų automobilių išmetamo CO2 kiekį iki 140 g CO2/km – 1999 m. priėmė Japonijos ir Korėjos automobilių gamintojų asociacijos. 2007 m. vasario 7 d. Komisija priėmė du komunikatus panašiomis temomis: komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Bendrijos strategijos, skirtos mažinti lengvųjų automobilių ir lengvųjų krovininių automobilių išmetamo CO2 kiekį, persvarstymo rezultatų ir komunikatas dėl konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistemos 21-ajame amžiuje CARS 21 (toliau – komunikatai). Komunikatuose pažymėta tam tikra pažanga siekiant, kad iki 2008–2009 m. būtų išmetama 140 g CO2/km, tačiau be papildomų priemonių tikslo, kad iki 2012 m. Bendrijoje naujų automobilių parkas išmestų vidutiniškai 120 g CO2/km, pasiekti nepavyks. Todėl komunikatuose pasiūlyta Bendrijos tikslo siekti laikantis integruoto principo ir paskelbta, kad Komisija pasiūlys teisinį pagrindą Bendrijos tikslui pasiekti telkiant pastangas mažinti išmetamojo CO2 kiekį taip, kad tobulinant transporto priemonių variklius būtų pasiekta vidutinė 130 g CO2/km norma, nustatyta naujų automobilių parkui, o išmetamo CO2 kiekį sumažinti dar 10 g CO2/km (arba, jei techniškai būtina, lygiaverčiu kiekiu) diegiant kitus technikos patobulinimus arba vartojant daugiau biodegalų. Komunikatuose pabrėžiama, kad teisiniu pagrindu, kuriuo remiantis siekiama naujų automobilių parkui nustatytos vidutinės normos, turėtų būti užtikrinta, kad taršos mažinimo normos būtų konkurencijos ir socialiniu požiūriu nešališkos ir tvarios; be to, tos normos turėtų būti nešališkos įvairiems automobilių gamintojams Europoje, jas taikant neturėtų būtų iškraipoma automobilių gamintojų konkurencija. Teisinis pagrindas turėtų būti suderinamas su bendruoju tikslu – pasiekti Kioto protokole numatytus ES tikslus. 2007 m. gegužės mėn. Konkurencingumo taryba parėmė Komisijos pasiūlytą integruotą principą mažinti motorinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį bei pažymėjo, kad visos šalys turėtų prisidėti mažinant klimatui žalingų išmetamų teršalų kiekį ir kad būtina pasinaudoti galimybe sukurti teisinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų kuriami rentabilūs sprendimai, užtikrinamas įperkamas mobilumas ir padėta išsaugoti automobilių pramonės konkurencingumą pasaulyje. 2007 m. birželio mėn. Aplinkos taryba paragino Europos Komisiją kuo skubiau ir ne vėliau kaip iki 2007 m. pabaigos pasiūlyti teisinį pagrindą, kuriuo būtų mažinamas automobilių išmetamo CO2 kiekį. Šios dviejų sudėčių Tarybos bei 2007 m. birželio mėn. Transporto taryba paragino Komisiją remiantis išsamiu poveikio vertinimu parengti planą, kurio laikantis Europos Sąjungoje parduodamiems naujiems automobiliams nustatyta vidutinė išmetamo CO2 norma būtų pasiekta kuo mažesniu poveikiu konkurencijai, socialiniu požiūriu nešališkai ir tvariai. Planas turėtų būti sudarytas užtikrinant, kad visi gamintojai telktų didesnes pastangas rentabiliai pertvarkyti automobilių gamybą, kad jos poveikis aplinkai būtų kuo mažesnis. 2007 m. spalio 24 d. priimtoje rezoliucijoje Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos ketinimą siūlyti teisės aktus ir pasiūlė privalomas išmetamų teršalų normas taikyti nuo 2011 m. siekiant užtikrinti, kad vien techniškai patobulinus transporto priemones naujų automobilių parkas 2015 m. vidutiniškai išmestų 125 g CO2/km. Parlamentas rekomendavo mažinimo normas apibrėžti ribiniais dydžiais, paremtais pagal atstumą tarp ratų nustatomu transporto priemonės plotu (tarpvėžės plotis padaugintas iš ratų bazės). Be to, Parlamentas pabrėžė, kad atsižvelgiant į ilgalaikį tikslą būtina imtis dar vienos priemonės: iki 2020 m. naujų automobilių parkas turėtų vidutiniškai išmesti 95 g CO2/km ir, jei įmanoma, 70 g CO2/km iki 2025 m., jei Komisija tai patvirtintų arba persvarstytų ne vėliau kaip 2016 m. Lengvųjų automobilių išmetamam bendram teršalų kiekiui įtakos turi vartotojų elgesys. Vartotojams turėtų būti teikiama informacija, ar nauji lengvieji automobiliai atitinka nustatytas teršalų išmetimo normas. Kad Direktyva 1999/94/EB, kurioje nustatyti reikalavimai ženklinti degalų vartojimo efektyvumą, būtų įgyvendinama veiksmingiau, Komisija priims pasiūlymą iš dalies keisti tą direktyvą. Automobilių apmokestinimas yra veiksminga priemonė, turinti įtakos automobilius besirenkančių pirkėjų sprendimams. Mokesčius nustačius taip, kad efektyviai degalus vartojantys ir mažai CO2 išmetantys automobiliai į rinką galėtų patekti greičiau, Bendrijos tikslas būtų pasiektas lengviau. Tokia galimybė numatyta Komisijos pateiktame pasiūlyme dėl Tarybos direktyvos dėl lengviesiems automobiliams taikomų mokesčių (COM(2005) 261), kuriame nustatomas reikalavimas mokestį diferencijuoti remiantis kiekvieno automobilio išmetamo CO2 kiekiu ir numatoma, kad su CO2 kiekiu siejamų mokestinių įplaukų dalis bus padidinta nuo dvidešimt penkių iki penkiasdešimties procentų. Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl bendros transporto politikos (COM(2006) 314) laikotarpio vidurio apžvalgoje aplinkos apsaugos ir energetinio saugumo tikslai patvirtinti dar kartą, pabrėžus, kad tarša CO2 yra viena didžiausių problemų. |130 | Pasiūlymo srities nuostatos Komisijos rekomendacija 1999/125/EB dėl lengvųjų automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo, http://ec.europa.eu/environment/co2/99125/en.pdf. Komisijos rekomendacija 2000/303/EB dėl lengvųjų automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo (KAMA), http://ec.europa.eu/environment/co2/00303/en.pdf. Komisijos rekomendacija 2000/304/EB dėl lengvųjų automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo (JAMA), http://ec.europa.eu/environment/co2/00304/en.pdf. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1753/2000/EB, nustatantis naujų keleivinių automobilių vidutinio konkretaus išmetamųjų CO2 dujų kiekio kontrolės sistemą, http://ec.europa.eu/environment/co2/001753/001753_en.pdf. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas atitinka visus tris Lisabonos strategijos ramsčius, kadangi griežtesni taršos CO2 ir degalų vartojimo efektyvumo reikalavimai turėtų paskatinti naujų aplinkai mažiau kenksmingų technologijų sukūrimą ir taikymą, atitinkamai būtų paskatintas aukštos pridėtinės vertės technologijų bei transporto priemonių eksportas į besiformuojančias rinkas, kuriose trūkta naftos, taip pat atsirastų paskatų Europoje kurti aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas. Be to, pasiūlymu papildoma 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimta atnaujinta Tvaraus vystymosi strategija prisidedant prie tvaresnio mobilumo. Esant tvaresnei transporto sistemai, siekti kitų tvarios plėtros tikslų būtų lengviau. Transportas, klimato kaita, visuomenės sveikata, gamtos išteklių apsauga ir energijos vartojimas susiję ypač tampriai. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Kad pagrįstų pirmiau minėtus komunikatus, 2005–2006 m. Komisija organizavo pirmą viešųjų konsultacijų etapą internete. Vėliau pagal Europos klimato kaitos programą įsteigta speciali darbo grupė. Be to, rengdama automobilių sektoriui visuotinės integruotos politikos pagrindą, suinteresuotųjų šalių darbo grupė CARS 21 įvertino aplinkos politikos reikšmę ir taršą CO2. Remiantis šiuo darbu, surengtos toliau išvardytos viešosios konsultacijos ir išorinis tyrimas, kuriuo siekta išsiaiškinti galimus teisinio reguliavimo principus, taikytinus lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekiui sumažinti: - nuo 2007 m. gegužės 5 d. iki liepos 15 d. vyko viešoji konsultacija internete, kuria siekta surinkti suinteresuotųjų šalių ir visuomenės atstovų nuomones apie įgyvendinamą atnaujintą CO2 ir automobilių strategiją; - siekiant papildyti internete vykdytą konsultaciją, 2007 m. liepos 11 d. Komisija surengė viešąjį svarstymą, kuriame nuomones pareikšti galėjo suinteresuotosios šalys, tiesiogiai susijusios su rengiamais teisės aktais (automobilių pramonės atstovai, tiekėjai, nevyriausybinės aplinkos organizacijos, socialiniai partneriai, vartotojai). |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Į informaciją, surinktą konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis, atsižvelgta rengiant siūlomos sistemos projektą. Išsami informacija apie tai pateikiama poveikio vertinimo ataskaitoje, pridedamoje prie šio pasiūlymo. |213 | Konsultuodamasi 2007 m. gegužės–birželio mėn. internetu Komisija gavo 2390 atsiliepimų. Rezultatus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/reducing_co2_emissions_from_cars/index_en.htm ; rezultatų santrauka kartu su išsamia viešojo svarstymo ataskaita pateikiama prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinimo priede. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios mokslo ir (arba) specialiųjų žinių sritys 1) Automobilių pramonės, įskaitant gamintojų, specialiosios žinios ir 2) išorės konsultantų specialiosios modeliavimo srities žinios (pagrindžiamųjų dokumentų išsamesnę informaciją ir su modeliavimu susijusius svarstymus žr. poveikio vertinimo I priede, pateikiamame su šiuo pasiūlymu). |222 | Naudoti metodai Modeliavimas taikant formalius matematinius modelius ir statistiniais duomenimis pagrįsti skaičiavimai. |223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Valdžios institucijos, pramonės sektorių asociacijos, prekybos organizacijos, aplinkos organizacijos, vartotojų organizacijos ir išorės konsultantai. |2241 | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka |225 | Išorės konsultanto patarimais remtasi vertinant įvairių politinių alternatyvų, kurių laikantis būtų siekiama šio pasiūlymo tikslų, poveikį. Šios alternatyvos ir jų poveikis aprašytas prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinime. |226 | Priemonės, kuriomis viešai skelbtos ekspertų išvados Poveikio vertinimui pagrįsti atliktas tyrimas ir anksčiau atlikti susiję darbai bus paskelbti šiose tinklavietėse: http://ec.europa.eu/environment/co2/co2_studies.htm http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/index_en.htm |230 | Poveikio vertinimas Vertinant poveikį apsvarstytos trys pagrindinės alternatyvos. Pirmiausia svarstyta alternatyva kiekvienam gamintojui 2012 m. nustatyti tą pačią vidutinę išmetamo CO2 normą, kuri būtų taikoma naujų lengvųjų automobilių parkui, t. y. vidutinė 130 g CO2/km norma. Antra svarstyta alternatyva – sudaryti kreivę, pagal kurią tam tikro automobilio išmetamo CO2 norma būtų nustatoma priklausomai nuo automobilio „naudos“ (masė arba pagal atstumą tarp ratų nustatomas transporto priemonės plotas), kad 2012 m. nauji lengvieji automobiliai pasiektų vidutinę 130 g CO2/km normą. Trečia ir paskutinė svarstyta alternatyva – įpareigoti gamintojus mažinti taršą nustatytu procentu, kuris atitiktų mažinimą, būtiną 2012 m. pasiekti 130 g CO2/km normą, palyginti su 2006 m. lygmeniu. Apsvarstyta, kokios prisitaikomosios sistemos, įskaitant parko vidurkio apskaičiavimą, bendrų fondų sudarymą ir gamintojų tarpusavio prekybą, galėtų būti taikomos įgyvendinant kiekvieną pirmiau minėtą alternatyvą. Taip pat išnagrinėti įvairūs laikymosi užtikrinimo mechanizmai. Visapusiškai apsvarstytas tikėtinas ekonominis ir socialinis poveikis bei poveikis aplinkai. |231 | Visapusiškas alternatyvų vertinimas išdėstytas poveikio vertinime, pateikiamame su šiuo pasiūlymu, kuris bus skelbiamas šiose tinklavietėse: http://ec.europa.eu/environment/co2/co2_home.htm ir http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/index_en.htm. