text:
L 87/92 SL Uradni list Evropske unije 28.3.2019
 PREVOD
 Skupno pismo Evropskih skupnosti in držav članic na eni strani in Japonske na drugi strani v skladu s petim
 odstavkom Postopkov za izvajanje XXI. člena Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) (S/L/80 z dne
 29. oktobra 1999),
 ki se nanaša na
 predlagane spremembe list GATS Evropskih skupnosti in držav članic (v nadaljnjem besedilu: ES) zaradi
 upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve,
 Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Avstrije, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške
 republike, Republike Finske, Kraljevine Švedske k Evropskim skupnostim
 28. maja 2004 in 4. aprila 2005 je ES predložil dve sporočili v skladu s V. členom GATS (razposlan kot dokument
 S/SECRET/8 z dne 11. junija 2004 in dokument S/SECRET/9 z dne 12. aprila 2005), s katerima je naznanil svojo namero,
 da spremeni ali umakne specifične obveze z liste, priložene sporočiloma, v skladu s petim odstavkom V. člena GATS in v
 skladu s točko b prvega odstavka XXI. člena GATS.
 Po predložitvi obeh sporočil je Japonska predložila dve zahtevi o interesu v skladu s točko a drugega odstavka XXI. člena
 GATS (S/L/168 v zvezi s S/SECRET/8 in S/L/218 v zvezi s S/SECRET/9). Na podlagi točke a drugega odstavka XXI. člena
 GATS sta se ES in Japonska začela pogajati o S/SECRET/8 in S/SECRET/9.
 Glede na postopek, ki se je začel z uradnim obvestilom iz dokumenta S/SECRET/8, je bilo začetno obdobje pogajanj, ki se
 je končalo 26. oktobra 2004, petkrat podaljšano (po dogovoru) (do 26. aprila 2005, do 27. februarja 2006, do 1. junija
 2006, do 1. julija in do 17. julija 2006). Med pogajanji sta se ES in Japonska dogovorila o kompenzacijah, ki se nanašajo
 na umike in spremembe, vsebovane v dokumentu S/SECRET/8.
 Glede na postopek, ki se je začel z uradnim obvestilom, vsebovanim v dokumentu S/SECRET/9, se do konca obdobja, ki
 je bilo določeno za pogajanja, ES in Japonska nista sporazumela in nobena država članica zadeve ni predložila arbitraži v
 ustreznem roku iz sedmega odstavka S/L/80. V skladu s točko b tretjega odstavka XXI. člena GATS in po končanih
 postopkih iz dvajsetega do dvaindvajsetega odstavka S/L/80 lahko ES izvede spremembe in umike, predlagane v doku
 mentu S/SECRET/9.
 Poročilo o izidih pogajanj, ki je priloženo temu pismu, vsebuje: 1. predlagane spremembe v navedenih uradnih obvestilih,
 2. dogovorjene kompenzacije v zvezi s spremembami ali umiki iz S/SECRET/8 in 3. osnutek prečiščene liste obvez, ki je
 nastala z združitvijo obstoječih list obvez ES in držav članic in vključitvijo sprememb ali umikov, ki jih je ES navedel v
 dokumentih S/SECRET/8 in S/SECRET/9, ter kompenzacij, dogovorjenih med ES in Japonsko.
 Za namene točke a drugega odstavka XXI. člena GATS pismo in poročilo s prilogama I in II sestavljata sporazum med ES
 in Japonsko glede S/SECRET/8 (1). Sporazum ne spreminja list izjem ES in držav članic k II. členu. Sporazum ne vpliva na
 pravice in obveznosti pogodbenic v skladu z VIII. členom GATS.
 ES v skladu s postopki iz dvajsetega do dvaindvajsetega odstavka S/L/80 pošlje sekretariatu osnutek prečiščene liste, da ga
 zaradi potrditve do 14. septembra 2006 razpošlje, če so vse prizadete članice podpisale sporazum ali če je obdobje iz
 sedmega odstavka S/L/80 poteklo in ni bila zahtevana arbitraža. Izidi pogajanj začnejo veljati po končanih postopkih
 potrditve z dnem, ki ga določi ES po svojih dokončanih notranjih postopkih odobritve, ki si jih ES prizadeva čim bolj
 pospešiti. Spremembe in umiki, predlagani v dokumentih S/SECRET/8 in S/SECRET/9, ne začnejo veljati, dokler ne
 začnejo veljati vse kompenzacije iz priloge II.
 (1) Tega sporazuma se ne sme razlagati, kot da posega v izid ločenih pogovorov v okviru STO v zvezi s klasifikacijo telekomunikacijskih
 storitev (osnovne telekomunikacije in storitve z dodano vrednostjo).
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SL Uradni list Evropske unije L 87/93
 Poročilo o izidu pogajanj na podlagi točke a drugega odstavka XXI. člena Splošnega sporazuma o trgovini s
 storitvami (GATS),
 ki se nanaša na
 predlagane spremembe list GATS Evropskih skupnosti in držav članic (v nadaljnjem besedilu: ES) zaradi
 upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve,
 Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Avstrije, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške
 republike, Republike Finske, Kraljevine Švedske k Evropskim skupnostim
 ES v skladu s petim odstavkom Postopkov za izvajanje XXI. člena GATS (S/L/80 z dne 29. oktobra 1999) predloži to
 poročilo:
 1. 28. maja 2004 in 4. aprila 2005 je ES predložil dve sporočili v skladu s V. členom GATS (razposlan kot dokument
 S/SECRET/8 z dne 11. junija 2004 in dokument S/SECRET/9 z dne 12. aprila 2005), s katerima je naznanil svojo
 namero, da spremeni ali umakne specifične obveze z liste, priložene sporočiloma (v nadaljnjem besedilu: predlagane
 spremembe), v skladu s petim odstavkom V. člena GATS in v skladu s točko b prvega odstavka XXI. člena GATS.
 Predlagane spremembe so v prilogi I.
 2. Po predložitvi uradnega obvestila iz dokumenta S/SECRET/8 in v skladu s točko a drugega odstavka XXI. člena GATS
 je osemnajst članic WTO (Argentina, Avstralija, Brazilija, Kanada, Kitajska, Kitajski Tajpej, Kolumbija, Kuba, Ekvador,
 Kitajski Hongkong, Indija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Filipini, Švica, Urugvaj in Združene države Amerike)
 predložilo svoje zahteve.
 3. Po predložitvi uradnega obvestila iz dokumenta S/SECRET/9 in v skladu s točko a drugega odstavka XXI. člena GATS
 je štirinajst članic WTO (Argentina, Avstralija, Brazilija, Kanada, Kitajska, Kolumbija, Ekvador, Kitajski Hongkong,
 Indija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Urugvaj in Združene države Amerike) predložilo svoje zahteve.
 4. Japonska je v skladu s točko a drugega odstavka XXI. člena GATS (S/L/168 v zvezi s S/SECRET/8 in S/L/218 v zvezi s
 S/SECRET/9) predložila dve zahtevi. Na podlagi točke a drugega odstavka XXI. člena GATS sta se ES in Japonska začela
 pogajati o S/SECRET/8 in S/SECRET/9.
 5. Glede na postopek, ki se je začel z uradnim obvestilom iz dokumenta S/SECRET/8, je bilo začetno obdobje pogajanj,
 ki se je končalo 26. oktobra 2004, petkrat podaljšano (po dogovoru) (do 26. aprila 2005, do 27. februarja 2006, do
 1. junija 2006, do 1. julija in do 17. julija 2006).
 6. Med pogajanji sta se ES in Japonska dogovorila o kompenzacijah, ki se nanašajo na umike in spremembe, vsebovane v
 dokumentu S/SECRET/8. Za namene točke a drugega odstavka XXI. člena GATS pismo in poročilo s prilogama I in II
 sestavljata sporazum med ES in Japonsko glede S/SECRET/8 (2). Sporazum ne spreminja list izjem ES in držav članic k
 II. členu. Sporazum ne vpliva na pravice in obveznosti pogodbenic v skladu z VIII. členom GATS.
 7. Glede na postopek, ki se je začel z uradnim obvestilom, vsebovanim v dokumentu S/SECRET/9, se do konca obdobja,
 ki je bilo določeno za pogajanja, ES in Japonska nista sporazumela in nobena država članica zadeve ni predložila
 arbitraži v ustreznem roku iz sedmega odstavka S/L/80. V skladu s točko b tretjega odstavka XXI. člena GATS in po
 končanih postopkih iz dvajsetega do dvaindvajsetega odstavka S/L/80 lahko ES izvede spremembe in umike, pred
 lagane v dokumentu S/SECRET/9.
 (2) Tega sporazuma se ne sme razlagati, kot da posega v izid ločenih pogovorov v okviru STO v zvezi s klasifikacijo telekomunikacijskih
 storitev (osnovne telekomunikacije in storitve z dodano vrednostjo).
 ---pagebreak--- L 87/94 SL Uradni list Evropske unije 28.3.2019
 8. Glede na to so predlagane spremembe v navedenih uradnih obvestilih in dogovorjene kompenzacije, vključene v
 osnutek ES prečiščene liste obvez GATS, ki je nastala z združitvijo obstoječih list obvez ES in držav članic in
 vključitvijo na te liste sprememb ali umikov, ki jih je ES navedel v dokumentih S/SECRET/8 in S/SECRET/9, in
 kompenzacij, dogovorjenih med ES in Japonsko.
 9. ES v skladu s postopki iz dvajsetega do dvaindvajsetega odstavka S/L/80 pošlje sekretariatu osnutek prečiščene liste, da
 ga zaradi potrditve do 14. septembra 2006 razpošlje, če so vse prizadete članice podpisale sporazum ali če je obdobje
 iz sedmega odstavka S/L/80 poteklo in ni bila zahtevana arbitraža. Izidi pogajanj začnejo veljati po končanih
 postopkih potrditve z dnem, ki ga določi ES po svojih dokončanih notranjih postopkih odobritve, ki si jih ES
 prizadeva čim bolj pospešiti. Spremembe in umiki, predlagani v dokumentih S/SECRET/8 in S/SECRET/9, ne začnejo
 veljati, dokler ne začnejo veljati vse kompenzacije iz priloge II.
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SL Uradni list Evropske unije L 87/95
 PRILOGA I
 A) Spremembe iz dokumenta S/SECRET/8:
 Horizontalne obveze
 • Zapis o dostopu na trg (9. stran): "V vseh državah članicah ES so lahko storitve, ki se obravnavajo kot storitve javnih
 služb na državni ali lokalni ravni predmet javnih monopolov ali izključnih pravic, ki se dodeljujejo zasebnim subjek
 tom." Ta zapis ni bil vključen na listo specifičnih obvez Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske,
 Malte, Avstrije, Poljske, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske. Ta omejitev se zdaj nanaša na vse države članice.
 • Omejitve nacionalne obravnave za podružnice, agencije in predstavništva v obliki ponudbe 3 (9. in 10. stran). Ta zapis
 ni bil vključen na listo specifičnih obvez Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Slovenije in Slovaške. Ta
 omejitev se zdaj nanaša na vse države članice.
 • Omejitve nacionalne obravnave hčerinskih družb v obliki ponudbe 3 (10. stran). Ta zapis ni bil vključen na listo
 specifičnih obvez Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške. Ta
 omejitev se zdaj nanaša na vse države članice.
 • Omejitve nacionalne obravnave subvencij v obliki ponudbe 3 (13. stran). Lista specifičnih obvez Češke republike,
 Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Malte, Avstrije, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske je vsebovala le del omejitev glede
 subvencij v obliki ponudbe 3 z liste ES in držav članic. Te omejitve so zdaj razširjene na vse države članice.
 • Omejitve nacionalne obravnave subvencij v obliki ponudbe 4 (13. stran). Lista specifičnih obvez Češke republike,
 Estonije, Cipra, Latvije, Madžarske, Malte in Slovaške ni vsebovala omejitve glede subvencij v obliki ponudbe 4 z liste
 ES in držav članic. Ta omejitev je zdaj razširjena na te države članice.
 • Obveze Cipra glede dostopa na trg v obliki ponudbe 4. Te obveze se umaknejo.
 • Zapis glede dostopa na trg v obliki ponudbe 4 – gibanje znotraj družb (GZD) (26. stran). Lista specifičnih obvez Češke
 republike, Latvije, Litve, Madžarske, Poljske in Slovaške ni vsebovala omejitve, da mora prejemnik dejansko opravljati
 podobne storitve na ozemlju te države članice Skupnosti. Ta omejitev je zdaj razširjena na te države članice.
 • Zapis glede dostopa na trg v obliki ponudbe 4 – poslovni obiskovalci (PO) – ponudniki storitev (30. stran). Lista
 specifičnih obvez Poljske ni vsebovala omejitve, da ti predstavniki ne bodo opravljali prodaje neposredno javnosti. Ta
 omejitev je zdaj razširjena na to državo članico.
 • Zapis glede dostopa na trg v obliki ponudbe 4 – poslovni obiskovalci (PO) – vzpostavitev tržne prisotnosti (30. stran).
 Lista specifičnih obvez Litve ni vsebovala omejitve, da ti predstavniki ne bodo opravljali prodaje neposredno javnosti ali
 zagotavljali storitev. Ta omejitev je zdaj razširjena na to državo članico.
 • Obveze Litve glede dostopa na trg v obliki ponudbe 4 – poslovni obiskovalci (PO) (32. stran). Te obveze se delno
 umaknejo.
 • Obveze Latvije glede dostopa na trg v obliki ponudbe 4 – pogodbeni ponudniki storitev (PPS) (33. stran). Lista
 specifičnih obvez Latvije ni vsebovala omejitve, da začasen vstop in bivanje v tej državi članici ne smeta biti daljša
 od treh mesecev v vsakem dvanajstmesečnem obdobju. Ta omejitev je zdaj razširjena na to državo članico.
 Obveze po sektorjih
 • Storitve izposojanja/lizinga brez upravljavcev – v zvezi z zrakoplovi (95. stran). Omejitev dostopa na trg v obliki
 ponudbe 2 se razširi na Estonijo, Litvo, Madžarsko, Avstrijo, Slovenijo, Finsko in Švedsko, omejitev dostopa na trg v
 obliki ponudbe 4 pa se razširi na Estonijo, Madžarsko in Avstrijo.
 ---pagebreak--- L 87/96 SL Uradni list Evropske unije 28.3.2019
 • Storitve, povezane s proizvodnjo (109. in 110. stran). Obveze, vključene na listo Latvije, Litve in Avstrije, se umaknejo.
 • Izobraževalne storitve (156. stran): omejitev na "samo zasebno financirane storitve". Ta omejitev ni bila vključena na
 listo Estonije, Latvije, Litve, Madžarske, Avstrije, Slovenije (ni bila vključena le glede storitev izobraževanja odraslih) in
 Slovaške. Ta omejitev je zdaj razširjena na te države članice. Za Slovenijo se to nanaša le na storitve izobraževanja
 odraslih.
 • Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovalništva) (193., 213. in 217. stran). Omejitve dostopa na trg, ki
 navajajo, da "je potrebna ustanovitev specializirane družbe za upravljanje za izvajanje dejavnosti upravljanja vzajemnih
 skladov in investicijskih družb" in da so "samo družbe s sedežem v Skupnosti lahko skrbniki premoženja v investicij
 skih skladih", v oblikah ponudbe 1 in 3 niso bile vključene na listo Češke republike v zvezi z obliko ponudbe 3,
 Estonije (ne v obliki ponudbe 1 ne v obliki ponudbe 3), Latvije v zvezi z obliko ponudbe 3, Litve v zvezi z obliko
 ponudbe 1, Madžarske v zvezi z obliko ponudbe 3 in Slovaške v zvezi z obliko ponudbe 3. Te omejitve so zdaj
 razširjene na te države članice.
 • Vesoljski prevoz. Obveza, vključena na listo Avstrije, se umakne.
 • Zračni prevoz – izposojanje zrakoplovov s posadko (246. stran). Za Poljsko se uvedeta dve omejitvi dostopa na trg
 (ena v oblikah ponudbe 1 in 2 in druga v obliki ponudbe 3).
 • Zračni prevoz – prodaja in trženje (247. in 248. stran). Lista specifičnih obvez Estonije ni vključevala omejitve
 nacionalne obravnave distribucije storitev zračnega prevoza z računalniškim rezervacijskim sistemom, ki jo zagotavlja
 matični prevoznik računalniškega rezervacijskega sistema.
 • Zračni prevoz – računalniški rezervacijski sistem (248. stran). Lista specifičnih obvez Madžarske ni vsebovala omejitve
 nacionalne obravnave obveznosti matičnega ali sodelujočega prevoznika glede na računalniški rezervacijski sistem, ki ga
 nadzira zračni prevoznik iz ene ali več tretjih držav.
 • Pomožne storitve pri vseh vrstah prevoza – storitve pretovarjanja (259. stran). Omejitev dostopa na trg v obliki
 ponudbe 3 je bila uvedena za Estonijo, Latvijo in Litvo.
 B) Spremembe iz dokumenta S/SECRET/9:
 Horizontalne obveze
 • Obveze Cipra in Malte v obliki ponudbe 4 glede nacionalne obravnave (25., 29. in 32. stran S/SECRET/8). Te obveze se
 umaknejo.
 Obveze po sektorjih
 • Računalniške in sorodne storitve – a) svetovalne storitve, povezane z namestitvijo računalniške strojne opreme (CPC
 841) (82. stran) – b) storitve uporabe programske opreme (CPC 842) (83. stran) – c) storitve obdelave podatkov (CPC
 843) (85. stran) – d) storitve, povezane s podatkovnimi zbirkami (CPC 844) (86. stran). Obveze Cipra v obliki ponudbe
 4 (GZD, PO in PPS) glede nacionalne obravnave se umaknejo.
 • Raziskovalne in razvojne storitve – b) raziskovalne in razvojne storitve v družboslovnih in humanističnih vedah (CPC
 852) (89. stran). Obveze Cipra v obliki ponudbe 4 (GZD, PO in PPS) glede nacionalne obravnave se umaknejo.
 • Zavarovalniške in sorodne storitve – i) neposredno zavarovanje (vključno s sozavarovanjem): a) življenjsko in (b)
 neživljenjsko (211. in 212. stran). Obveze Cipra v obliki ponudbe 4 (GZD, PO in PPS) glede nacionalne obravnave
 se umaknejo.
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SL Uradni list Evropske unije L 87/97
 • Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja) – (x) (e) prenosljivi vrednostni papirji (223. stran). Obveze Cipra
 v obliki ponudbe 4 (GZD, PO in PPS) glede nacionalne obravnave se umaknejo.
 • Hoteli, restavracije ter priprava in dostava hrane (CPC 641, 642 in 643) (232. stran). Obveze Malte v obliki ponudbe 4
 (GZD, PO in PPS) glede nacionalne obravnave se umaknejo.
 • Storitve turističnih agencij in organizatorjev potovanj (CPC 7471) (233. in 234. stran). Obveze Malte v obliki ponudbe
 4 (GZD, PO in PPS) glede nacionalne obravnave se umaknejo.
 • Storitve pomorskega prevoza – razen kabotaže – a) prevoz potnikov (CPC 7211), b) prevoz tovora (CPC 7212) (242.
 stran). Obveze Malte v obliki ponudbe 4 (GZD, PO in PPS) glede nacionalne obravnave se umaknejo.