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomos priemonės santrauka Pasiūlymu siekiama sklandaus lengvųjų automobilių vidaus rinkos veikimo užtikrinant, kad nuo 2012 m. Bendrijoje naujų lengvųjų automobilių išmetamo CO2 kiekis neviršytų 130 g CO2/km. Pagrindiniai pasiūlymo punktai: - pasiūlymas bus taikomas M1 klasės transporto priemonėms (lengvieji automobiliai), - pasiūlymu nustatomos naujų lengvųjų automobilių Bendrijoje išmetamo CO2 normos priklausomai nuo automobilių masės, - pasiūlymu nustatomos privalomos lengvųjų automobilių išmetamo CO2 normos, taikomos nuo 2012 m. Normos taikomos vidutiniam CO2 kiekiui, išreikštam g/km, kurį išmeta kiekvieno gamintojo nauji lengvieji automobiliai, užregistruojami ES kiekvienais kalendoriniais metais. Siekdami laikytis jiems nustatytų normų, gamintojai gali sudaryti bendrus fondus. Jei du ar daugiau gamintojų sudarytų bendrą fondą, bendras fondas bus laikomas vienu gamintoju vertinant, kaip bendras fondas laikosi normų, - valstybės narės bus įpareigotos rinkti duomenis apie jų teritorijose registruojamus naujus automobilius ir pranešti šiuos duomenis Komisijai, kad ši galėtų įvertinti, kaip laikomasi nustatytų normų, - jei gamintojas normos nesilaikys, nuo 2012 m. jis privalės mokėti mokestį už kiekvienais kalendoriniais metais viršytą taršos normą. Mokestis bus apskaičiuojamas padauginant CO2/km gramų skaičių, kuriuo gamintojas viršijo jam nustatytą normą, iš užregistruotų naujų automobilių skaičiaus ir iš tiems metams nustatytos nuobaudos už viršytą taršos normą. Nuobauda už viršytą taršos normą 2012 m. bus 20 EUR, 2013 m. – 35 EUR, 2014 m. – 60 EUR, 2015 m. ir kiekvienais paskesniais metais – 95 EUR, - normos pagal reglamentą nustatomos remiantis geriausiomis turimomis žiniomis, visų pirma susijusiomis su automobilių parko vystymosi prognozėmis nuo dabar iki 2012 m. autonominio svorio didinimo požiūriu. |310 | Teisinis pagrindas EB Sutarties 95 straipsnis yra tinkamas pagrindas, kadangi vidaus rinkoje visiems ekonomikos sektoriams būtina užtikrinti vienodas sąlygas ir tuo pat metu užtikrinti aukštą visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos lygmenį. |320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. |Šio pasiūlymo tikslų valstybės narės negali pasiekti tinkamai dėl šių priežasčių: |321 | būtina užkirsti kelią prekybos kliūčių vidaus rinkoje formavimuisi; klimato kaita yra tarpvalstybinė problema; žymiai skiriasi valstybių narių lengviesiems automobiliams nustatytos vidutinės išmetamo CO2 normos. Atlikus stebėjimus, kiek vidutiniškai naujų automobilių parkas išmeta CO2, nustatyta, kad išmetamo CO2 kiekis valstybėse narėse skiriasi (2006 m. Portugalijoje parduotas naujas automobilis vidutiniškai išmetė 144 g CO2/km, o Švedijoje – 187 g CO2/km); todėl nacionalinių priemonių, kuriomis būtų pasiektas 130 g CO2/km ES vidurkis, valstybės narės įgyvendinti negalėtų. |Pasiūlyme iškeltus tikslus galima lengviau pasiekti veikiant Bendrijos lygmeniu, kadangi: |324 | suderintos priemonės mažinti lengvųjų automobilių poveikį klimato kaitai būtų geriausiai įgyvendintos priėmus Bendrijos lygmens teisės aktus; automobilių išmetamo CO2 normas priėmus Bendrijos lygmeniu, būtų užkirstas kelias vidaus rinkos skaidymui, gamintojai turėtų daugiau galimybių įgyvendinti jų naujų automobilių parkui privalomas CO2 mažinimo normas visoje Bendrijoje, o ne specifinėmis strategijomis siekti taršos mažinimo normų atskirose valstybėse narėse; Bendrija jau seniai siekia sumažinti vidutinį naujų automobilių Bendrijoje išmetamo CO2 kiekį, Taryba ir Europos Parlamentas paragino Komisiją siūlyti teisės aktus šiuo klausimu; |327 | pasiūlymu nustatomos tik normos gamintojams siekiant, kad naujų automobilių parkas vidutiniškai išmestų 130 g CO2/km; juo nenustatomos papildomos priemonės (reklamos reikalavimai, finansinės paskatos), kurias galėtų taikyti valstybės narės ir kuriomis būtų galima prisidėti siekiant bendro tikslo – sumažinti automobilių išmetamo CO2 kiekį – nors vien tų priemonių savaime neužtektų, kad būtų pasiekta 130 g CO2/km norma. |Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių: |331 | juo neviršijama to, kas būtina siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir tuo pat metu numatyti aukštą aplinkos apsaugos lygmenį; pasiūlymas atitinka bendrą ES uždavinį – pasiekti Kioto protokole numatytus ES tikslus; pasiūlymu nustatomos konkurencijos ir socialiniu požiūriu nešališkos tvaraus taršos mažinimo normos, kurios yra nešališkos įvairiems Europos automobilių gamintojams ir kurias taikant neiškraipoma automobilių gamintojų konkurencija; |332 | pasiūlymas bus paremtas jau esama kontrolės sistema, kuri sukurta kontroliuoti, kaip įgyvendinama CO2 ir automobilių strategija. |Priemonių pasirinkimas |341 | Siūloma priemonė: reglamentas. |342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šių priežasčių: siūlomas reglamentas, kadangi savanoriškai prisiimti automobilių pramonės įsipareigojimai palaikyti netinkamais siekti tolesnės pažangos pagal atnaujintą CO2 ir automobilių strategiją (teisinis pagrindas integruotam principui įgyvendinti); manoma, kad reglamentas yra tinkama teisinė priemonė siekiant užtikrinti reikalavimų laikymąsi, paties reglamento į valstybių narių teisę neperkėlus. Bendrijos tikslas galioja visai Bendrijai. Todėl būtina užtikrinti, kad visose valstybėse yra taikomas narėse vienodas principas. Be to, suderintas principas būtinas vengiant konkurencijos iškraipymo, kuris gali neigiamai paveikti vidaus rinką. |POVEIKIS BIUDžETUI |401 | Priimtam sprendimui įgyvendinti reikės ES lygmens išteklių, kad būtų tinkamai kontroliuojama, kaip gamintojai laikosi CO2 mažinimo normų, ir prireikus rinkti teisės aktuose numatytą mokestį už viršytą taršos normą, kuris bus įtraukiamas į bendrąjį ES biudžetą. |PAPILDOMA INFORMACIJA |- Galiojančių teisės aktų panaikinimasPriėmus šį pasiūlymą, bus panaikinti galiojantys teisės aktai.- Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlygaĮ pasiūlymą įtraukta persvarstymo sąlyga.- Europos ekonominė erdvėSiūlomas teisės aktas yra susijęs su Europos ekonomine erdve, todėl turėtų būti taikomas ir jai.2007/0297 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASnustatantis naujų lengvųjų automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[3],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[5],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[6],kadangi:(1) Šiuo reglamentu siekiama nustatyti išmetamų teršalų normas, taikomas Bendrijoje registruojamiems naujiems lengviesiems automobiliams, užtikrinant tinkamą vidaus rinkos funkcionavimą ir prisidedant prie Bendrijos integruoto principo mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamą CO2 kiekį.(2) Vidaus rinka – tai erdvė be vidaus sienų, kurioje turi būti užtikrintas laisvas asmenų, paslaugų, prekių ir kapitalo judėjimas. Automobilių sektoriuje Bendrija sukūrė sklandžiai veikiančią vidaus rinką, kuri yra tvirtas pagrindas Bendrijos viduje prekiauti automobilių pramonės produkcija. Išmetamo CO2 normos turėtų būti suderintos siekiant išvengti skirtingų reikalavimų valstybėse narėse, išsaugoti vidaus rinkoje pasiektus laimėjimus ir užtikrinti laisvą lengvųjų automobilių judėjimą Bendrijoje, tuo pat metu užtikrinant aukštą aplinkos apsaugos lygmenį.(3) Laikydamosi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos, kuri Europos bendrijos vardu buvo patvirtinta 1993 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimu 94/69/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sudarymo[7], visos šalys privalo parengti ir įgyvendinti nacionalines, o tam tikrais atvejais ir regionines programas, į kurias būtų įtrauktos priemonės, skirtos švelninti klimato kaitą. Atsižvelgdama į tai, 2007 m. sausio mėn. Komisija pasiūlė, kad tarptautinių derybų pagrindu ES siektų iki 2020 m. sumažinti išsivysčiusių šalių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 % (palyginti su 1990 m. lygmeniu) ir kad ES turėtų nepriklausomai įsipareigoti iki 2020 m. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ne mažiau kaip 20 % (palyginti su 1990 m. lygmeniu)[8]. Taryba ir Europos Parlamentas šiam tikslui pritarė.(4) Be kita ko šie įsipareigojimai reiškia, kad visos valstybės narės turės žymiai sumažinti lengvųjų automobilių išmetamų teršalų kiekį. Kad išmetamų teršalų kiekis būtų pakankamai sumažintas, valstybės narės ir Bendrija turėtų įgyvendinti strategijas ir priemones visuose Bendrijos ekonomikos sektoriuose, o ne tik pramonės ir energetikos sektoriuose. Pagal išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį kelių transportas Europos Sąjungoje yra antras didžiausias sektorius, kuriame išmetamų teršalų kiekis toliau didėja. Jei kelių transporto poveikis klimato kaitai stiprės ir toliau, šis sektorius gerokai pakenks taršos mažinimo rezultatams, pasiektiems kovojant su klimato kaita kituose sektoriuose.(5) Bendrijoje lengviesiems automobiliams taikomas normas būtina priimti siekiant užkirsti kelią vidaus rinkos suskaidymui dėl valstybių narių lygmeniu priimamų skirtingų priemonių. Bendrijos iškelti tikslai gamintojams suteikia pakankamo pagrindo planuoti būsimą veiklą ir lanksčiau taikyti priemones, kad būtų laikomasi išmetamo CO2 dujų kiekio sumažinimo reikalavimų (toks pagrindas kažin ar būtų sukurtas, jeigu kiekviena valstybė narės iškeltų nacionalinius tikslus). Nustatant teršalų išmetimo normas privaloma atsižvelgti į poveikį rinkoms, gamintojų sugebėjimą konkuruoti, tiesiogines ir netiesiogines verslui nustatomas sąnaudas ir naudą, kuri gaunama skatinant naujovių kūrimą ir mažinant suvartojamos energijos kiekį.(6) Šis reglamentas pagrįstas transporto priemonių gamintojų pagamintų automobilių išmetamo CO2 kiekio Europos lygiu gerai suderintu matavimo ir kontrolės procesu pagal 2000 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1753/2000/EB, nustatantį naujų keleivinių automobilių vidutinio konkretaus išmetamųjų CO2 dujų kiekio kontrolės sistemą[9] ir taip pat svarbu, kad nustatant išmetamo CO2 mažinimo reikalavimus visoje Bendrijoje visų tipų automobilius Bendrijoje gaminantiems gamintojams ir toliau būtų užtikrinamas tęstinumas ir galimybė pagrįstai planuoti.(7) Bendrijos strategiją mažinti automobilių išmetamo CO2 kiekį Komisija priėmė 1995 m[10]. Ši strategija turi tris ramsčius: savanoris automobilių gamintojų įsipareigojimas mažinti išmetamų teršalų kiekį, geresnis vartotojų informavimas ir taupiau degalus vartojančių automobilių populiarinimas finansinėmis priemonėmis.(8) 1998 m. Europos automobilių gamintojų asociacija (angl. European Automobile Manufacturers Association , ACEA) įsipareigojo iki 2008 m. sumažinti vidutinį parduotų naujų automobilių išmetamo CO2 kiekį iki 140 g CO2/km; 1999 m. Japonijos automobilių gamintojų asociacija (angl. Japanese Automobile Manufacturers Association , JAMA) ir Korėjos automobilių gamintojų asociacija (angl. Korean Automobile Manufacturers Association , KAMA) panašiai įsipareigojo iki 2009 m. sumažinti vidutinį parduotų naujų automobilių išmetamo CO2 kiekį iki 140 g CO2/km. Šiuos įsipareigojimus Komisija patvirtino 1999 m. vasario 5 d. Rekomendacija 1999/125/EB dėl lengvųjų automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo[11] (ACEA); 2000 m. balandžio 13 d. Komisijos rekomendacija 2000/303/EB dėl lengvųjų automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo (JAMA[12]) ir Komisijos rekomendacija 2000/303/EB dėl lengvųjų automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo (JAMA[13]).(9) 2007 m. vasario 7 d. Komisija priėmė du komunikatus panašiomis temomis: komunikatą, kuriame išdėstyti Bendrijos strategijos dėl lengvųjų automobilių ir nedidelės galios prekybos transporto priemonių išmetamų CO2 dujų mažinimo persvarstymo rezultatai[14] ir komunikatą dėl konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistemos 21-ajame amžiuje CARS 21[15]. Komunikatuose pažymėta pažanga siekiant, kad iki 2008–2009 m. būtų išmetama 140 g CO2/km, tačiau be papildomų priemonių Bendrijos 120 g CO2/km tikslas iki 2012 m. pasiektas nebus.(10) Kad iki 2012 m. būtų pasiektas ES 120 g CO2/km tikslas, komunikatuose pasiūlytas integruotas principas; be to, pranešta, jog Komisija pasiūlys teisės aktus Bendrijos tikslams pasiekti telkiant pastangas privalomai mažinti išmetamo CO2 kiekį, jog būtų pasiekta vidutinė 130 g CO2/km norma, taikoma naujų automobilių parkui, tobulinant transporto priemonių variklių technologijas. Laikantis minėto požiūrio pagal gamintojų savanoriškai prisiimtus įsipareigojimus tai bus taikoma toms sudedamosioms dalis, į kurias atsižvelgiama matuojant lengvųjų automobilių išmetamą CO2 kiekį pagal 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos[16]. Jeigu techniniu atžvilgiu reikės, išmetamas CO2 kiekis bus sumažintas 10 g. arba lygiaverčiu kiekiu taikant kitokias technologijos naujoves ir daugiau vartojant biodegalų. Be to, lengvųjų automobilių išmetamam bendram teršalų kiekiui įtakos turi vartotojų elgesys, todėl vartotojams turėtų būti teikiama informacija, ar nauji lengvieji automobiliai atitinka pagal šį reglamentą nustatytas teršalų išmetimo normas.(11) Teisės aktais, kurių pagrindu bus įgyvendinamos naujų automobilių parkui taikomos vidutinės normos, turėtų būti užtikrinta, kad visiems Europos automobilių gamintojams bešališkos mažinimo normos yra tvarios ir bešališkos konkurencijos bei socialiniu požiūriu, taip pat turėtų būti užkirstas kelias automobilių gamintojų konkurencijos iškraipymui. Teisėkūros sistema turėtų būti tinkama siekti bendrųjų Kioto protokolo tikslų, kuriuos išsikėlė ES, ir ją reikėtų papildyti kitomis su eksploatavimu susijusiomis priemonėmis, pvz., skirtingi automobilių ir energijos mokesčiai.(12) Siekiant automobilių rinkoje išlaikyti įvairovę ir galimybę toje rinkoje tenkinti įvairius vartotojų poreikius, lengviesiems automobiliams taikomos CO2 normos turėtų būti nustatomos kaip tiesinė priklausomybė nuo automobilių „naudos“.Tinkamiausias parametras „naudai“ apibrėžti yra masė – tarp masės ir dabar išmetamo teršalų kiekio yra pakankamai aiškus santykis, todėl atsižvelgiant į masę suskaičiuotos normos būtų realesnės ir konkurencijos požiūriu bešališkos, be to, duomenų apie masę jau yra. Tačiau turėtų būti renkami duomenys apie alternatyvų „naudos“ parametrą – transporto priemonės ratų apibrėžtą jos plotą (tarpuvėžio pločio ir atstumo tarp ašių sandauga), kad „naudos“ principu atliekamas ilgalaikis įvertinimas būtų paprastesnis. Nustatant normas reikėtų atsižvelgti į numatomus naujų automobilių masės pokyčius iki 2012 m. ir vengti ydingų paskatų didinti transporto priemonių masę siekiant palankesnių išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų. Todėl nustatant 2012 m. normas reikėtų atsižvelgti į tai, kad gaminamų ir ES rinkoje parduodamų transporto priemonių savoji masė gali būti didinama. Normų diferenciacija turėtų paskatinti mažinti visų kategorijų automobilių išmetamų teršalų kiekį, pripažįstant, kad sunkesnių automobilių išmetamų teršalų kiekis gali būti mažinamas daugiau.(13) Šiuo reglamentu siekiama automobilių pramonei pasiūlyti paskatų investuoti į naujas technologijas. Reglamentu efektyviai skatinamos poveikį aplinkai mažinančios naujovės ir jame atsižvelgiama į būsimus technologijos naujoves. Dėl tų priežasčių yra didinamas Europos pramonės konkurencingumas ir sukuriama daugiau aukštos kokybės darbo vietų.(14) Kad normos būtų suderintos su principu, kurio Komisija laikosi pagal CO2 ir automobilių strategiją, ypač atsižvelgiant į gamintojų asociacijų savanoriškus įsipareigojimus, tos normos turėtų būti taikomos naujiems lengviesiems automobiliams, kurie Bendrijoje registruojami pirmą kartą ir, išskyrus tam tikros trukmės laikotarpį, kad nebūtų piktnaudžiaujama, kurie nebuvo anksčiau registruoti už Bendrijos ribų.(15) 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatančia motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus[17], buvo nustatyta suderinta tvarka, apimanti administracines nuostatas ir bendruosius visų naujų transporto priemonių, kurioms taikoma minėta direktyva, patvirtinimo techninius reikalavimus. Už šio reglamento reikalavimų laikymąsi, visus tipo patvirtinimo proceso pagal tą reglamentą aspektus bei už produkcijos atitiktį turėtų būti atsakingas tas pats subjektas.(16) Šis reglamentas neturėtų būti taikomas specialios paskirties transporto priemonėms, kurių tipą patvirtinant taikomi specialūs reikalavimai, įskaitant transporto priemones, vykdant Bendrijos politiką padėti neįgaliesiems komerciniais tikslais specialiai pagamintas taip, kad į jas tilptų neįgaliojo vežimėlis.(17) Gamintojams turėtų būti suteikta galimybių patiems spręsti, kaip įvykdyti šiuo reglamentu nustatomas normas, ir turėtų būti leista skaičiuoti vidutinį naujų automobilių parko išmetamą CO2 kiekį, o ne taikyti CO2 normą kiekvienam atskiram automobiliui. Gamintojai turėtų užtikrinti, kad visų Bendrijoje registruojamų naujų automobilių, už kuriuos tie gamintojai yra atsakingi, vidutinis išmetamo CO2 kiekis neviršytų išmetamo CO2 normos, nustatytos tiems automobiliams.(18) Norėdami pasinaudoti tokia galimybe, gamintojai gali susitarti nediskriminuojant ir skaidriai sudaryti bendrą fondą, kad galėtų vykdyti savo įsipareigojimus pagal šį reglamentą. Susitarimas sudaryti bendrą fondą sudaromas ne ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui, tačiau jo galiojimą galima pratęsti. Jei gamintojai sudarytų bendrą fondą, gamintojai turėtų būti laikomi įvykdę šiuo reglamentu nustatytas normas, jei vidutinis viso bendro fondo išmetamų teršalų kiekis neviršija išmetamų teršalų normos, nustatytos fondui.(19) Siekiant užtikrinti, kad šiuo reglamentu nustatytos normos yra vykdomos, būtinas patikimai veikiantis įgyvendinimo mechanizmas.(20) Naujų automobilių išmetamas savitasis anglies dioksido kiekis matuojamas remiantis suderintu Bendrijoje nustatytu metodu ir laikantis Reglamente (EB) Nr. 715/2007 nustatyta metodika. Siekiant kuo labiau sumažinti su reglamentu susijusią administravimo naštą, reglamento laikymasis turėtų būti vertinamas pagal valstybių narių renkamus ir Komisijai pateikiamus duomenis apie naujų automobili registravimą Bendrijoje. Kad šiam vertinimui pateikiami duomenys būtų palyginami, šių duomenų rinkimo ir pranešimo taisyklės turėtų būti kuo labiau suderintos.(21) Direktyvoje 2007/46/EB numatoma, kad gamintojai privalo išduoti atitikties liudijimus, kuriuos turi turėti kiekvienas naujas lengvasis automobilis, o valstybės narės gali leisti naują lengvąjį automobilį registruoti ir naudoti tik tada, kai jis turi galiojantį atitikties liudijimą. Valstybėse narėse renkami duomenys turėtų atitikti atitikties liudijimą, kurį lengvajam automobiliui išdavė gamintojas.(22) Kaip gamintojai laikosi šiuo reglamentu nustatytų normų, turėtų būti vertinama Bendrijos lygmeniu. Gamintojai, kurių vidutinis išmetamo CO2 kiekis viršija šiuo reglamentu leidžiamas normas, moka mokestį už viršytą taršos normą už kiekvienus kalendorinius metus nuo 2012 m. Mokestis turėtų svyruoti priklausomai nuo to, kiek gamintojai viršijo jiems nustatytą normą. Laikui bėgant, mokestis turėtų būti didinamas. Siekiant užtikrinti reikiamą pagrindą imtis priemonių mažinti savitąjį lengvųjų automobilių išmetamą CO2 kiekį, nustatant mokestį turėtų būti atsižvelgiama į technologines sąnaudas. Sumos, kurios surenkamos iš mokesčių už viršytą taršos normą, turėtų būti laikomas Europos Sąjungos biudžeto įplaukomis.(23) Šis reglamentas neturėtų kaip nors kliudyti taikyti Bendrijos konkurencijos taisyklių.(24) Atsižvelgiant į tai, kad svarbiausias tikslas – mažinti išmetamą CO2 kiekį – šio reglamento įgyvendinimas Bendrijos lygiu pagal 2007 m. gegužės23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 614/2004 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE +)[18]-turėtų būti paremtas taikomu Bendrijos aplinkos finansiniu instrumentu (LIFE).(25) Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[19].(26) Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai atsižvelgus į šio Reglamento taikymo patirtį iš dalies keisti kontrolės ir ataskaitų teikimo reikalavimus, nustatyti mokesčių už viršytą taršos normą surinkimo metodus ir priimti išsamias nuostatas dėl išimties taikymo nepriklausomiems gamintojams, kurie mažais kiekiais gamina specialiąsias transporto priemones. Tos priemonės yra bendro pobūdžio ir jų paskirtis – iš dalies pakeisti neesminius šio reglamento elementus ir papildyti šį reglamentą, pridedant naujus neesminius elementus, todėl jos turėtų būti priimtos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.(27) Sprendimas 1753/2000/EB turėtų būti panaikintas paprastinimo tikslais ir dėl teisinio aiškumo.