 ---pagebreak--- L 87/98 SL Uradni list Evropske unije 28.3.2019
 PRILOGA II
 KOMPENZACIJA ES
 • Oblika ponudbe 3 horizontalne omejitve glede javnih služb
 — opomba pod črto, ki navaja, da se ta omejitev ne nanaša na telekomunikacijske in računalniške ter sorodne storitve
 • Oblika ponudbe 3 horizontalne omejitve glede naložb
 — ukinitev omejitve nacionalne obravnave za AT v obliki ponudbe 3 za podružnice tujih delniških družb (Aktien
 gesellschaften) in družb z omejeno odgovornostjo (Gesellschaften mit beschränkter Haftung)
 • Oblika ponudbe 4 za premeščence znotraj družb in poslovne obiskovalce
 — obveze CY in MT glede dostopa na trg in nacionalne obravnave v horizontalnem delu in sektorskem delu v
 sektorjih, v katerih sta CY in MT prevzela obveze v obliki ponudbe 3
 • Storitve samostojnih poklicev – inženirske storitve (CPC 8672)
 — obveze CY in MT glede dostopa na trg in nacionalne obravnave v obliki ponudbe 2
 — obveze CY, CZ, MT in SK glede dostopa na trg v obliki ponudbe 3
 — obveze CY in MT glede nacionalne obravnave v obliki ponudbe 3
 — ukinitev omejitve dostopa na trg za PT v obliki ponudbe 3
 • Storitve samostojnih poklicev – povezane inženirske storitve (CPC 8673)
 — ukinitev testa ekonomskih potreb, uporabljenega v obliki ponudbe 4/PPS za UK
 — obveze SK glede dostopa na trg in nacionalne obravnave v obliki ponudbe 3.
 • Storitve samostojnih poklicev – storitve urbanističnega načrtovanja in storitve krajinske arhitekture (CPC 8674)
 — obveze CY, CZ, MT, PL, SI in SK glede dostopa na trg in nacionalne obravnave v obliki ponudbe 3
 — obveze HU glede dostopa na trg in nacionalne obravnave za storitve krajinske arhitekture v obliki ponudbe 2
 • Računalniške in sorodne storitve
 — doda se pojasnjevalna opomba pod črto
 — obveze HU glede dostopa na trg in nacionalne obravnave v obliki ponudbe 1, 2 in 3 za CPC 845 in 849
 — izboljšani pogoji za PPS/oblika ponudbe 4 za SE za računalniške in sorodne storitve v horizontalnem delu in nove
 obveze SE za PPS/oblika ponudbe 4 za CPC 845 in 849
 • Oglaševanje (CPC 871)
 — obveze CY, MT in PL glede dostopa na trg in nacionalne obravnave v obliki ponudbe 1
 • Telekomunikacijske storitve
 — nove in izboljšane obveze celotnega ES, kot so ponujene v popravljeni ponudbi razvojnega programa iz Dohe
 — pojasnilo FI, da tri horizontalne omejitve v obliki ponudbe 3 za pravne osebe glede dostopa na trg, hčerinske
 družbe, podružnice, agencije in predstavništva glede nacionalne obravnave ter naložbe glede dostopa na trg ne
 veljajo za telekomunikacijske storitve
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SL Uradni list Evropske unije L 87/99
 — pojasnjevalna opomba pod črto, da so tu vključeni podsektorji od 2. C. h do 2. C. m z liste sektorske razvrstitve
 storitev, vsebovane v MTN/GNS/W/120 (storitve z dodano vrednostjo), in podsektorji od 2. C. a do 2. C. g z liste.
 Podsektor 2. C. o z liste je tudi vključen, če spada v to opredelitev. Na tej listi je podsektor 2. C. n (spletne
 informacije in/ali obdelava podatkov) naveden v obvezah 1. B (računalniške in sorodne storitve).
 • Finančne storitve (zavarovalniške storitve)
 — ukinitev dela omejitev dostopa na trg za SK v obliki ponudbe 3
 • Finančne storitve (bančništvo)
 — FI: sprememba zahtev za stalno prebivališče v obliki ponudbe 3 ("Vsaj eden od ustanoviteljev, članov upravnega
 odbora, nadzornega sveta in direktor morajo imeti stalno prebivališče v Evropski skupnosti ..." namesto "Vsaj
 polovica ustanoviteljev, članov upravnega odbora, nadzornega sveta in delegatov, direktor, prokurist in oseba,
 pooblaščena za podpisovanje v imenu kreditne ustanove, morajo imeti stalno prebivališče v Evropski skupnosti ...")
 • Hoteli, restavracije ter priprava in dostava hrane
 — novo (manj omejevalno) besedilo za IT-test ekonomskih potreb v obliki ponudbe 3 za bare, kavarne in restavracije
 vključno z obvezo o nediskriminacijski naravi
 • Storitve turističnih agencij in organizatorjev potovanj
 — ukinitev testa ekonomskih potreb, uporabljenega v obliki ponudbe 3 za CZ
 • Frizerske storitve
 — obveze CZ, FI, HU in SK glede dostopa na trg in nacionalne obravnave v obliki ponudbe 2 in 3
 Za države članice so uporabljene te krajšave:
 AT Avstrija
 BE Belgija
 CY Ciper
 CZ Češka
 DE Nemčija
 DK Danska
 EE Estonija
 EL Grčija
 ES Španija
 FI Finska
 FR Francija
 HU Madžarska
 IE Irska
 IT Italija
 LT Litva
 ---pagebreak--- L 87/100 SL Uradni list Evropske unije 28.3.2019
 LU Luksemburg
 LV Latvija
 MT Malta
 NL Nizozemska
 PL Poljska
 PT Portugalska
 SE Švedska
 SI Slovenija
 SK Slovaška
 UK Združeno kraljestvo


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 14.9.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 245/11
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 882/2013
 z 13. septembra 2013,
 ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 16. septembra 2013
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
 so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 642/2010 z 20. júla 2010 o pravidlách na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o dovozné clá pre sektor obilnín (2), a najmä na jeho článok 2 ods. 1,
 keďže:
 (1)
 V článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že dovozné clá na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pšenica mäkká, na siatie), ex 1001 99 00 (pšenica mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 sú rovnaké ako intervenčná cena platná pre tieto produkty pri dovoze, zvýšená o 55 % a znížená o dovoznú cenu cif uplatniteľnú na príslušnú zásielku. Toto clo však nesmie prekročiť colnú sadzbu uvedenú v Spoločnom colnom sadzobníku.
 (2)
 V článku 136 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že na účely výpočtu dovozného cla uvedeného v odseku 1 uvedeného článku sa pre predmetné produkty pravidelne stanovujú reprezentatívne dovozné ceny cif.
 (3)
 V súlade s článkom 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 642/2010 sa na výpočet dovozného cla na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pšenica mäkká, na siatie), ex 1001 99 00 (pšenica mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 použije reprezentatívna dovozná cena cif, ktorá sa denne stanovuje podľa metódy ustanovenej v článku 5 uvedeného nariadenia.
 (4)
 Na obdobie od 16. septembra 2013 by sa mali stanoviť dovozné clá, ktoré sa budú uplatňovať, až kým nezačnú platiť novostanovené clá.
 (5)
 Keďže je potrebné zabezpečiť, aby sa toto opatrenie začalo uplatňovať čo najskôr po sprístupnení aktualizovaných údajov, je vhodné, aby toto opatrenie nadobudlo účinnosť dňom jeho uverejnenia,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Od 16. septembra 2013 sú dovozné clá v sektore obilnín uvedené v článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu na základe podkladov uvedených v prílohe II.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 13. septembra 2013
 Za Komisiu v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 187, 21.7.2010, s. 5.
 PRÍLOHA I
 Dovozné clá na produkty uvedené v článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007, uplatniteľné od 16. septembra 2013
 Číselný znak KN
 Opis tovaru
 Dovozné clo (1)
 (EUR/t)
 1001 19 00
 1001 11 00
 PŠENICA (obyčajná) tvrdá vysokej kvality
 0,00
 strednej kvality
 0,00
 nízkej kvality
 0,00
 ex 1001 91 20
 PŠENICA mäkká, na siatie
 0,00
 ex 1001 99 00
 PŠENICA mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie
 0,00
 1002 10 00
 1002 90 00
 RAŽ
 0,00
 1005 10 90
 KUKURICA na siatie, iná ako hybrid
 0,00
 1005 90 00
 KUKURICA iná ako na siatie (2)
 0,00
 1007 10 90
 1007 90 00
 CIROK, zrná, iné ako hybrid na siatie
 0,00
 (1) Dovozca môže v súlade s článkom 2 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 642/2010 využiť zníženie cla o:
 —
 3 EUR/t, ak sa vykladací prístav nachádza v Stredozemnom mori (za Gibraltárskym prielivom) alebo v Čiernom mori a ak tovar prichádza do Únie cez Atlantický oceán alebo cez Suezský prieplav,
 —
 2 EUR/t, ak sa vykladací prístav nachádza v Dánsku, v Estónsku, v Írsku, v Lotyšsku, v Litve, v Poľsku, vo Fínsku, vo Švédsku, v Spojenom kráľovstve alebo v atlantických prístavoch na Iberskom polostrove a ak tovar prichádza do Únie cez Atlantický oceán.
 (2) Dovozca môže využiť paušálnu zľavu 24 EUR/t, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 642/2010.
 PRÍLOHA II
 Podklady na výpočet ciel stanovených v prílohe I
 30.8.2013-12.9.2013
 1.
 Priemerné hodnoty za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 642/2010:
 (EUR/t)
 Obyčajná pšenica (1)
 Kukurica
 Pšenica tvrdá vysokej kvality
 Pšenica tvrdá strednej kvality (2)
 Pšenica tvrdá nízkej kvality (3)
 Burza
 Minnéapolis
 Chicago
 —
 —
 —
 Kvotácia
 211,95
 142,54
 —
 —
 —
 Cena FOB USA
 —
 —
 227,15
 217,15
 197,15
 Prémia – Záliv
 —
 27,64
 —
 —
 —
 Prémia – Veľké jazerá
 36,18
 —
 —
 —
 —
 2.
 Priemerné hodnoty za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 642/2010:
 Náklady na prepravu: Mexický záliv – Rotterdam:
 16,23 EUR/t
 Náklady na prepravu: Veľké jazerá – Rotterdam:
 50,08 EUR/t
 (1) Pozitívna prémia 14 EUR/t zahrnutá [článok 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 642/2010].
 (2) Negatívna prémia 10 EUR/t [článok 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 642/2010].
 (3) Negatívna prémia 30 EUR/t [článok 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 642/2010].