(28) Valstybės narės savarankiškai negali pasiekti siūlomos priemonės tikslo ir, atsižvelgiant į siūlomos priemonės taikymo apimtį bei poveikį, tą tikslą galima būtų geriau pasiekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Dalykas ir tikslaiŠiuo reglamentu nustatomi naujų lengvųjų automobilių eksploatacinių charakteristikų reikalavimai atsižvelgiant į išmetamą CO2 kiekį, kad būtų užtikrintas reikiamas vidaus rinkos veikimas ir būtų pasiektas pagrindinis ES tikslas – naujam automobiliui nuvažiavus kilometro atstumą vidutiniškai turėtų būti išmetama 120 g CO2. Reglamente nustatyto tikslo – naujam automobiliui nuvažiavus kilometro atstumą vidutiniškai turėtų būti išmetama 120 g CO2 (šis kiekis matuojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir kitas jo įgyvendinimo priemones) – turi būti siekiama tobulinant transporto priemonių variklio technologiją. Šis reglamentas bus papildytas kitomis priemonėmis, kurios kaip Bendrijos integruoto požiūrio dalis, leistų išmetamą teršalų kiekį sumažinti 10 g/km.2 straipsnis Taikymo sritis1. Šis reglamentas taikomas Direktyvos 2007/46/EB II priede apibrėžtoms ne didesnės nei 2610 kg etaloninės masės M1 klasės variklinėms transporto priemonėms, kurių tipo patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 2 straipsnio 2 dalį („lengvieji automobiliai“) ir kurios Bendrijoje registruojamos pirmą kartą ir anksčiau neregistruotos už Bendrijos ribų („nauji lengvieji automobiliai“).2. Į ankstesnę registraciją ne Bendrijoje, kurios trukmė trumpesnė nei trys mėnesiai prieš įregistruojant Bendrijoje, neatsižvelgiama.3. Reglamentas negalioja specialios paskirties transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 22007/46/EB II priedo 5 dalyje.3 straipsnis Sąvokos1. Šiame reglamente vartojamos šios sąvokos:2. „vidutinis išmetamo CO2 kiekis“ gamintojo atveju reiškia visų to gamintojo pagamintų naujų lengvųjų automobilių vidutinį išmetamo CO2 kiekį;3. „atitikties liudijimas“ – tai Direktyvos 2007/46/EEB 18 straipsnyje nurodytas liudijimas[20];4. „gamintojas“ – tai asmuo arba įstaiga, atskaitinga patvirtinančiajai valdžios institucijai už visus klausimus, susijusius su EB bendrijoje nustatyta tvarka tipui patvirtinti pagal Direktyvą 2007/49/EB ir atsakinga už produkcijos atitikties užtikrinimą.5. „masė“ – parengto eksploatuoti automobilio masė su kėbulu, įrašyta atitikties liudijime ir apibrėžta Direktyvos 2007/46/EEB I priedo 2.6 skyriuje;6. „išmetamo CO2 kiekis“ – tai lengvojo automobilio išmetamų teršalų kiekis matuojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir atitikties liudijime pažymėtas kaip išmetamo CO2 masė (bendra);7. „savitoji teršalų išmetimo norma“ – (taikoma kiekvienam gamintojui) kiekvienam naujam lengvajam automobiliui, kurį tas gamintojas yra pagaminęs, pagal I priedą išmesti leidžiamas savitasis vidutinis CO2 kiekis arba, jeigu gamintojui pagal 9 straipsnį taikoma išimtis, pagal minėtą išimtį išmesti leidžiamas vidutinis savitasis CO2 kiekis.2. Taikant šį reglamentą gamintojai laikomi susijusiais, jeigu jų įmones galima laikyti susijusiomis. „Susijusios įmonės“:8. įmonės, kuriose susitarimo su viena arba daugiau įmonių, susitariančioji šalis tiesiogiai arba netiesiogiai:i) turi įgaliojimus naudotis daugiau nei puse balsavimo teisių; arbaii) turi įgaliojimus paskirti daugiau nei pusę stebėtojų tarybos, valdytojų tarybos arba įmonei teisiškai atstovaujančios tarybos narių; arbaiii) turi teisę tvarkyti įmonės reikalus;9. įmonės, kurios tokio susitarimo susitariančiosios šalies atžvilgiu tiesiogiai ar netiesiogiai turi a punkte išvardytas teises ar įgaliojimus;10. įmonės, kuriose b punkte nurodytos įmonės tiesiogiai ar netiesiogiai turi a punkte nurodytas teises arba įgaliojimus;11. įmonės, kuriose tokio susitarimo susitariančioji šalis kartu su viena ar daugiau a, b ar c punktuose nurodytų įmonių arba kuriose dvi arba daugiau a, b, ar c punktuose nurodytų įmonių kartu turi a punkte išvardytas teises ar įgaliojimus;12. įmonės, kuriose a punkte išvardytos teisės arba įgaliojimai kartu priklauso:i) tokio susitarimo susitariančiosioms šalims arba a–d punktuose nurodytoms jų atitinkamai susijusioms įmonėms; arbaii) vienai ar daugiau tokio susitarimo susitariančiosioms šalims arba a–d punktuose nurodytai vienai ar daugiau jų susijusioms įmonėms ir vienai trečiajai šaliai ar daugiau trečiųjų šalių.4 straipsnis Savitoji teršalų išmetimo normaKiekvienais kalendoriniais metais pradedant nuo 2012 m. sausio 1 d. visi lengvųjų automobilių gamintojai turi užtikrinti, kad vidutinė savitoji išmetamo CO2 norma neviršytų pagal I priedą arba, jeigu gamintojui buvo suteikta išimtis, pagal tą išimtį nustatytos savitosios išmetamų teršalų normos.5 straipsnis Bendro fondo sudarymas1. Gamintojai, išskyrus tuos, kuriems pagal 9 straipsnį buvo suteikta išimtis, siekdami vykdyti įpareigojimus pagal 9 straipsnį, gali įsteigti bendrus fondus.2. Susitarimas įsteigti bendrą fondą gali būti sudaromas vieneriems arba daugiau kalendorinių metų, jeigu kiekvieno susitarimo galiojimo bendra trukmė nėra ilgesnė nei penkeri kalendoriniai metai ir jeigu toks susitarimas pirmais kalendoriniais metais, kuriais susitariama įsteigti bendrą išmetamųjų teršalų fondą, įsigalioja gruodžio 31 d. ar iki šios dienos. Bendrą fondą įsteigę gamintojai Komisijai perduoda šią informaciją:13. išvardija bendrą fondą sudarysiančius gamintojus;14. nurodomas fondo valdytoju paskirtas gamintojas, kuris būtų fondo atstovas ryšiams ir būtų atsakingas sumokėti viršytos taršos normos mokestį, nustatytą fondui pagal 7 straipsnį, ir15. pateikiami įrodymai, kad fondo valdytojas sugebės vykdyti b punkte nustatytus įpareigojimus.3. Jeigu pasiūlytas bendro valdytojas neatitinka 2 dalies c punkto reikalavimų, Komisija apie tai praneša gamintojams.4. Gamintojai, bendro fondo nariai, kartu praneša Komisijai apie bet kokį bendro fondo valdytojo pakeitimą ar jo finansinės būklės pasikeitimą, jeigu tie pokyčiai gali turėti įtakos jo sugebėjimui vykdyti 2 dalies c punkte nustatytus įpareigojimus, apie bendro fondo dalyvių sudėties pasikeitimus ar fondo likvidavimą.5. Gamintojai gali sudaryti bendro fondo steigimo susitarimus, jeigu jų susitarimai atitinka Sutarties 81 ir 82 straipsnius ir jeigu pateikęs prašymą bet koks gamintojas komerciniu atžvilgiu pagrįstomis sąlygomis, atvirai, skaidriai ir nediskriminuojamas gali tapti tokio susitarimo susitariančiąja šalimi. Apskritai neribojant ES konkurencijos taisyklių, kurios taikomos minėtiems bendriems fondams, visi bendro fondo nariai visų pirma užtikrina, kad nebūtų skelbiami duomenys arba keičiamasi informacija apie jų bendro fondo nuostatas, išskyrus šią informaciją:i) vidutinis savitasis išmetamas CO2 dujų kiekis;ii) savitasis išmetamas CO2 dujų kiekis;iii) bendras įregistruotų transporto priemonių skaičius.6. Šio straipsnio 5 dalis netaikoma, jeigu visi bendro fondo nariai yra susijusios įmonės.7. Taikant šį reglamentą bendro fondo, apie kurį informacija perduodama Komisijai, nariai–gamintojai laikomi vienu gamintoju, išskyrus tuo atveju, jeigu perduodamas šio straipsnio 3 dalyje nurodytas pranešimas.6 straipsnis Vidutinio teršalų kiekio kontrolė ir atskaitomybė1. Nuo 2010 m. sausio 1 d. prasidedančių metų ir kiekvienais paskesniais metais kiekvienoje valstybėje narėje renkami II priedo A dalyje nurodyti duomenys apie kiekvieną naują lengvąjį automobilį registruojamą tos valstybės narės teritorijoje.2. Iki 2011 m. vasario 28 d. ir kiekvienais paskesniais metais, valstybėse narėse parengiami II priedo B dalyje išvardyti duomenys apie praėjusius kalendorinius metus ir pateikiami Komisijai. Duomenys pateikiami laikantis II priedo C dalyje nurodytos formos.3. Komisijos prašymu valstybė narė taip pat pateikia visą duomenų, surinktų pagal 1 dalį, komplektą.4. Komisija tvarko centrinį duomenų, kuriuos valstybės narės pateikė pagal šį straipsnį, registrą ir iki 2011 m. birželio 30 d. bei kiekvienais paskesniais metais preliminariai suskaičiuoja kiekvieno gamintojo:16. per praėjusius kalendorinius metus Bendrijoje vidutinį išmestą CO2 kiekį,17. praėjusių metų išmetamo CO2 normą ir18. praėjusiais kalendoriniais metais gamintojo vidutinį išmestą CO2 kiekį ir tų pačių metų gamintojo išmetamo CO2 normos skirtumą.Kiekvienam gamintojui Komisija praneša jo preliminarų rezultatą. Į pranešimą įtraukiami duomenys apie kiekvienoje valstybėje narėje užregistruotų naujų lengvųjų keleivinių automobilių skaičių ir tų automobilių išmestą CO2 kiekį.Registras turi būti prieinamas viešai.5. Gavę pranešimą apie preliminarų pagal 4 dalį atlikto skaičiavimo rezultatą, gamintojai gali per 2 mėnesius pranešti apie duomenyse esančias klaidas ir nurodyti valstybes nares, kurių duomenyse, gamintojų nuomone, yra klaida.Komisija svarsto gamintojų pateiktus pranešimus ir iki rugsėjo 30 d. arba patvirtina pagal 4 dalį atlikto skaičiavimo rezultatus, arba tuos rezultatus pataiso ir juos patvirtina.6. Jei remdamasi pagal 5 dalį atliktu skaičiavimu Komisija nustato, kad 2010 m. arba 2011 m. kalendoriniais metais gamintojo atitinkamais metais vidutinis išmestas CO2 kiekis viršija to gamintojo atitinkamų metų išmetamo CO2 normą, Komisija praneša gamintojui.7. Valstybės narės skiria kompetentingą instituciją, kuri renka ir praneša kontrolės duomenis pagal šį reglamentą, ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo praneša Komisijai apie paskirtąją kompetentingą instituciją.8. Komisija gali priimti išsamias šiame straipsnyje nurodytų duomenų stebėjimo ir jų teikimo bei II priedo taikymo pagal 12 straipsnio 2 dalies nuostatas taisykles.Atsižvelgdama į šio reglamento taikymo patirtį Komisija gali iš dalies pakeisti II priedą. Priemonės, kuriomis iš dalies keičiamos neesminės šio reglamento dalys, priimamos pagal 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.7 straipsnis Mokestis už viršytą taršos normą1. Jei 2012 kalendoriniais metais arba paskesniais kalendoriniais metais gamintojo vidutinis išmetamo CO2 kiekis viršija gamintojui atitinkamais metais nustatytą išmetamo CO2 normą, Komisija gamintojui arba, bendro fondo atveju, bendro fondo valdytojui nustato mokestį už viršytą taršos normą.2. Šio straipsnio 1 dalyje nustatytas mokesti už viršytą taršos normą skaičiuojamas pagal toliau pateikiamą formulę:Viršytas kiekis x lengvųjų automobilių skaičius x šio straipsnio 3 dalyje nustatytas mokestis už viršytą taršos normą.Čia:„viršytas kiekis“ – vienam kilometrui tenkantis teigiamas gramų skaičius, kuriuo gamintojo vidutinis išmetamo CO2 kiekis viršijo to gamintojo kalendorinių metų išmetamo CO2 normą, suapvalintas tūkstantųjų tikslumu; ir„naujų lengvųjų automobilių skaičius“ – to gamintojo naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų tais metais, skaičius.3. Mokestis už viršytą taršos normą yra:19. 20 EUR už kalendoriniais 2012 m. viršytą taršos normą,20. 35 EUR už kalendoriniais 2013 m. viršytą taršos normą,21. 60 EUR už kalendoriniais 2014 m. viršytą taršos normą, ir22. 95 EUR už kalendoriniais 2015 m. ir paskesniais kalendoriniais metais viršytą taršos normą.4. Komisija nustato metodus, kurių laikantis renkamas 1 dalyje numatytas mokestis už viršytą taršos normą.Priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 12 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.5. Mokesčio už viršytą taršos normą sumos laikomos Europos Sąjungos biudžeto pajamomis.8 straipsnis Gamintojų rezultatų skelbimas1. Iki 2011 m. spalio 31 d. ir kiekvienais paskesniais metais Komisija skelbia sąrašą, kuriame nurodo kiekvieno gamintojo:23. praėjusių kalendorinių metų išmetamo CO2 normą,24. praėjusių kalendorinių metų vidutinį išmetamo CO2 kiekį,25. praėjusių kalendorinių metų vidutinio išmetamo CO2 kiekio ir tų pačių metų išmetamo CO2 normos skirtumą ir26. visų naujų lengvųjų automobilių praėjusiais kalendoriniais metais Bendrijoje vidutinį išmetamo CO2 kiekį.2. Nuo 2013 m. spalio 31 d. pagal 1 dalį skelbiamame sąraše taip pat nurodoma, ar atitinkamais kalendoriniais metais gamintojas laikėsi 4 straipsnyje nustatytų reikalavimų.9 straipsnis Išimtis nepriklausomiems gamintojams, nedideliais kiekiais gaminantiems specialiuosius automobilius1. Gamintojas gali pateikti prašymą jam taikyti pagal I priedą apskaičiuojamų taršos normų išimtį, jei:27. gamintojas yra atsakingas už mažiau kaip 10000 naujų lengvųjų automobilių užregistruotų Bendrijoje per kalendorinius metus, ir28. gamintojas yra nesusijęs su kitu gamintoju.2. Prašymas taikyti 1 dalyje numatytą išimtį gali būti teikiamas daugiausiai penkeriems metams. Prašymas teikiamas Komisijai, jame nurodoma:29. gamintojo pavadinimas ir asmuo ryšiams,30. įrodymai, kad gamintojas atitinka reikalavimus taikyti 1 dalyje numatytą išimtį,31. duomenys apie to gamintojo gaminamus lengvuosius automobilius, įskaitant tų automobilių masę ir išmetamo CO2 kiekį ir32. išmetamo CO2 norma, atitinkanti gamintojo galimybes mažinti taršą, įskaitant technologines galimybes mažinti jo išmetamo CO2 kiekį.3. Jei Komisija mano, kad gamintojas atitinka 1 dalyje numatytos išimties taikymo reikalavimus, ir laiko, kad gamintojo siūloma išmetamo CO2 kiekio mažinimo norma atitinka gamintojo galimybes, įskaitant technologines, mažinti jo išmetamo CO2 kiekį, Komisija suteikia gamintojui išimtį. Išimtis taikoma nuo metų, einančių po prašymo pateikimo, sausio 1 d.4. Gamintojas, kuriam pagal šį straipsnį taikoma išimtis, nedelsdamas praneša Komisijai apie pasikeitimus, kurie turi arba gali turėti įtakos sąlygoms, pagal kurias tam gamintojui taikoma išimtis.5. Jei remdamasis pagal 4 dalį gautu pranešimu arba dėl kitų priežasčių Komisija mano, kad gamintojas nebeatitinka išimties taikymo sąlygų, Komisija nuo kitų kalendorinių metų sausio 1 d. išimtį atšaukia ir apie tai praneša gamintojui.6. Jei Komisija mano, kad gamintojas neįgyvendina jo prašyme išdėstytos programos taršai mažinti, Komisija gali panaikinti išimtį.7. Komisija gali priimti išsamias 1–6 dalių įgyvendinimo nuostatas, įskaitant kriterijų, kuriais nustatomas atitikimas taikyti išimtį, aiškinimą, prašymų turinį taip pat programų mažinti išmetamo CO2 kiekį turinį ir vertinimą.Priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 12 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.10 straipsnisPersvarstymas ir ataskaitų pateikimas1. 2010 m. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje apžvelgiama pažanga, pasiekta įgyvendinant Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį.2. 2010 m. Komisija, remdamasi pagal Sprendimą 1753/2000/EB pranešamais duomenimis, įvertina, ar nuo 2006–2009 m. naujų lengvųjų automobilių masės pokytis buvo didesnis arba mažesnis už 0.Jei lengvųjų automobilių masė keitėsi, I priede nurodytas savosios masės augimo skaičius yra pataisomas, kad būtų lygus kalendorinių 2006–2009 m. laikotarpio metinių masės pokyčių vidurkiui.Toks pakeitimas, kurio tikslas – iš dalies pakeisti neesminius šio reglamento elementus, priimamas pagal 12 straipsnio 2a dalyje minėtą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.3. Komisija svarsto technologijų plėtrą, kad atitinkamai iš dalies pakeistų Reglamentą EB Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo.11 straipsnis Vartotojų informavimasNuo 2010 m. sausio 1 d. gamintojai užtikrina, kad etiketėse, plakatuose arba reklaminėje spaudoje bei Direktyvos 1999/94/EB 3, 5 ir 6 straipsnyje minimoje medžiagoje yra nurodoma, kiek parduodamo lengvojo automobilio išmetamas CO2 kiekis skiriasi nuo I priede tam lengvajam automobiliui nustatytos išmetamo CO2 normos.12 straipsnis Komitetas1. Komisijai padeda Sprendimo 93/389/EEB 8 straipsniu įsteigtas komitetas.2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis turi būti trys mėnesiai.3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.13 straipsnis Bendrijos finansinė paramaBendrijos lygmeniu įgyvendinant šį reglamentą naudojamos Bendrijos aplinkosaugos finansinio instrumento (LIFE+) lėšos, laikantis Reglamentui (EB) Nr. 614/2007 taikomų taisyklių ir sąlygų14 straipsnis PanaikinimasSprendimas 1753/2000/EB atšaukiamas nuo 2010 m. sausio 1 d.Tačiau minėto sprendimo 4, 9 ir 10 straipsniai galioja, kol Komisija pateikia Europos Parlamentui 2009 kalendorinių metų kontrolės duomenų ataskaitą.15 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[...] [...]I PRIEDAS IŠMETAMO CO 2 DUJŲ KIEKIO NORMOS1. Savitasis išmetamų CO2 dujų kiekis, kurį leidžiama išmesti eksploatuojant kiekvieną naują lengvąjį automobilį, nustatomas pagal šią formulę:Savitasis išmetamas CO2 dujų kiekis = 130 + a (M –M0)čia:M = transporto priemonės masė (kg)M0 = 1289.0 × ff = (1 + AMI)6Savosios masės padidėjimas (AMI) = 0 %a = 0.04572. Savitasis išmetamų dujinių teršalų kiekis, kuris kalendoriais metais nustatomas tam tikroms gamintojo gaminamoms transporto priemonėms, apskaičiuojamas kaip kiekvieno naujo lengvojo automobilio, kurį gamintojas pagamina tais kalendoriniais metais, leidžiamasis išmetamų dujinių teršalų kiekio vidurkis.II PRIEDAS STEBĖJIMAS IR PRANEŠIMAS APIE IŠMETAMĄ TERŠALŲ KIEKĮA DALIS – Naujų lengvųjų automobilių duomenų rinkimas ir išmetamam CO 2 dujų kiekiui stebėti būtinos informacijos apibrėžimas1. Nuo 2010 m. sausio 1 d. ir kiekvienais kitais metais valstybės narės renka šiuos duomenis apie visus naujus jų teritorijoje įregistruotus lengvuosius automobilius:33. gamintojas;34. lengvojo automobilio tipas, variantas ir modifikacija;35. savitasis lengvojo automobilio išmetamas CO2 dujų kiekis (g/km);36. lengvojo automobilio masė (kg);37. lengvojo automobilio bazė (mm); ir38. lengvojo automobilio tarpuvėžės plotis (mm).2. Pirmoje dalyje nurodyti duomenys nurašomi iš atitinkamo lengvojo automobilio atitikties sertifikato. Jeigu atitikties sertifikate nurodoma ir mažiausia, ir didžiausia lengvojo automobilio masė, taikydamos šį reglamentą valstybės narės atsižvelgia tik į didžiausią to automobilio masę.3. Nuo 2010 m. sausio 1 d. ir kiekvienais kitais metais valstybės narės pagal B dalyje aprašytus metodus nustato (duomenys pateikiami suskirstyti pagal gamintoją):39. bendrą jos teritorijoje įregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičių;40. vidutinį savitąjį išmetamą CO2 dujų kiekį, kaip nurodyta šio priedo B dalies 7 pastraipoje;41. vidutinę masę, kaip nurodyta šio priedo B dalies 8 pastraipoje;42. apie kiekvieno naujo lengvojo automobilio kiekvieno varianto kiekvieną modifikaciją nurodoma:i) bendras jos teritorijoje įregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičius, kaip nurodyta šio priedo B dalies7pastraipoje;ii) savitasis išmetamas CO2 dujų kiekis;iii) masę;iv) priekinių ir galinių transporto priemonės ratų apibrėžtas jos plotas, kaip nurodyta šio priedo B dalies 9 pastraipoje.B DALIS – Informacijos CO 2 dujų kiekiui, kurį išmeta nauji lengvieji automobiliai, stebėti apibrėžimo metodologija1. Stebėjimui atlikti būtina informacija, kurią valstybės narės privalo apibrėžti pagal A dalies 3 pastraipą, apibrėžiama taikant šioje dalyje aprašytą metodiką.Įregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičius (N).2. Valstybės narės nustato jų teritorijoje atitinkamais stebėjimo atlikimo metais įregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičių N .Vidutinis savitasis iš išmetamas CO 2 dujų kiekis (S, ave )3. Iš visų naujų lengvųjų automobilių, įregistruotų valstybės narės teritorijoje, stebėjimo atlikimo metais išmetamas vidutinis savitasis CO2 dujų kiekis (S,ave) apskaičiuojamas iš visų naujų lengvųjų automobilių išmetamą bendrą savitąjį CO2 dujų kiekį S dalijant iš naujų lengvųjų automobilių skaičiaus N .S ave = (1/ N ) × Σ SVidutinė naujų lengvųjų automobilių masėVidutinė visų lengvųjų automobilių, naujai įregistruotų valstybės narės teritorijoje, masė stebėjimo atlikimo metais (M,ave) apskaičiuojama visų naujų lengvųjų automobilių bendrą masę M dalijant iš naujų lengvųjų automobilių skaičiaus N .M ave = (1/ N ) × Σ MNaujų lengvųjų automobilių variantų pasiskirstymas4. Turi būti renkami duomenys apie kiekvieno tipo naujo lengvojo automobilio kiekvieno varianto kiekvienos modifikacijos automobilį, naujai įregistruotų lengvųjų automobilių skaičių, transporto priemonių masę, savitąjį išmetamą CO2 dujų kiekį ir priekinių bei galinių transporto priemonės ratų apibrėžtą jos plotą.Priekinių bei galinių transporto priemonės ratų apibrėžtas jos plotasPriekinių bei galinių transporto priemonės ratų apibrėžtas jos plotas – tai lengvojo automobilio bazės ir jo pločio sandauga.C DALIS – Duomenų perdavimo formatas1. Valstybės narės A dalies 3 pastraipoje aprašytus duomenis kiekvienais metais pateikia apie visu gamintojus (duomenų formatas turi atitikti nurodytąjį toliau):- Jungtiniai duomenys:Metai: |Gamintojas | Bendras įregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičius | Vidutinis savitasis išmetamas CO2 dujų kiekis (g/km) | Vidutinė masė (kg) | Vidutinis priekinių ir galinių transporto priemonės ratų apibrėžtas jos plotas (m2) |(1 gamintojas) | ... | ... | ... | ... |(2 gamintojas) | ... | ... | ... | ... |... | ... | ... | ... | ... |Bendras gamintojų skaičius | ... | ... | ... | ... |- Išsamūs kiekvieno gamintojo duomenys:07 01 04 01 | NPI | NDA[21] | NE | NE | TAIP | Nr. 2 |07 03 07 | NPI | Dif. | NE | NE | TAIP | Nr. 2 |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 m. ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos[22] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 0,400 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 1,700 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0,240 | 0,200 | 0,240 | 0,260 | 0,280 | 0,480 | 1,700 |Administracinės išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą[23] |Techninė ir administracinė pagalba (NDA) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0,400 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 1,700 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 0,240 | 0,200 | 0,240 | 0,260 | 0,280 | 0,480 | 1,700 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[24] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDA) | 8.