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52007PC0311
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.6.2007COM(2007)311 galīgā redakcija2007/0108(CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanu, darbību un pārvaldību Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) vidē(iesniegusi Komisija) {COM(2007)306 final}{SEC(2007)809}{SEC(2007)810}PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma, kā arī uz šo pašu jautājumu attiecīgā Padomes lēmuma mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu īpašas komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanai, darbībai un pārvaldībai, kas nodrošina tīklojumu un drošības pakalpojumus datu pārraidei, izmantojot Šengenas informācijas sistēmu (SIS), un ar SIS datiem saistītās informācijas apmaiņai starp SIRENE birojiem. Komisija nāk klajā ar šo priekšlikumu, lai nodrošinātu, ka tiek nepārtraukti sniegti iepriekš minētie pakalpojumi, kurus pašlaik sniedz komunikācijas infrastruktūra Šengenas vidē (SISNET) un kam ir būtiska nozīme, lai uzturētu telpu bez iekšējās robežkontroles. Tomēr šis priekšlikums jaunas komunikācijas infrastruktūras izveidei jāīsteno tikai tad, ja nesekmīgi beidzas publiskā iepirkuma konkurss par jauno SISNET līgumu, ko dalībvalstu vārdā izsludinājis Padomes ģenerālsekretāra vietnieks. Komisija uzskata, ka Padomei, kas ir atbildīga par SIS pārvaldību, principā arī turpmāk jābūt atbildīgai par visām tās sastāvdaļām, ieskaitot tās komunikācijas infrastruktūru. Komisija ierosina šo jauno komunikācijas infrastruktūru izveidot, izmantojot horizontālos pasākumus, kas paredzēti IDABC programmā (Lēmums 2004/387/EK), jo īpaši s-TESTA (drošo Viseiropas komunikācijas platformu). s-TESTA platformu pašlaik izmanto arī otrās paaudzes SIS (SIS II) komunikācijas infrastruktūras izveidei. Attiecībā uz SIS II Komisija arvien ir apņēmusies to izveidot un iespējami īsākā laikā uzsākt sistēmas darbību, ņemot vērā, ka tā arvien ir Padomes absolūta prioritāte. Joprojām prioritārs ir kopīgais mērķis izveidot jaunu SIS ar jaunām un uzlabotām funkcijām un augstākiem darbības standartiem, kas nodrošinās augstāku drošības līmeni Eiropas Brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, vienlaikus nodrošinot personas datu aizsardzību. Šī iemesla dēļ ierosinātās komunikācijas infrastruktūras darbības ilgums jāierobežo laikā atkarībā no SIS II darbības uzsākšanas. |120 | Vispārīgais konteksts Padome 2001. gada decembrī pilnvaroja Komisiju izstrādāt SIS II. Viens no SIS II mērķiem bija radīt dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā, iespēju izpildīt vienu no galvenajiem nosacījumiem, kas nepieciešami, lai varētu atcelt iekšējo robežkontroli. Taču SIS II izstrāde ir aizkavējusies, un 2006. gada decembrī Padome pagarināja Komisijas pilnvaru termiņu tās izstrādei līdz 2008. gadam. Lai nodrošinātu, ka politisko mērķi atcelt robežkontroli ar dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā, joprojām var sasniegt 2007. gadā, Padome 2006. gada decembrī nolēma īstenot Portugāles ierosināto projektu pievienot šīs dalībvalstis SIS pašreizējai versijai SIS 1+. Šā projekta rezultātā SIS II ieviešana ir vēl vairāk aizkavējusies, un pašlaik tās darbību paredzēts uzsākt 2008. gada decembra vidū. SISNET līguma, kas parakstīts par tīklojuma un saistīto drošības pakalpojumu sniegšanu SIS 1+, darbības termiņš beidzas 2008. gada novembrī. Ņemot vērā iespēju, ka līdz šim laikam SIS II nebūs uzsākusi darbību attiecībā uz visām dalībvalstīm, kas piedalās SIS 1+, nepieciešams novērst pārtraukumu laikposmā no 2008. gada novembra līdz SIS II darbības uzsākšanai. Pēc tam, kad Tieslietu un iekšlietu padome 2007. gada 15. februārī vizēja vienošanos par darbībām, kas nepieciešamas attiecībā uz turpmāko SIS 1+ komunikācijas infrastruktūru, un līdztekus Padomes ģenerālsekretāra vietnieka izsludinātajam priekšlikumu konkursam nolūkā noslēgt jaunu līgumu par SISNET, Komisija ierosina izveidot īpašu komunikācijas infrastruktūru, ko finansēs no ES budžeta. Jāņem vērā, ka SISNET netiek finansēta no ES budžeta, un līgumu par nepieciešamo komunikācijas pakalpojumu sniegšanu dalībvalstu vārdā pārvalda Padomes ģenerālsekretāra vietnieks. Jaunas komunikācijas infrastruktūras izveide, ko pārvaldīs Komisija, ievieš nozīmīgas izmaiņas pašreizējā SIS ar tās starpvaldību pārvaldības struktūrām. Šādā kontekstā šajā priekšlikumā skaidri jānodala Komisijas, Padomes un dalībvalstu uzdevumi un pienākumi. Jebkurā gadījumā paplašinātajai SIS 1+ un šai jaunajai komunikācijas infrastruktūrai jābūt vienīgi pagaidu risinājumiem, jo galīgais mērķis ir SIS II darbības uzsākšana. Padome un Parlaments ir panākuši vienošanos par SIS II tiesisko regulējumu, kas ļaus izmantot augsti attīstītu tehnoloģisko pieeju un izvērstākas funkcijas, ko piedāvā jaunā sistēma. Līdztekus tam tiks nodrošināti augstāki personu aizsardzības standarti un stiprināta atbildība attiecībā uz sistēmas pārvaldību. Šī jaunā komunikācijas infrastruktūra neaizstās SISNET visā kopumā, jo SISNET sniedz komunikācijas pakalpojumus arī VISION – dalībvalstu centrālo iestāžu konsultāciju procedūru atbalsta tīklam vīzu jautājumos saskaņā ar Šengenas konvencijas 17. panta 2. punktu. Tomēr Komisija nav iekļāvusi VISION savā priekšlikumā, jo Padome īstenošanas pilnvaras vīzu politikas jomā ir rezervējusi sev. VISION konsultāciju mehānisma tehniskās funkcijas aizstās Vīzu informācijas sistēma (VIS), kad visas tās dalībvalstis, kas izmanto VISION, būs spējīgas šim nolūkam izmantot VIS. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā - Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Līgumu (92. -119. pants). - Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā. - Padomes 2005. gada 24. februāra Lēmums 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu. - Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1160/2005, ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai. Konvencija un trīs iepriekš nosauktie tiesību akti veido pašreizējo tiesisko regulējumu SIS sistēmai, ko aizstās topošā SIS II. SIS II tiesiskais regulējums ietver: - Padomes 2001. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi. - Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi; - Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu; - Padomes ... Lēmuma projektu 2007/.../TI[1] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu; - Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1986/2006 par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II). |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šis priekšlikums ir nepieciešams, lai nodrošinātu SIS nepārtrauktu darbību. SIS ir neatņemama sastāvdaļa kompensējošos pasākumos, kas nepieciešami, lai nodrošinātu personu brīvu pārvietošanos, tā arī saskan ar IDABC programmas mērķiem, izmantojot infrastruktūras pakalpojumus, kas ietilpst šajā programmā noteiktajos horizontālajos pasākumos. IDABC programmas mērķis ir noteikt, atbalstīt un sekmēt Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu un to pamatā esošo savietojamo telemātikas tīklu izstrādi un ieviešanu, sniedzot atbalstu dalībvalstīm un Kopienai Kopienas politiku un pasākumu īstenošanā to attiecīgajās atbildības jomās, panākot ievērojamus ieguvumus valsts pārvaldei, uzņēmējiem un pilsoņiem. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Galvenā apspriešanās metode bija informācijas vākšana no šādām personām: (1) no Padomes Ģenerālsekretariāta Apspriešanās aspekti: - SISNET līgums - SISNET izdevumi - Pienākumi SIS ietvaros (2) no S-TESTA tīkla operatora Apspriešanās aspekti: - Tīkla uzstādīšanas cenrāži - Tīkla darbības cenrāži |212 | Atbilžu kopsavilkums un kā tās ņemtas vērā Iegūtā informācija tika izmantota, analizējot katra politikas varianta izmaksas un lomu un pienākumu sadalījumu. Vērā tika ņemti arī uzskati, ko dalībvalstu delegācijas pauda dažādu Padomes un Komisijas darba grupu ietvaros. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Attiecīgās zinātnes nozares un specializācijas jomas Ekspertu atzinumi informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, publiskā iepirkuma un finanšu jomās |222 | Izmantotās metodes Sanāksmes klātienē un rakstveida informācijas vākšana |223 | Galvenās organizācijas/ eksperti, kuriem lūdza sniegt atzinumus Komisijas iekšējie ekspertu atzinumi (DG JLS un DIGIT) un pieaicināto ekspertu atzinumi, kas apkopoti no SIS tehniskās dokumentācijas. |2243 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Valda plaša vienprātība par nopietnu risku iespējamību, kam var būt ievērojamas politiskas sekas. |225 | Ar katru variantu saistītie riski ir izvērtēti, un tiem piemīt ļoti dažāds raksturs: nepilnības publiskā iepirkuma procedūrā, novēlota juridisko instrumentu pieņemšana, kas nepieciešami jaunas komunikācijas infrastruktūras izveidei, finansējuma trūkums, neskaidra pārvaldība vai lēmumu pieņemšana, negatīva ietekme uz SIS II projektu un tehniskās īstenošanas kavēšanās vai nepilnības. |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Nav attiecīgi |230 | Ietekmes novērtējums Tika izskatīti šādi politiskie risinājumi. 