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,585 | 0,585 | 0,585 | 2,808 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDA) | 8.2.6. | e | 0,125 | 0,095 | 0,065 | 0,068 | 0,068 | 0,068 | 0,489 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0,876 | 0,646 | 0,616 | 0,953 | 0,953 | 0,953 | 4,997 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0,716 | 0,646 | 0,656 | 0,913 | 0,933 | 1,133 | 4,997 |Išsami informacija apie bendrą finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso |........................ | f |Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka taikomą finansinį programavimą iki 2013 m.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Institucijų susitarimo nuostatas[25] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba persvarstyti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.( Pasiūlymas įplaukoms turi tokio finansinio poveikio:mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n–1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 3 | 3 | 3 | 5 | 5 | 5 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ar ilgalaikiai poreikiaiŠiuo reglamentu siekiama nustatyti, kad nuo 2012 m. iš visų naujų lengvųjų automobilių nebūtų išmetama daugiau nei 130 g CO2 /km. Minėtas reikalavimas – taikomo integruotojo požiūrio dalis ir su tuo reikalavimu bus taikomos papildomos priemonės, leisiančios išmetamų teršalų kiekį sumažinti dar 10 g CO2/km, t. y. kad būtų pasiektas Komisijos iškeltas tikslas: 120 g. CO2/km (toks tikslas iškeltas 2007 m. vasario 27 d. Komisijos komunikate dėl persvarstytos CO2 ir lengvųjų automobilių strategijos (COM (2007) 19).5.2. Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija.Bendrija siekia ilgalaikio tikslo – sumažinti Bendrijoje iš naujų lengvųjų automobilių išmetamą vidutinį CO2 dujų kiekį, o Taryba ir Europos Parlamentas paragino Komisiją šiuo klausimu pateikti teisės akto pasiūlymą. Valstybės narės pasiūlymo tikslų nesugebės įgyvendinti taip, kaip reikėtų, nes bus privaloma užtikrinti, kad neatsirastų bendrosios rinkos veikimui trukdančių kliūčių, būtų išvengta klimato kaitos, kuri yra tarpvalstybinio pobūdžio, poveikio ir kad neįsigalėtų gerokai besiskiriantys, palyginti su galiojusiais pastaruoju metu, valstybių narių nustatomi savitieji vidutiniai iš naujų lengvųjų automobilių išmetamų CO2 dujų kiekiai. Be to, Bendrijos lygiu iškėlus tikslą sumažinti iš lengvųjų automobilių išmetamą CO2 dujų kiekį gamintojai galėtų veikiau rinktis įgyvendinti reikalavimą sumažinti Bendrijoje jų eksploatuojamo lengvųjų automobilių parko išmetamą CO2 dujų kiekį, o ne specialius nacionalinius išmetamo tų dujų kiekio mažinimo tikslus.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąŠiuo pasiūlymu siekiama tokių bendrų politinių tikslų:- užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį Europos Sąjungoje ir prisidėti siekiant ES Kioto protokole iškeltų tikslų;- didinti energijos tiekimo Europos Sąjungai saugumą,- skatinti Europos automobilių sektoriaus konkurencingumą ir remti mokslinius mažai degalų naudojančių technologijų tyrimus.Šiuo pasiūlymu visų pirma siekiama sumažinti poveikį klimato kaitai ir padidinti lengvųjų automobilių degalų naudojimo efektyvumą, t. . užtikrinti, kad iš naujai parduotų lengvųjų automobilių nebūtų išmetamas didesnis nei 130 g/km CO2 kiekis. Šis vidutinis išmetamų teršalų kiekis – rodiklis, pagal kurį bus stebima, kaip sekasi įgyvendinti pasiūlymą.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai).( Centralizuotas valdymas:( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, perduodant:( vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms finansinio reglamento 185 str.( nacionalinei(-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai(-oms) ar įstaigai(-oms), teikiančiai(-čioms) viešąsias paslaugas( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas:( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Atitinkamos pastabos:6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS6.1. Stebėjimo sistemaŠis pasiūlymas bus pagrįstas jau taikoma stebėjimo sistema, kuri buvo sukurta pirmiau CO2 ir lengvųjų automobilių strategijų įgyvendinimui stebėti. Stebėjimo sistemos veikla grindžiama duomenimis, kuriuos Komisijai valstybės narės įteikia apie naujai įregistruotus lengvuosius automobilius ir jų charakteristikas, įskaitant savitąjį išmetamų CO2 dujų kiekį.Sutartyse, kurias Komisija pasirašo direktyvos įgyvendinimo tikslu, numatoma, kad Komisija (arba jos įgaliotas atstovas) atlieka priežiūrą bei finansinę kontrolę, o Audito Rūmai atlieka auditą, jeigu prireikia, vietoje.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex -ante vertinimasŽr. poveikio vertinimą, kuris prie šio pasiūlymo pridedamas kaip Komisijos tarnybų darbo dokumentas. Visų siūlomų priemonių poveikis buvo įvertintas ekonominiu, socialiniu ir aplinkos aspektais.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis).6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasPriemonė bus persvarstyta pagal 10 straipsnį.7. Kovos su sukčiavimu priemonėsLaikomasi visų vidinės kontrolės standartų Nr. 14, 15 16, 18, 19, 20, 21 ir Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento nustatytų principų.Komisija užtikrina, kad būtų įgyvendinti pagal šį pasiūlymą finansuojama veikla, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant prevencines priemones prieš apgaulę, korupciją ir bet kokią kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir išieškant nepagrįstai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.Kad įgyvendinant 7 straipsnį būtų užkirstas kelias apgaulei, pagal 6 straipsnį ir susijusį II priedą nustatoma griežta stebėjimo ir ataskaitų teikimo tvarka. Be to, 6 straipsnio 8 dalyje nustatyta, kad Komisija gali priimti stebėjimo ir ataskaitų teikimo gaires, kurių valstybės narės privalės laikytis.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[27] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 4 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Darbuotojai, finansuojami[28] pagal XX 01 02 str. |Kiti darbuotojai[29], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 3 | 3 | 3 | 5 | 5 | 5 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasPirmaisiais metais (2010–2012 m.) pagrindiniai uždaviniai vykdant veiklą būtų šie: tobulinti stebėjimo tvarką (tai bus daroma rengiant gaires valstybėms narėms) ir plėsti ankstesnę valstybių narių vykdytą stebėjimo veiklą, nustatytą Sprendime 1753/2000/EB (pastaroji turi būti panaikinta reglamentu). Be stebėjimo veiklos priežiūros, Komisija turės tvarkyti pagrindinį duomenų registrą, lengvųjų automobilių gamintojams teikti valstybių narių apie juos pateiktus duomenis, užtikrinti, kad duomenys visiems būtų prieinami, ir nuo 2011 m. kasmet skelbti stebėjimo ataskaitą. Be to, nuo 2013 m. turės būti užtikrinama, kad bus surenkamas mokestis už viršytą taršos normą, jeigu nebus laikomasi reikalavimų.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( (Šiuo metu programos valdymui skirtos darbo vietos, kurias reikia pakeisti arba pratęsti.( Darbo vietos, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtos n-tiesiems metams.( Darbo vietos, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.( Darbo vietos, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( (Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS ir (arba) PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinės valdymo išlaidos)mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. 2015 m. ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |– intra muros |– extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |8.2.5. Finansinės sąnaudos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios sąnaudos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 m. ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,585 | 0,585 | 0,585 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,585 | 0,585 | 0,585 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |Turėtų būti daroma nuoroda į 8.2.1 punktą, jeigu reikia |Įprastas vieno darbuotojo arba laikinojo darbuotojo darbo atlygis turi atitikti nustatytąjį 8.2.1. punkte t. y. 0,117 mln. eurų. |Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. |Turėtų būti daroma nuoroda į 8.2.1 punktą, jeigu reikia |8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 2015 m. ir vėliau | 2010 - 2015 |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,008 | 0,008 | 0,008 | 0,039 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0,060 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,210 |XX 01 02 11 03 – Komitetai[31] | 0,060 | 0,060 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,240 |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,125 | 0,095 | 0,065 | 0,068 | 0,068 | 0,068 | 0,489 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą |2010–2012 m. 5 komandiruotės per metus (vienos komandiruotės sąnaudos 1 000 eurų). Nuo 2013 m. 8 komandiruotė per metus. Pagal reglamentą įsteigto Reguliavimo komiteto posėdžiai (vienetui skiriamos sąnaudos: 30 000 eurų posėdžiui) numatyta per pirmus dvejus metus kviesti du kartus per metus, o paskui – kartą per metus. Specialių klausimų ekspertų posėdžius, skirtus įgyvendinti reglamentą (vienetui skiriamos sąnaudos: 30 000 eurų posėdžiui) 2010 m. numatyta kviesti du kartus per metus, o paskui – kartą per metus. |Išlaidos, skirtos žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams, apmokamos iš valdančiajam GD pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų.[1] OL L 33, 1994 2 7, p. 11.[2] COM(2007) 2.[3] OL C [...], [...], p. [...].[4] OL C [...], [...], p. [...].[5] OL C [...], [...], p. [...].[6] OL C [...], [...], p. [...].[7] OL L 33, 1994 2 7, p. 11.[8] COM(2007) 2.[9] OL L 202, 2002 8 10, p. 1.[10] COM(95) 689 galutinis.[11] C(1999) 107 OL L 40, 1999 2 13. p. 49.[12] C(2000) 803 OL L 100, 2000 4 20, p. 55.[13] C(2000) 801 OL L 100, 2000 4 20, p. 57.[14] COM(2007) 19 galutinis.[15] COM(2007) 22 galutinis.[16] OL L 171, 2007 6 29, p. 1.[17] OL L 263, 2007 10 9, p. 1.[18] OL L 149, 2007 6 9, p. 1.[19] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).[20] OL L 263, 2007 10 9, p. 1.[21] Nediferencijuoti asignavimai – toliau NDA.[22] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[23] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[24] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[25] Žr. Institucijų susitarimo 19 ir 24 punktus.[26] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė taikoma ilgiau nei 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių.[27] Išlaidos šiems darbuotojams NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[28] Išlaidos šiems darbuotojams NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[29] Išlaidos šiems darbuotojams įskaičiuotos į orientacinę sumą.[30] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą.[31] Nurodyti darbuotojo komitetą ir grupę, kurioje darbuotojas dirba.


type: wikipedia

text:
Dusík (lat. Nitrogenium) je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku N a protónové číslo 7. Je to plyn bez farby a zápachu. Nezávisle od seba ho v roku 1772 objavili Daniel Rutherford a Henry Cavendish a nazvali ho jedovatým vzduchom. Antoine Lavoisier zistil, že tento plyn je zložkou vzduchu a pretože sa v ňom živé organizmy dusili, pomenoval ho azote (z gréčtiny zóon = život, a = zápor). Slovenský názov pochádza od prírodovedca J. Presla, ktorý preniesol v roku 1828 francúzsky názov. Medzinárodný názov nitrogenium vznikol z latinského nitrium, ktorým sa označovali chemikálie z popola rastlín. V potravinárstve sa označuje E941.
 Zlúčeniny
 Anorganické zlúčeniny
 Dusík je tzv. inertný plyn, ktorý iba veľmi ťažko reaguje s inými chemickými zlúčeninami. Voči väčšine prvkov vystupuje (s výnimkou kyslíka, chlóru a fluóru) ako elektronegatívnejší prvok, preto môžeme dané zlúčeniny považovať za nitridy daných prvkov.
 Binárne zlúčeniny
 Zlúčeniny s vodíkom sú amoniak NH3, hydrazín N2H4 a azidovodík HN3. Amoniak sa vo vodnom roztoku správa ako zásada, vytvára amónne katióny NH4+, podobne aj hydrazín (N2H5+, N2H6+2). Azidovodík je naopak slabá kyselina, vytvára ióny N3-.
 Oxidy dusíka sú známe v oxidačných stupňoch +1 až +5. Najznámejším z nich je oxid dusný N2O, nazývaný tiež rajský plyn, ktorý sa v minulosti používal ako narkotikum pri chirurgických operáciách. Oxidy NO a NO2 (resp. dimér N2O4) sú hlavné zložky tzv. suchého smogu.
 Z halogenidov je najznámejší trijodid NI3 (jododusík), aj keď podľa elektronegativít je to vlastne nitrid jódu, výbušná látka citlivá na otrasy. Mal by sa však skôr formulovať ako NI3.NH3 , ide teda o amoniakiát.
 Nitridy N−3, amidy NH2- a imidy NH−2 sú binárne zlúčeniny dusíka s menej elektronegatívnymi prvkami. Formálne sa odvádzajú z amoniaku odtrhnutím jedného, dvoch alebo aj troch atómov vodíka. Im podobné, aj keď vzácnejšie sú hydrazidy N2H3-, prípadne azidy N3-, odvodené od hydrazínu, resp. azidovodíka. Azidy ťažkých kovov (striebro) sú výbušné, používajú sa ako inicializačná náplň do priemyselných rozbušiek.
 Ostatné anorganické zlúčeniny
 Anorganické kyseliny zastupujú najmä pomerne slabá kyselina dusitá HNO2 so soľami dusitanmi a neporovnateľne silnejšia kyselina dusičná HNO3. Obidve kyseliny aj ich soli dusitany a dusičnany majú silné oxidačné účinky.
 Organické zlúčeniny
 Dusík sa vyskytuje vo viacerých organických zlúčeninách a je jedným z biogénnych prvkov, nachádzajúcich sa vo všetkých živých organizmoch.
 Amíny sa delia na primárne so skupinou -NH2, sekundárne so skupinou =NH a terciálne so skupinou =N-. Aminoskupina sa nachádza vo všetkých aminokyselinách, ktoré sú základnou stavebnou jednotkou bielkovín. Najjednoduchšia aminokyselina je glycín. Aminoskupina sa môže viazať aj na aromatické jadro, tieto zlúčeniny sú často používané ako farbivá. Najdôležitejším aromatickým amínom je anilín.
 Nitrozlúčeniny obsahujú v molekule skupinu -NO2. Sú to mimoriadne silné oxidačné činidlá a niektoré z nich sú významné produkty chemického priemyslu výbušných látok. Typickým príkladom je nitroglycerín, trinitrotoluén alebo pentrit.
 Skupinu –NO majú v molekule nitrózozlúčeniny.
 Medzi najdôležitejšie heterocyklické zlúčeniny obsahujúce v molekule atóm dusíka patria
 pyridín
 pyrol
 chinolín
 indol
 Výskyt v prírode
 V elementárnej podobe sa s dusíkom stretávame prakticky neustále, tvorí totiž 78 % (objemových) zemskej atmosféry.
 Vzhľadom k rozpustnosti prakticky všetkých svojich anorganických solí sa v bežných horninách takmer nevyskytuje. Všetky tieto látky boli dávno spláchnuté do oceánov a tam sa opäť zapojili do rôznych biologických cyklov.
 Výnimkou je napr. čilský liadok alebo dusičnan sodný NaNO3. Významným zdrojom organického dusíka sú najmä objemné vrstvy vtáčieho trusu, nazývané guáno a využívané predovšetkým ako hnojivo.
 Využitie
 Dusík sa vyrába frakčnou destiláciou skvapalneného vzduchu a je to skôr prebytok pri výrobe viac žiadaného kyslíka.
 Kvapalný dusík sa využíva v kryogénnych procesoch, pri ktorých je potrebné udržať prostredie s veľmi nízkou teplotou. Príkladom je zachovanie tkanív alebo spermií a vajíčok v kúpeli z kvapalného dusíka. Kvapalným dusíkom sú chladené polovodičové detektory röntgenového žiarenia v rôznych spektrometrických aplikáciách.
 Plynný dusík sa využíva ako inertná atmosféra na miestach, kde hrozí nebezpečenstvo výbuchu, pri výrobe integrovaných obvodov, nehrdzavejúcej ocele, alebo v potravinárstve ako ochranná atmosféra proti oxidácii.
 Amoniak a jeho zlúčeniny sú jedným z najpoužívanejších hnojív v poľnohospodárstve. Plynný amoniak sa v poslednej dobe stáva náhradou freónov v chladiarenstve.
 Mimoriadne silné oxidačné vlastností zlúčenín dusíka v oxidačnom stupni +5 sa využívajú pri výrobe výbušnín. Už v starovekej Číne bola známa výroba pušného prachu, ktorého podstatnú časť tvoria dusičnan sodný alebo draselný. V súčasnosti sa v tomto odbore uplatňujú skôr organické zlúčeniny dusíka ako nitroglycerín alebo trinitrotoluén.
 Ako palivá do raketových motorov sa v minulosti používali kyselina dusičná ako oxidovadlo, a hydrazín ako zdroj spaľovaného vodíka.
 Pozri aj
 Zoznam emulgátorov
 Iné projekty
 Nekovy
 Plyny


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 12.5.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 142/56
 Uznesenie Súdu pre verejnú službu (tretia komora) z 27. februára 2014 – Walton/Komisia
 (Vec F-32/13) (1)
 ((Verejná služba - Dočasný agent - Odchodné - Odstúpenie z funkcie konštatované Súdom prvého stupňa Európskych spoločenstiev - Právna sila rozhodnutej veci - Rozhodnutie menovacieho orgánu, ktoré sa stalo právoplatným z dôvodu nepodania opravného prostriedku - Nerešpektovanie predchádzajúceho správneho konania - Zjavná neprípustnosť))
 2014/C 142/76
 Jazyk konania: francúzština
 Účastníci konania
 Žalobca: Robert Walton (Oxford, Spojené kráľovstvo) (v zastúpení: F. Moyse, advokát)
 Žalovaná: Európska komisia (v zastúpení: J. Currall a A.-C. Simon, splnomocnení zástupcovia)
 Predmet veci
 Návrh na zrušenie rozhodnutia, ktorým sa zamieta žiadosť o vyplatenie dlhu, ktorý mala Komisia zaplatiť žalobcovi ako odchodné
 Výrok
 1.
 Žaloba sa zamieta ako zjavne neprípustná.
 2.
 R. Walton znáša svoje vlastné trovy konania a je povinný nahradiť trovy konania, ktoré vznikli Európskej komisii.
 (1) Ú. v. EÚ C 207, 20.7.2013, s. 58.


text:
Alfred Tauber (* 5. november 1866, Bratislava – † 26. júl 1942, Terezín) bol slovenský matematik židovského pôvodu.
 Narodil sa 5. novembra 1866 v Bratislave v rodine Hermana Taubera a jeho manželky Johany Ehrensteinovej. Pôsobil vo Viedni. Jeho výskum bol zameraný na teóriu funkcií a teóriu potenciálu.
 Preslávil sa výsledkami o divergentných radoch, ktoré sa volajú Tauberove vety (názov pochádza od Godfreya Harolda Hardyho a Johna Edensora Littlewooda. Na jeho výsledky nadviazal Norbert Wiener. Pracoval tiež na diferenciálnych rovniciach a gama funkcii. Dátum jeho úmrtia nie je známy.
 Dňa 28. júna 1942 bol deportovaný do koncentračného tábora v Terezíne.
 Externé odkazy
 Záznam o narodení v matrike záznam číslo 2691 ako Heinrich Alfred Tauber
 Narodenia v 1866
 Úmrtia v 1942
 Slovenskí matematici
 Osobnosti z Bratislavy
 Osobnosti židovského pôvodu


text:
 Събития
 16 октомври: Начало на Кримската война Война между Русия и Османската империя. Русия губи войната и изпада в положение на тежка криза.
 Родени
 Антони Пьотровски, полски художник
 Илия Луканов, български революционер
 Йозеф Обербауер, австрийски художник
 Карол Телбиз, австро-унгарски общественик
 Хенри ван Дайк, писател
 11 януари – Густав Фалке, немски писател († 1916 г.)