1. risinājums. Status quo – Komisija neiesniedz priekšlikumu tiesību aktam. Šis risinājums ir turpinājums pašreizējam regulējumam, kura ietvaros par SIS atbildīgas ir tikai Padome un dalībvalstis. Lai izveidotu SISNET līgumu, nodrošinot SISNET pieejamību pēc 2008. gada 13. novembra, Padomes ģenerālsekretāra vietnieks sagatavo un izsludina priekšlikumu konkursu atklātas, ierobežotas vai sarunu procedūras veidā. Komisijai šā risinājuma ietvaros nav nekādas lomas, nedz pienākumu. 2. risinājums. Padome uzstāda jaunu komunikācijas infrastruktūru SIS 1+ un nodrošina tās darbību un pārvaldību, slēdzot īpašu līgumu ar s-TESTA operatoru, tā finansējumu nodrošina dalībvalstis. Šajā variantā Padome s-TESTA pamatlīguma ietvaros slēdz īpašu līgumu SIS 1+ mērķiem, un šā īpašā līguma finansējumu nodrošina dalībvalstis. 3. risinājums. Komisija uzstāda jaunu komunikācijas infrastruktūru SIS 1+ un nodrošina tās darbību un pārvaldību, slēdzot īpašu līgumu ar s-TESTA operatoru, tā finansējumu nodrošina no ES kopējā budžeta. Komisija paraksta īpašu s-TESTA līgumu, lai uzstādītu jaunu komunikācijas infrastruktūru SIS 1+. Tā rezultātā komunikācijas infrastruktūras uzstādīšana, darbība un pārvaldība ir Komisijas atbildība, un to finansē no ES kopējā budžeta. Šī jaunā s-TESTA komunikācijas infrastruktūra SIS 1+ vajadzībām neskar s-TESTA komunikācijas infrastruktūru SIS II vajadzībām. Ietekmes novērtējumā secināts, ka, lai gan status quo risinājums ir neapšaubāmi labākais variants un nerada būtiskas grūtības, ar jebkuru konkursa procedūru saistās risks. Vienojoties ar Padomi, Komisija atzina, ka nepieciešams alternatīvs risinājums. Tik tiešām būtu ļoti grūti jebkādu laika periodu uzturēt telpu bez iekšējās robežkontroles, ja nedarbotos SIS un ar to saistītā SIRENE informācijas apmaiņa. Tādēļ, tā kā Padomes ģenerālsekretāra vietnieka uzsāktās konkursa procedūras rezultātā nav noslēgta nekāda vienošanās vai līgums par SIS videi nepieciešamo pakalpojumu sniegšanu, vienīgais atlikušais risinājums ir pēdējais risinājums, ņemot vērā, ka otro risinājumu ir noraidījis Padomes Juridiskais dienests un tādējādi to būs ļoti grūti īstenot. Tādējādi ietekmes novērtējuma rezultātā Komisijai tiek ieteikts veikt visus sagatavošanās darbus, kas nepieciešami pēdējam risinājumam, pat tad, ja ietekmes novērtējums nav labvēlīgs. Tomēr šo risinājumu īstenot jāsāk vienīgi tad, ja nesekmīgi beidzas pasākumi, kas tiek veikti nolūkā noslēgt jaunu SISNET līgumu. Tādējādi to pielieto tad, ja ir izmantoti visi iespējamie līdzekļi, kādi pieejami, lai pagarinātu SISNET. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šā priekšlikuma, kā arī priekšlikuma Padomes lēmumam par šo pašu jautājumu, mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu īpašas komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanai, darbībai un pārvaldībai, kas nodrošina tīklojumu un drošības pakalpojumus datu pārraidei, izmantojot SIS, un tādas informācijas, kas saistīta ar SIS datiem, apmaiņai SIRENE biroju starpā, kā noteikts Šengenas konvencijā. |310 | Juridiskais pamats Regulas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKT) 66. pants. |320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, jo priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus tālāk minētā iemesla dēļ. |321 | Ierosinātā pasākuma mērķi, proti, izveidot komunikācijas infrastruktūru, kas savieno valstu SIS sistēmas ar SIS centrālo datubāzi informācijas apmaiņai, var labāk sasniegt Kopienas līmenī, izmantojot esošo Kopienas infrastruktūru (s-TESTA), kas pieejama datu pārraidei starp valsts pārvaldes iestādēm. |Pasākumi Kopienas mērogā labāk sasniegs priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. |324 | Visām dalībvalstīm, kas piedalās Šengenas sadarbībā, nepieciešams veikt informācijas apmaiņu, lai īstenotu kopīgās politikas. Kopiena Eiropas mēroga tīklojumu un drošības pakalpojumus, kādi nepieciešami šīm dalībvalstīm, var nodrošināt daudz efektīvāk, nekā to spētu katra dalībvalsts atsevišķi. |325 | Tas, ka šādiem mērķiem jau ir izveidota kopīga platforma, piemēram s-TESTA, ņemot vērā pieredzi, kas gūta no iepriekšējiem projektiem un vispārīgiem pakalpojumiem, ko sniedza IDA (IDABC priekšteces) ietvaros, pierāda, ka Kopienai var uzticēt šādu pakalpojumu sniegšanu. |327 | Kopienas darbība aprobežojas ar kopīgu komunikācijas infrastruktūru, bet dalībvalstis joprojām ir atbildīgas par savām valsts informācijas sistēmām. |Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Priekšlikumos Komisijai tiek noteikts pienākums izveidot kopīgu komunikācijas infrastruktūru. Tomēr dalībvalstis būs atbildīgas par testu veikšanu, lai nodrošinātu, ka to valsts sistēmas (SIS un SIRENE) darbojas pienācīgi, izmantojot jauno infrastruktūru. |332 | Priekšlikumi un finansiālais slogs būs ierobežoti laikā, ņemot vērā to, ka pašreizējo SIS aizstās SIS II un līdz ar to šī komunikācijas infrastruktūra vairs nebūs vajadzīga. Nolūks ir radīt būtisku pakalpojumu kā pagaidu risinājumu pašreizējai sistēmai līdz SIS II darbības uzsākšanai. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātie instrumenti – regula un lēmums. |342 | Regula, pamatojoties uz EKL IV sadaļu, un lēmums, pamatojoties uz ESL VI sadaļu, nepieciešami SIS divējādās juridiskās būtības dēļ. Jebkādi grozījumi SIS vai tās tālāka izstrāde jābalsta uz juridiskā pamata pirmo un trešo pīlāru. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | 2008. gadam pieprasītais finansiālais nodrošinājums jaunās komunikācijas infrastruktūras izveidei un darbībai ir 7,6 miljoni euro. Tas ietver šādas galvenās darbības: SIS 1+ vajadzībām paredzētā s-TESTA tīkla uzstādīšana un pārbaude; SIS 1+ lietotāju migrācija uz jauno tīklu s-TESTA ietvaros; SIS 1+ s-TESTA tīkla darbības. Turklāt paredzama finansiālā ietekme uz starpvaldību budžetiem, kā noteikts Šengenas acquis attiecībā uz SISNET izveidi un pārvaldību un tehniskā nodrošinājuma vienības (C.SIS - Central SIS) testēšanas un migrācijas darbību laikā. |PAPILDU INFORMāCIJA |520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, būs jāatceļ spēkā esoši tiesību akti. |Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība |533 | Priekšlikumā ietverta turpināmības klauzula. |Sīkāks priekšlikuma skaidrojums 1. Komunikācijas infrastruktūras uzstādīšana, darbība un pārvaldība Veidojamā komunikācijas infrastruktūra no vienas puses tiek aprakstīta, atsaucoties uz pakalpojumiem, kādu sniegšanai tā paredzēta, un no otras puses – norādot Šengenas konvencijā noteiktās sistēmas vai vienības, kas tiks sasaistītas, izmantojot šo komunikācijas infrastruktūru. Šī infrastruktūra neaptvers valsts līmeņa datu plūsmu, ieskaitot SIRENE informāciju, starp kompetentajām valsts iestādēm un starp šīm iestādēm un SIRENE valstu birojiem, kas joprojām būs katras valsts atbildības joma. Pirms jebkādu līgumisku attiecību nodibināšanas ar komunikācijas infrastruktūras pakalpojumu sniedzēju Komisijai jānosaka tehniskās specifikācijas, kurās jāatspoguļo īpašās prasības SIS 1+ un SIRENE. Komisija ņems vērā prasības un konkursa specifikācijas, kādas attiecībā uz SISNET atjaunošanu noteicis Padomes ģenerālsekretāra vietnieks. Lai gan dalībvalstīm saskaņā ar Līguma 10. pantu ir vispārējs pienākums veicināt Komisijas uzdevumu izpildi, priekšlikumā ietverta atsauce uz dažām īpašām darbībām, kas dalībvalstīm jāveic, lai Komisija varētu pienācīgi uzstādīt komunikācijas infrastruktūru un nodrošināt tās darbību. Komisija arī informēs dalībvalstis, kad tiks pabeigta uzstādīšana, pēc tam, kad būs veikti nepieciešamie testi, nodrošinot komunikācijas infrastruktūras pieejamību. Atsauce uz Eiropas Savienības kopējo budžetu šīs SIS daļas finansēšanai tika uzskatīta par nepieciešamu, ņemot vērā to, ka citas kopīgās SIS daļas – tehniskā nodrošinājuma vienības, t.i. C.SIS, uzstādīšanu un darbību finansē no starpvaldību budžeta, kā noteikts Šengenas acquis (Izpildu komitejas 1997. gada 15. decembra lēmums, ar ko groza Finanšu regulu par Centrālo Šengenas informācijas sistēmu). 2. IDABC programma IDABC nodrošina virkni infrastruktūras pakalpojumu, piemēram, s-TESTA datu pārraidei starp valstu un Eiropas līmeņa pārvaldes iestādēm. s-TESTA platformu izmanto arī SIS II un VIS izstrādei. IDABC sniegtos pakalpojumus izmanto arī citas Eiropas Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ietvaros darbojošās lielapjoma IT sistēmas, kam nepieciešamas augstas pieejamības un drošības prasības, piemēram, Eurodac. 3. Darbības testi Darbības testēšanas pasākumi, ar kuriem jānodrošina SIS un SIRENE apmaiņas pienācīga darbība jaunās komunikācijas infrastruktūras ietvaros, ir būtisks uzdevums, ko var veikt vienīgi dalībvalstis, Padomei veicot darbības koordināciju. Tas atspoguļo pašreizējo status quo attiecībā uz SIS pārvaldību un tās lēmumu pieņemšanas procesu. Francijai, kas ir atbildīga par C.SIS pārvaldību, ir speciālās zināšanas, kas nepieciešamas, lai aprakstītu testēšanas un ierosinātu vispiemērotāko procedūru, ar kuru pārbaudīt, vai SIS un SIRENE jaunās infrastruktūras ietvaros darbojas pienācīgi. Padomes darba grupām, kas nodarbojas ar SIS un SIRENE un kuru sastāvā ietilpst attiecīgie valstu eksperti, jāveic visi sagatavošanās darbi testēšanas darbību izstrādei, koordinācijai un apstiprināšanai. Komisija nodrošinās komunikācijas infrastruktūras pieejamību s-TESTA ietvaros. Dalībvalstīm ar Padomes starpniecību jāsniedz Komisijai informācija un atsauksmes par testēšanas darbībām. 