 19 януари – Иван Салабашев, български политик
 20 януари – Стефан Бобчев, български общественик, държавник и публицист
 28 януари – Владимир Соловьов, руски философ
 8 февруари – Георги Агура, Български офицер (генерал)
 16 март – Хайнрих Кайзер, германски физик
 30 март – Винсент ван Гог, холандски художник
 7 април – Леополд, херцог на Олбани, син на кралица Виктория († 1884)
 17 април – Уилям Джон Макгий, американски геолог
 8 май – Клод Луи Ектор дьо Вилар, френски офицер
 15 юли – Мария Ермолова, руска актриса
 18 юли – Хендрик Лоренц, нидерландски физик
 12 август – Стоян Заимов, български революционер и възрожденец
 2 септември – Вилхелм Оствалд, немски химик, нобелов лауреат (1909)
 14 септември – Марк-Емил Руше, швейцарски политик
 16 септември – Албрехт Косел, немски лекар, нобелов лауреат
 23 септември – Константин Стоилов, български политик
 4 октомври – Стефан Панаретов, български учен, дипломат и политик
 17 октомври – Мария Александровна Сакскобургготска, херцогиня на Единбург
 Починали
 13 април – Леополд Гмелин, немски химик
 28 април – Лудвиг Тик, немски поет
 11 май – Никита Бичурин, руски китаист
 14 юни – Захарий Зограф, български художник
 8 август – Хьоне Вронски, полски философ и математик
 2 октомври – Франсоа Араго, френски физик и политик
 18 октомври – Йохан Фишер фон Валдхайм, германски зоолог
 Вижте също:
 календара за тази година


text:
 8.8.2016
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 287/10
 Tiesas (sestā palāta) 2016. gada 2. jūnija spriedums (Symvoulio tis Epikrateias (Grieķija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Kapnoviomichania Karelia AE/Ypourgos Oikonomikon
 (Lieta C-81/15) (1)
 (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Nodokļi - Akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējais režīms - Direktīva 92/12/EEK - Tabakas izstrādājumi, kas tiek pārvietoti atliktās akcīzes nodokļa maksāšanas režīmā - Apstiprināta noliktavas saimnieka atbildība - Dalībvalstu iespēja apstiprinātu noliktavas saimnieku atzīt par solidāri atbildīgu par kontrabandas nodarījuma veicējiem uzlikto finansiālo sankciju samaksu - Samērīguma un tiesiskās noteiktības principi)
 (2016/C 287/12)
 Tiesvedības valoda – grieķu
 Iesniedzējtiesa
 Symvoulio tis Epikrateias
 Pamatlietas puses
 Prasītāja: Kapnoviomichania Karelia AE
 Atbildētāja: Ypourgos Oikonomikon
 Rezolutīvā daļa:
 Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīva 92/12/EEK par vispārēju režīmu akcīzes precēm un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību, kas grozīta ar Padomes 1992. gada 14. decembra Direktīvu 92/108/EEK, aplūkojot to no Savienības tiesību vispārējo principu, it īpaši tiesiskās noteiktības un samērīguma principu, viedokļa, ir jāinterpretē tādējādi, ka tai ir pretrunā tāds valsts tiesiskais regulējums – kurš ir aplūkots pamatlietā un kurā ir atļauts atzīt, ka par to summu samaksu, kas atbilst finansiālajām sankcijām, kuras ir uzliktas saistībā ar pārkāpumu, kas izdarīts tādu preču pārvadāšanas gaitā, par kurām akcīzes nodokļa samaksa ir atlikta, solidāri tostarp ir atbildīgi šo preču īpašnieki, ja šos īpašniekus ar pārkāpuma izdarītājiem saista līgumattiecības, padarot tos par viņu pilnvarotajiem –, uz kura pamata apstiprinātais noliktavas saimnieks tiek atzīts par solidāri atbildīgu par minēto summu samaksu bez iespējas panākt savu atbrīvošanu no šīs atbildības, pierādot, ka viņam nav pilnīgi nekādas saistības ar pārkāpuma izdarītāju rīcību, pat tad, ja saskaņā ar valsts tiesībām šis noliktavas saimnieks pārkāpuma izdarīšanas brīdī nav nedz minēto preču īpašnieks, nedz viņu ar pārkāpuma izdarītājiem saista līgumattiecības, padarot tos par viņa pilnvarotajiem.
 (1) OV C 138, 27.4.2015.


text:
 1.5.2010
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 113/44
 Sentenza tal-Qorti Ġenerali tad-9 ta’ Marzu 2010 — hofherr communikation vs UASI (NATURE WATCH)
 (Kawża T-77/09) (1)
 (“Trade mark Komunitarja - Reġistrazzjoni internazzjonali li tindika l-Komunità Ewropea - Trade mark verbali NATURE WATCH - Raġuni assoluta għal rifjut - Karattru deskrittiv - Artikolu 7(1)(c) tar-Regolament Nru 40/94 (li sar l-Artikolu 7(1)(c) tar-Regolament Nru 207/2009)”)
 2010/C 113/71
 Lingwa tal-kawża: l-Ingliż
 Partijiet
 Rikorrenti: hofherr communikation GmbH (Innsbruck, l-Awstrija) (rappreżentant: S. Warbek, avukat)
 Konvenut: L-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni) (UASI) (rappreżentant: J. Crespo Carrillo, aġent)
 Suġġett
 Appell mid-deċiżjoni tal-Ewwel Bord tal-Appell tal-UASI tal-4 ta’ Diċembru 2008 (Każ R 1410/2008-1), dwar ir-reġistrazzjoni internazzjonali, li tindika l-Komunità Ewropea, tat-trade mark verbali NATURE WATCH.
 Dispożittiv
 (1)
 Ir-rikors huwa miċħud.
 (2)
 Hofherr communikation GmbH hija kkundannata għall-ispejjeż.
 (1) ĠU C 90, 18.4.2009.


type: other

text:
§ 26 GemHVO, Örtliche Prüfung der Zahlungsabwicklung | Gesetze auf anwalt24.de
 § 26 GemHVO, Örtliche Prüfung der Zahlungsabwicklung Suche
 Bundesrecht und LandesrechtRheinland-PfalzGemHVO,RP - GemeindehaushaltsVO§§ 25 - 26, Teil 5 - Abwicklung des Zahlungsverkehrs
 Gemeindehaushaltsverordnung (GemHVO) Landesrecht Rheinland-Pfalz...§ 26 GemHVO, Örtliche Prüfung der Zahlungsabwicklung§ 27 GemHVO, Zweck der Buchführung, Buchführungspflicht§ 28 GemHVO, Buchführung§ 29 GemHVO, Sicherheitsstandards§ 30 GemHVO, Aufbewahrung von Unterlagen, Aufbewahrungsfristen§ 31 GemHVO, Inventar§ 32 GemHVO, Inventurvereinfachungsverfahren§ 33 GemHVO, Allgemeine Bewertungsgrundsätze§ 34 GemHVO, Wertansätze der Vermögensgegenstände und Verbindlichkeiten§ 35 GemHVO, Abschreibungen§ 36 GemHVO, Rückstellungen§ 37 GemHVO, Rechnungsabgrenzungsposten§ 38 GemHVO, Zuwendungen, Ertragszuschüsse, Sonderposten für Belastungen aus dem...§ 39 GemHVO, Nicht durch Eigenkapital gedeckter Fehlbetrag§ 40 GemHVO, Kostenüber- und Kostenunterdeckungen§ 41 GemHVO, Bilanzierungsverbot§ 42 GemHVO, Berücksichtigung steuerlicher Vorschriften bei Betrieben gewerblich...§ 43 GemHVO, Allgemeine Grundsätze für die Gliederung§ 44 GemHVO, Ergebnisrechnung§ 45 GemHVO, Finanzrechnung§ 46 GemHVO, Teilrechnungen...§ 64 GemHVO, In-Kraft-Treten
 § 26 GemHVO, Örtliche Prüfung der Zahlungsabwicklung
 § 26 GemHVOGemeindehaushaltsverordnung (GemHVO)Landesrecht Rheinland-PfalzTitel: Gemeindehaushaltsverordnung (GemHVO)Normgeber: Rheinland-PfalzAmtliche Abkürzung: GemHVOReferenz: 2020-1-2Abschnitt: Teil 5 – Abwicklung des Zahlungsverkehrs (1) Die Zahlungsabwicklung ist unabhängig von der überörtlichen Prüfung mindestens einmal jährlich unvermutet zu prüfen.(2) Überwacht das Rechnungsprüfungsamt laufend die Zahlungsabwicklung, kann von der unvermuteten Prüfung abgesehen werden.(3) Über jede Prüfung ist ein Prüfungsbericht zu fertigen, aus dem Art und Umfang der Prüfung sowie das Prüfungsergebnis hervorgehen.(4) Die Bürgermeisterin oder der Bürgermeister regelt Art und Umfang der Prüfung sowie Form und Inhalt des Prüfungsberichts in einer Dienstanweisung.
 § 25 GemHVO, Zahlungsanweisung, Zahlungsabwicklung§ 27 GemHVO, Zweck der Buchführung, Buchführungspflicht


text:
 4.12.2010
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 328/9
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (Il-Ħames Awla) tas-7 ta’ Ottubru 2010 — Il-Kummissjoni Ewropea vs Ir-Repubblika tas-Slovenja
 (Kawża C-49/10) (1)
 (Nuqqas ta’ Stat li jwettaq obbligu - Ambjent - Direttiva 2008/1/KE - Prevenzjoni u kontroll integrati tat-tniġġis - Rekwiżiti għall-għoti ta’ permessi għal installazzjonijiet eżistenti - Nuqqas ta’ traspożizzjoni fit-terminu previst)
 2010/C 328/13
 Lingwa tal-kawża: l-Isloven
 Partijiet
 Rikorrenti: Il-Kummissjoni Ewropea (rappreżentant: A. Alcover San Pedro, aġent)
 Konvenuta: Ir-Repubblika tas-Slovenja (rappreżentant: N. Pintar Gosenca, aġent)
 Suġġett
 Nuqqas ta’ Stat li jwettaq obbligu — Ksur tal-Artikolu 5(1) tad-Direttiva 2008/1/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-15 ta’ Jannar 2008, dwar il-prevenzjoni u l-kontroll integrati tat-tniġġiż (ĠU L 24, p. 8) — Rekwiżiti għall-għoti ta’ permessi għal installazzjonijiet eżistenti — Obbligu li jkun żgurat li tali installazzjonijiet joperaw skont ir-rekwiżiti tad-direttiva
 Dispożittiv
 (1)
 Billi ma adottatx, fit-terminu previst, il-miżuri neċessarji kollha fil-qasam ta’ permessi għal installazzjonijiet industrijali, skont l-Artikolu 5(1) tad-Direttiva 2008/1/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-15 ta’ Jannar 2008, dwar il-prevenzjoni u l-kontroll integrati tat-tniġġiż, ir-Repubblika tas-Slovenja naqqset milli twettaq l-obbligi tagħha taħt din id-direttiva.
 (2)
 Ir-Repubblika tas-Slovenja hija kkundannata għall-ispejjeż.
 (1) ĠU C 80, 27.03.2010


type: contracts

text:
N ? L 176/4 Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10 . 7. 90
 DECISÃO N? 1/90 DO COMITÉ MISTO CEE-FINLANDIA
 de 11 de Abril de 1990
 que altera o Protocolo n? 3 relativo à definição da noção de « produtos
 originários » e aos métodos de cooperação administrativa na sequência da
 suspensão de determinados direitos aduaneiros aplicados pela Comunidade dos
 Dez e a Finlândia às importações de Espanha
 O COMITÉ MISTO, modo, a identificação dos produtos espanhóis se tornoi
 Tendo em conta o Acordo entre a Comunidade Econó supérflua,
 mica Europeia e a República da Finlândia, assinado em
 Bruxelas em 5 de Outubro de 1973, DECIDE :
 Tendo em conta o Protocolo n? 3 relativo à noção de
 « produtos originários » e aos métodos de cooperação Artigo 1 ?
 administrativa, a seguir denominado « Protocolo n? 3 », e,
 nomeadamente, o seu artigo 28 ?, O Protocolo n? 3 é alterado do seguinte modo :
 1 . São suprimidos o artigo 24? e o n? 2 do artigo 25?
 Considerando que, por força do Regulamento (CEE)
 n ? 1673/89 e da Decisão 89/372/CECA do Conselho das 2. No anexo V, a última frase da nota de pé-de-página
 Comunidades Europeias, a cobrança de determinados n? 1 passa a ter a seguinte redacção :
 direitos aduaneiros aplicados na Comunidade dos Dez às « No caso de numa factura figurarem igualmente
 importações espanholas é suspensa na sua totalidade a produtos que tenham o carácter de produtos originá
 partir de 1 de Julho de 1989 ; rios das Ilhas Canárias ou de Ceuta e Melilha, na acep
 Considerando que foi aprovado um terceiro protocolo ção do artigo 19? do Protocolo, o exportador deve
 adicional ao Acordo entre a Comunidade Económica identificá-los claramente mediante a utilização da sigla
 « CCM »,»
 Europeia e a República da Finlândia, na sequência da
 adesão do Reino da Espanha e da República Portuguesa à
 Comunidade, que prevê igualmente a suspensão dos Artigo 2 ?
 direitos aduaneiros aplicáveis aos produtos abrangidos
 pelo acordo e importados de Espanha na Finlândia ; que a A presente decisão entra em vigor em 1 de Julho de 1989.
 Finlândia aplica já, de forma autónoma, desde 1 de Julho
 de 1989, as disposições desse terceiro protocolo adicional* Feito e Bruxelas, em 11 de Abril de 1990.
 enquanto aguarda a sua ratificação ;
 Considerando que, no âmbito do referido acordo, essa Pelo Comité Misto
 situação tem por efeito atribuir aos produtos espanhóis O Presidente
 um tratamento preferencial idêntico ao reservado aos
 produtos originários do resto da Comunidade e que, deste R. COHEN