4. Migrācija SIS un SIRENE migrācija uz jauno komunikācijas infrastruktūru var notikt vienīgi pēc tam, kad pabeigtas un apstiprinātas visas testēšanas darbības. Diena, kuru noteiks Padome, jebkurā gadījumā būs pirms 2008. gada 13. novembra, kad izbeidzas SISNET līguma darbības laiks. 5. Īpašu darbības pārvaldības uzdevumu veikšana, ko īsteno valstu publiskā sektora struktūras Īpašu darbības pārvaldības uzdevumu uzticēšana valstu publiskā sektora struktūrām attiecībā uz komunikācijas infrastruktūru tiek veikta, lai nodrošinātu efektivitāti un sinerģiju ar darbības pārvaldības uzdevumiem, ko jau veic centrālā C.SIS. 6. Uzraudzība un novērtēšana Izdevumus rūpīgi uzraudzīs Komisija, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, kādi paredzēti līgumā, ko paredzēts parakstīt ar s-TESTA operatoru, kurā tiks ietverti mērķi un darbības rādītāji. Īpašs komunikācijas infrastruktūras SIS un SIRENE ietvaros sniegto pakalpojumu novērtējums tiks veikts vispārējā horizontālo pasākumu novērtējuma kontekstā, ieskaitot infrastruktūras pakalpojumus, kas tiek sniegti saskaņā ar IDABC līguma 13. pantu. 7. SISNET tiesiskā pamata atcelšana un Šengenas konvencijas grozīšana Kad beigs darboties SISNET, uz to attiecīgie noteikumi kļūs nevajadzīgi, un tie jāatceļ. No 2000. gada 14. novembra SISNET līguma par teritoriālā tīklojuma un saistīto drošības pakalpojumu nodrošināšanu SIS izrietošo īpašumtiesību, īpaši attiecībā uz tīkla elementiem, nodošana Komisijai varētu paātrināt jaunās komunikācijas sistēmas uzstādīšanu un mazināt finansiālo ietekmi uz Eiropas Savienības kopējo budžetu. 8. Piemērošana uz nosacījuma pamata un ierobežots spēkā esības laiks Juridiskā instrumenta piemērošana uz nosacījuma pamata atspoguļo Padomes nostāju, kas savos 2007. gada februāra secinājumos atzina riskus, kādus var ietvert piedāvājumu konkursa procedūra attiecībā uz SISNET atjaunināšanu, un secināja, ka jārod alternatīvs risinājums, balstoties uz s-TESTA. Ar šo priekšlikumu saistītais ietekmes novērtējums liecina, ka SISNET atjaunināšana būtu labākais risinājums. Juridiskā instrumenta piemērošana uz nosacījuma pamata paredzēta, lai nodrošinātu, ka šajā priekšlikumā tiek ietverts alternatīvs risinājums. Šim priekšlikumam ir ierobežots spēkā esības laiks, jo, sākot darboties SIS II, SIS 1+ tās SISone4all versijā, kā arī komunikācijas infrastruktūra tiks aizstātas. |1. 2007/0108(CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanu, darbību un pārvaldību Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) vidēEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3],tā kā:2. Šengenas informācijas sistēma („SIS”) , kas izveidota saskaņā ar 1990. gada 19. jūnija Konvencijas, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas nolīgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par kontroļu pakāpenisku atcelšanu pie kopīgām robežām („Šengenas konvencija”)[4] IV sadaļu, un tās turpinājums SIS 1+ ir svarīgs instruments Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā integrēto Šengenas acquis noteikumu piemērošanai.3. Padomes Regulā (EK) Nr. 2424/2001[5] un Padomes Lēmumā 2001/886/TI[6] tika noteikta SIS II izveide. SIS II aizstās SIS , kas izveidota saskaņā ar Šengenas konvenciju.4. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006[7] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu veido SIS II pārvaldībai nepieciešamo tiesisko regulējumu attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst Eiropas Kopienu dibināšanas līguma („EK Līguma”) darbības jomā.5. SIS pašlaik apkalpo 15 valstis, tai skaitā Islandi un Norvēģiju, kas ir iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstībā. 2006. gada decembrī Padome vizēja deviņu dalībvalstu, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā, pievienošanu esošajai SIS , lai tās varētu pilnībā īstenot Šengenas acquis pirms SIS II darbības uzsākšanas.6. Saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. decembra Lēmumu 1999/870/EK, ar ko Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra vietnieku pilnvaro rīkoties kā noteiktu dalībvalstu pārstāvim tādu līgumu slēgšanas nolūkos, kuri attiecas uz komunikācijas infrastruktūras Šengenas vidē SISNET ierīkošanu un darbību, un šādu līgumu vadību[8], un saskaņā ar Padomes 2000. gada 27. marta Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi SISNET 2000. gada 14. novembrī, Padomes ģenerālsekretāra vietnieks un privāti uzņēmumi noslēdza līgumu par teritoriālā tīklojuma un saistīto drošības pakalpojumu nodrošināšanu Šengenas informācijas sistēmā ( SISNET līgumu). SISNET līgums attiecas uz pakalpojumiem, kas nepieciešami SIS darbībai, un tas izbeidzas 2008. gada novembrī.7. Lai nodrošinātu efektīvu datu pārraidi starp tehniskā nodrošinājuma vienību un SIS valstu nodaļām, kā arī informācijas apmaiņu ar SIRENE , kā noteikts Šengenas konvencijas 92. pantā, jānodrošina SISNET līgumā aptverto pakalpojumu veidu nepārtrauktība. Tas ir būtiski Šengenas acquis piemērošanai un līdz ar to kopējās telpas, kurā netiek veikta iekšējā robežkontrole, uzturēšanai.8. SISNET līgums arī paredz tīklojumu un saistītus drošības pakalpojumus VISION – atbalsta tīklam konsultāciju procedūrām vīzu jautājumos starp dalībvalstu centrālajām iestādēm saskaņā ar Šengenas konvencijas 17. panta 2. punktu, taču tas neietilpst šā priekšlikuma darbības jomā, jo Padome saskaņā ar 2001. gada 24. aprīļa Regulu (EK) Nr. 789/2001, ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām vīzu pieteikumu izskatīšanā[9], ir kompetentā iestāde attiecībā uz grozījumu īstenošanu, kas nepieciešami, lai VISION migrētu uz citu komunikācijas sistēmu.9. Šo juridisko instrumentu piemēro tad, ja Padomes ģenerālsekretāra vietnieks paziņo, ka publiskā iepirkuma procedūras, kas uzsākta saskaņā ar Padomes 2007. gada 5.marta Lēmumu 2007/149/EK, ar ko Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra vietnieku pilnvaro rīkoties kā noteiktu dalībvalstu pārstāvim, lai slēgtu un pārvaldītu līgumus par pakalpojumu sniegšanu saistībā ar sakaru infrastruktūru Šengenas vidē, kamēr nav notikusi tās pāreja uz Eiropas Kopienas pārvaldītu sakaru infrastruktūru[10], un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/265/EK, rezultātā nav noslēgta nekāda vienošanās vai līgums par šajā priekšlikumā aptverto pakalpojumu sniegšanu.10. Padome 2007. gada februārī apsvēra šādas piedāvājumu konkursa procedūras riskus un aicināja Komisiju izstrādāt priekšlikumus, kas radītu iespēju SIS 1+ migrēt uz citu tīklu.11. Komisija patur tiesības saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu jebkurā laikā grozīt savu priekšlikumu, kamēr turpinās Kopienas tiesību akta pieņemšanas procedūra.12. Piemērotākais risinājums, ņemot vērā īpašās SIS drošības un pieejamības prasības, ir izveidot jaunu komunikācijas infrastruktūru, kas aizstās SISNET , izmantojot infrastruktūras pakalpojumus, ko sniedz pakalpojumu pamatlīguma par tīklu drošiem Eiropas pakalpojumiem telemātikai starp iestādēm – pārvaldītas drošas privātās komunikācijas infrastruktūras nodrošināšanu („ s-TESTA pamatlīguma”) ietvaros saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumu 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem („ IDABC lēmumu”)[11].13. Jaunajai komunikācijas infrastruktūrai jāaizstāj SISNET , kurai jābeidz darboties, sākot no dienas, kuru noteiks Padome, un tādēļ jāatceļ Lēmums 1999/870/EK, Lēmums 2000/265/EK un Lēmums 2007/155/EK[12].14. Jaunās komunikācijas infrastruktūras izveidi var paātrināt un tās finansiālo slogu uz Eiropas Savienību mazināt, ja dalībvalstis piekrīt nodot Komisijai īpašuma tiesības, ieskaitot intelektuālā īpašuma tiesības, kas izriet no SISNET līguma izpildes.15. Izdevumi, kas saistīti ar šīs komunikācijas sistēmas izveidi, darbību un pārvaldību, jāsedz no Eiropas Savienības kopējā budžeta. Komisija ir atbildīga par budžeta izpildi un nepieciešamā līguma parakstīšanu par tīklojuma un drošības pakalpojumu sniegšanu s-TESTA pamatlīguma ietvaros.Šī regula un Komisijas atbildība par šīs komunikācijas sistēmas izveidi, darbību un pārvaldību neskar Padomes atbildību par pašreizējās SIS pārvaldību.16. Tādēļ Padomei ir lietderīgi izstrādāt testēšanas plānu, pamatojoties uz iniciatīvu, ko izstrādās Francija kā dalībvalsts, kas atbildīga par tehniskā nodrošinājuma vienību, nodrošinot pienācīgu SIS un SIRENE datu pārraidi komunikācijas infrastruktūras ietvaros, koordinēt testēšanas pasākumus un apstiprināt testēšanas rezultātus, pirms tiek noteikts datums, kad jānotiek migrācijai no SISNET uz jauno komunikācijas infrastruktūru.17. Ja Komisija uzskata, ka tas ir efektīvāk, tā var slēgt līgumu ar valstu publiskā sektora struktūrām par konkrētu ar drošību saistītu darbības pārvaldības uzdevumu izpildi un komunikācijas infrastruktūras pārraudzību.18. Šī regula veido nepieciešamo tiesisko regulējumu komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanai, darbībai un pārvaldībai SIS vidē un attiecīgu grozījumu izdarīšanai Šengenas konvencijā attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst EK Līguma darbības jomā. Padomes ... Lēmums 2007/.../TI par komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanu, darbību un pārvaldību SIS vidē[13] veido nepieciešamo tiesisko regulējumu attiecībā uz jautājumiem, kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienību („ES Līguma”) darbības jomā.19. Kopā ar Padomes Lēmumu 2007/.../TI[14] šī regula ir pamatakts Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[15] 49. panta izpratnē, ar kuru atļauj Eiropas Savienības kopējā budžetā iekļaut komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanai, darbībai un pārvaldībai nepieciešamās apropriācijas un izpildīt šo budžeta daļu.20. Tas, ka tiesiskais regulējums, kas nepieciešams, lai atļautu SIS vides komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanu, darbību un pārvaldību finansēt no Eiropas Savienības kopējā budžeta, sastāv no diviem atsevišķiem instrumentiem, neietekmē principu, ka šī komunikācijas infrastruktūra veido vienu vienotu infrastruktūru un tai jādarbojas kā tādai.21. Tā kā dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt paredzētās darbības, proti, komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanas, darbības un pārvaldības SIS vidē mērķus un tādējādi paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ tos var vieglāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts EK Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.22. Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[16], un tajā jomā, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK[17] par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.23. Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas ietilpst jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot kopā ar 4. panta 1. punktu Lēmumos 2004/849/EK[18] un 2004/860/EK[19].24. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādēļ šī regula nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā, ka šī regula papildina Šengenas acquis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļu, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas dienas jāizlemj, vai tā to transponēs savos tiesību aktos.25. Šī regula papildina noteikumus Šengenas acquis , kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[20]. Tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās tās pieņemšanā, tā tai nav saistoša un nav jāpiemēro.26. Šī regula papildina noteikumus Šengenas acquis , kuros Īrija nepiedalās, saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[21]. Tāpēc Īrija nepiedalās tās pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro.27. Tā kā ir būtiski nodrošināt, lai SISNET pakalpojumu veidi tiktu sniegti arī pēc 2008. gada novembra un Komisija pēc iespējas drīzāk varētu slēgt attiecīgos līgumus šai nolūkā, šai regulai steidzamības kārtā jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants Komunikācijas infrastruktūras uzstādīšana, darbība un pārvaldība28. Komisija uzstāda, nodrošina tās darbību un pārvalda komunikācijas infrastruktūru, kas nodrošina tīklojumu un drošības pakalpojumus datu pārraidei starp tehniskā nodrošinājuma vienību un valstu Šengenas informācijas sistēmas (SIS) nodaļām, kā arī uz SIRENE , kā noteikts Šengenas konvencijas 92. pantā („komunikācijas infrastruktūru”).29. Komisija nosaka komunikācijas infrastruktūras tehniskās specifikācijas, ņemot vērā tehniskās specifikācijas, kādas dalībvalstu vārdā noteicis Padomes ģenerālsekretāra vietnieks publiskā iepirkuma procedūrai, kas uzsākta saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2007/149/EK un 2000/265/EK.30. Dalībvalstis un Komisija sadarbojas 1. un 2. punktā minēto uzdevumu veikšanai. Konkrēti, dalībvalstis nodrošina piemērotas telpas komunikācijas infrastruktūras valstu piekļuves punktu izvietošanai un nodrošina piekļuvi šīm telpām, kad to pieprasa Komisija.31. Komisija informē Padomi par datumu, sākot no kura komunikācijas infrastruktūras uzstādīšana ir pabeigta un var veikt tās testēšanu, kas minēta 3. pantā.32. Komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanas, darbības un pārvaldības izmaksas sedz no Eiropas Savienības kopējā budžeta.2. pants IDABC programmas izmantošanaKomisija ņem vērā Lēmumu 2004/387/EK ( IDABC lēmumu) un komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanas, darbības un pārvaldības nolūkos izmanto s-TESTA pamatlīgumu.3. pantsKomunikācijas infrastruktūras SIS un SIRENE testi33. Dalībvalstis veic testus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu 1. panta 1. punktā minēto datu pārraidi, izmantojot komunikācijas infrastruktūru.34. Padome ir atbildīga par testu plāna izveidi, pamatojoties uz iniciatīvu, ko jāizstrādā Francijai kā dalībvalstij, kas atbildīga par C.SIS.35. Padome koordinē dalībvalstu testēšanas pasākumus un apstiprina testu rezultātus, par tiem informējot Komisiju.4. pants Migrācija uz komunikācijas infrastruktūru36. Pēc tam, kad visas dalībvalstis, kas piedalās SIS , ir informējušas Padomi par 3. pantā minēto testu sekmīgu pabeigšanu, Padome nosaka dienu, kurā uzsāk 1. panta 1. punktā minēto datu pārraidi, izmantojot komunikācijas infrastruktūru.37. Dalībvalstis veic visas nepieciešamās darbības, lai dienā, kas noteikta saskaņā ar 1. punktu, veiktu migrāciju no SISNET uz komunikācijas infrastruktūru.38. Padome koordinē 2. punktā noteiktās dalībvalstu darbības.5. pants Īpašu darbības pārvaldības uzdevumu veikšana, ko īsteno dalībvalstu publiskā sektora struktūras39. Komisija, sākot no 1. panta 4. punktā minētās dienas, var slēgt līgumus ar valstu publiskā sektora struktūrām par konkrētu darbības pārvaldības uzdevumu veikšanu attiecībā uz komunikācijas infrastruktūras drošību un pārraudzību.40. 1. punktā minētās izmaksas, kādas rodas struktūrām, pildot 1. punktā minētos uzdevumus, sedz no Eiropas Savienības kopējā budžeta.6. pants Uzraudzība un novērtēšanaKomisija veic visaptverošu novērtējumu par komunikācijas infrastruktūras darbību pēc tam, kad tā ir beigusi darboties. Novērtējumu veic IDABC horizontālo pasākumu, uz kuriem attiecas IDABC lēmums, visaptverošā novērtējuma ietvaros. Tajā īpaši novērtē komunikācijas infrastruktūras efektivitāti un lietderību, sniedzot 1. panta 1. punktā minētos pakalpojumus.7. pantsAtcelšana41. Padomes Lēmumus 1999/870/EK, 2000/265/EK un 2007/155/EK atceļ, sākot no dienas, ko noteiks Padome. SISNET komunikācijas infrastruktūra beidz darboties, sākot no dienas, kuru nosaka saskaņā ar 4. panta 1. punktu.42. Padomes Lēmumā 2000/265/EK noteiktā budžeta atlikumu dienā, kas noteikta saskaņā ar 4. panta 1. punktu, atmaksā dalībvalstīm. Atmaksājamās summas aprēķina, pamatojoties uz dalībvalstu iemaksām, kā noteikts Padomes Lēmuma 2000/265/EK 26. pantā.43. Dalībvalstis piekrīt nodot Komisijai jebkādas īpašuma tiesības, tai skaitā intelektuālā īpašuma tiesības, kas izriet no to līgumu izpildes, kas saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/870/EK un Padomes Lēmumu 2000/265/EK noslēgti attiecībā uz teritoriālā tīklojuma un saistīto drošības pakalpojumu sniegšanu SISNET ietvaros, sākot no 4. panta 1. punktā minētā datuma.8. pants Grozījums Šengenas KonvencijāSākot no dienas, kas noteikta saskaņā ar 4. panta 1. punktu, Šengenas konvencijas 119. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:„Tehniskā nodrošinājuma vienības izveidošanu un lietošanu, kas paredzēta 92. panta 3. punktā, atskaitot līniju izmaksas Šengenas informācijas sistēmas valsts nodaļu sakariem ar tehniskā nodrošinājuma vienību, kopīgi apmaksā Līgumslēdzējas Puses.”9. pantsStāšanās spēkā un piemērošana44. Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un zaudē spēku 2009. gada 1. novembrī vai dienā, ko nosaka Padome saskaņā ar Regulas Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu, ja tas ir agrāk.45. Lai piemērotu šo regulu, Padomes ģenerālsekretāra vietniekam jāpaziņo Komisijai, ka nav noslēgta nekāda vienošanās vai līgums par 1. panta 1. punktā minēto tīklojuma vai datu pārraides drošības pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/149/EK un Padomes Lēmumu 2000/265/EK.46. 2. punktā minētā paziņošana var notikt, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS LIKUMDOŠANAS NOLỮKOS1. PRIEKŠLIKUMU NOSAUKUMSPriekšlikums PADOMES REGULAI par komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanu, darbību un pārvaldību SIS (Šengenas Informācijas sistēmas) vidēPriekšlikums PADOMES LĒMUMAM par komunikācijas infrastruktūras uzstādīšanu, darbību un pārvaldību SIS (Šengenas Informācijas sistēmas) vidē2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā(s) darbība(s):18. SADAĻA Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa18 02. NODAĻA Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva kustība3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar to saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (kādreizējās B.A. pozīcijas), tostarp šādas:18 02 04 02. postenis: Šengenas Informācijas sistēma SIS 1+ **Šo budžeta pozīciju paredzēts izveidot 2008. gada PBP.3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums2008. – 2009. gadsParedzams, ka priekšlikumus pieņems 2007. gada decembrī kā alternatīvu risinājumu, ja nevarēs pagarināt pašreizējo līgumu par SIS komunikācijas infrastruktūru (SISNET). Šis alternatīvais risinājums ir tikai pagaidu risinājums. Darbība izbeigsies, kad būs pabeigta migrācija uz SIS II .Saskaņā ar SIS II plānu, migrācija uz SIS II tiks pabeigta līdz 2008. gada decembra beigām. Šī risinājuma faktiska īstenošana radītu aizkavēšanos migrācijā uz SIS II par vismaz sešiem mēnešiem. Turklāt saskaņā ar s-TESTA līguma noteikumiem, līgums par pakalpojumu sniegšanu jāslēdz vismaz uz vienu gadu. Tādēļ šis risinājums jāparedz aptuveni gadu ilgam darbības periodam, uzsākot darbību 2008. gada novembrī un izbeidzot 2009. gadā.Priekšlikumu spēkā esība beigsies 2009. gada 1. novembrī vai SIS II darbības uzsākšanas dienā, ko noteiks Padome, ja tas būs agrāk.Darbības ilgums būs, ilgākais, 1 gads un 10 mēneši. Saistības tiks noteiktas 2008. gadā, bet maksāšanas periods ilgs no 2008. līdz 2010. gadam.3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |18 02 04 02 | Fakult. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | 3a |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | Kopā |Darbības izdevumi[22] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | A | 7,620 | 0 | 7,620 |Maksājumu apropriācijas (MA) | B | 2,500 | 3,750 | 1,370 | 7,620 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[23] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | C | - | - | - | - |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 7,620 | 0 | 7,620 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 2,500 | 3,750 | 1,370 | 7,620 |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | D | 0,585 | 0,234 | 0,819 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | E | 0,233 | 0,233 |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 8,438 | 0,234 | 8,672 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 3,318 | 3,984 | 1,370 | 8,672 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[24] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumusX Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi | 5 | 2 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasSIS 1+ un SIRENE sistēmas pašlaik darbojas SISNET komunikācijas tīkla ietvaros. Pašreizējo līgumu par SISNET tīkla pakalpojumiem dalībvalstu vārdā pārvalda Padomes Ģenerālsekretāra vietnieks, un to kopīgi finansē dalībvalstis. Šis SISNET līgums izbeidzas 2008. gada 13. novembrī.No otras puses SIS II , ko izstrādā kā SIS 1+ aizstājēju, neuzsāks darbību attiecībā uz dalībvalstīm, kas izmanto SIS 1+ , līdz 2008. gada 17. decembrim.Tādēļ jāveic pasākumi, lai nodrošinātu tīkla pakalpojumus SIS 1+ laikposmā no 2008. gada 13. novembra līdz dienai, kad SIS II uzsāks darbību.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaLai varētu uzturēt Šengenas zonu, kurā var brīvi pārvietoties bez robežkontroles, nepieciešams nodrošināt pastāvīgu un drošu komunikācijas tīkla darbību sistēmām Šengenas vidē.Būtu ļoti grūti jebkādu laika periodu uzturēt telpu bez iekšējās robežkontroles, ja nedarbotos Šengenas informācijas sistēma. 2007. gada februārī Padome secināja, ka Padomes ģenerālsekretāra vietniekam atkal jārīkojas visu attiecīgo dalībvalstu vārdā, lai izsludinātu priekšlikumu konkursu nolūkā pagarināt SISNET līgumu, lai nodrošinātu, ka pakalpojums ir pieejams pēc 2008. gada novembra. Tomēr, ņemot vērā Padomes analīzi par riskiem, kas saistīti ar jebkuru iepirkuma procesu, Padome nolēma, ka nepieciešams alternatīvs tīkla risinājums, kas pieejams Šengenas sistēmām.Tādēļ Padome aicināja Komisiju, cik iespējams, drīz izstrādāt priekšlikumus, lai nodrošinātu iespēju SIS 1+ migrēt uz s-TESTA tīklu – drošu komunikācijas tīklu, kuru nodrošina Komisijas noslēgtā pamatlīguma ietvaros.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiVispārīgais mērķis ir radīt Komisijai iespēju finansēt un pārvaldīt SIS 1+ komunikācijas infrastruktūru kā pagaidu alternatīvu risinājumu, ja nevar pagarināt SISNET .Šis alternatīvais risinājums, ko paredzēts finansēt no ES kopējā budžeta, jāievieš un tā darbība jāuzsāk, vēlākais, 2008. gada 13. novembrī – dienā, kad izbeidzas pašreizējais SISNET līgums.1. darbība. SIS 1+ vajadzībām paredzētā s-TESTA tīkla uzstādīšana un pārbaude.s-TESTA pamatlīguma ietvaros tiks parakstīts īpašs līgums. Jaunais tīkls tiks izveidots kā atsevišķs virtuāls privāts tīkls, bet iespēju robežās tas izmantos SIS II fiziskās tīkla infrastruktūras daļas. Turklāt nepieciešamas ārējās speciālās zināšanas, jo īpaši drošības un tīkla jautājumos, kā arī augstas kvalitātes pieaicināto speciālistu palīdzība, lai veiktu pēcpārbaudi, testēšanu un koordināciju ar dalībvalstīm.Rādītājs: tīkls gatavs uzsākt darbību 2008. gada oktobrī.2. darbība: SIS 1+ lietotāju migrācija uz jauno tīklu s-TESTA ietvaros.Ja dalībvalstis nevar savlaicīgi veikt migrāciju uz SIS II un nevar turpināt izmantot esošo SISNET , nepieciešams veikt migrāciju no SISNET tīkla uz s-TESTA starpposma tīklu. Migrācijas dienu noteiks Padome.Šī darbība ietvers migrācijas izmaksas. Ierobežoto iekšējo resursu dēļ pēcpārbaudei un koordinācijai ar dalībvalstīm būs jāizmanto augsti kvalificētu pieaicinātu speciālistu palīdzība.Rādītājs: veikta visu SIS 1+ lietotāju migrācija.3. darbība: SIS 1+ darbības s-TESTA tīklā.Ja jāizmanto alternatīvs starpposma tīkla risinājums, tiek paredzētas darbības izmaksas.Rādītājs: 2008. gada novembrī tīkls darbojas attiecībā uz visām SIS 1+ dalībvalstīm.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)X Pārvalda centralizētiX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes:Daļu budžeta var attiecināt uz valstu publiskā sektora struktūrām, izmantojot pakalpojumu līgumu, lai finansētu tīkla darbību.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaRegulāri tiks novērtēta procesa attīstība un izpildījums atbilstoši obligātajiem standartiem un iepriekš noteiktajiem kritērijiem. Tādējādi jāpārliecinās, ka ieguldījumi nodrošina vajadzīgo rezultātu.Uzraudzība tiks veikta, izmantojot pieaicinātu līgumdarbinieku kvalitātes nodrošināšanas atbalstam.Komisija savā gada darbības pārskatā sniegs ziņojumu par šīs uzraudzības rezultātiem.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsProvizoriskais novērtējums ir iekļauts ietekmes novērtējumā.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Nav attiecīgi6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsKomisija veic visaptverošu novērtējumu par komunikācijas infrastruktūras darbību pēc tam, kad tā beigusi darboties. Šo novērtējumu veic IDABC horizontālo pasākumu vispārēja novērtējuma ietvaros, un īpaši novērtē šīs jaunās komunikācijas infrastruktūras efektivitāti un lietderību, sniedzot SIS 1+ tīkla pakalpojumus.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIPiemēros Komisijas procedūras par līguma slēgšanas tiesībām, nodrošinot atbilstību Kopienas publiskā iepirkuma tiesībām.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)(Norādīt mērķus, darbības un rezultātus) | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2008 | 2009 | 2010 | 2001 un turpmākie gadi | KOPĀ |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[26] (XX 01 01) | A*/AD | 5 | 2 |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[27] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls[28], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 5 | 2 |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu aprakstsProjektu vadības prasme;Tehniskā vadība;Novērtēšana un ziņojumi;Publiskais iepirkums, līgumu un finanšu pārvaldība.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklāX Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)Nav attiecīgi8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,585 | 0,234 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,585 | 0,234 |Aprēķins — Ierēdņi un pagaidu darbinieki117 000 (personas/gadā)Aprēķins — Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamNav attiecīgi8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | n+3 gads | n+4 gads | n+5 gads un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,081 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,120 |XX 01 02 11 03 – Komitejas[29] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3 Citi administratīva rakstura izdevumi Specifiska apmācība par s-Testa tīklu Budžeta pozīcija XX 01 02 11 06 | 0,032 |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,233 | 0,233 |Komandējumi ietver 2 personu braucienus uz visām dalībvalstīm, kas iekļautas SIS 1+ (0.081 miljoni euro)Sanāksmes ietver visas sanāksmes ar dalībvalstīm un citiem ekspertiem, kuras vienībai regulāri jārīko SIS 1+ vajadzībām paredzētā s-Testa uzstādīšanas un testēšanas posmā (plānotas 12 sanāksmes). Jāņem vērā, ka izmaksas būs lielākas, ja būs nepieciešams kompensēt dalībvalstu ekspertu komandējumu izdevumus.Specifiskas mācību vajadzības par s-TESTA tīklu attiecībā uz SIS 1+ 4 Komisijas darbiniekiem jānodrošina s-TESTA operatoram (0,032 mEUR).Aprēķins — Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Šo lēmumu Padome vēl nav oficiāli pieņēmusi.[2] OV C [...], [...], [...]. lpp.[3] OV C [...], [...], [...]. lpp.[4] OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1160/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 18. lpp.).[5] OV L 328, 13.12.2001., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1988/2006 (OV L 411, 30.12.2006.).[6] OV L 328, 13.12.2001., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Lēmumu 2006/1007/TI (OV L 411, 30.12.2006.).[7] OV L 381, 28.12.2006.[8] OV L 337, 30.12.1999.[9] OV L 116, 26.4.2001.[10] OV L 66, 6.3.2007.[11] OV L 181, 18.5.2004.[12] OV L 181, 18.5.2004.[13] OV L [...], [...], [...]. lpp.[14] OV L [...], [...], [...]. lpp.[15] OV L 248, 16.9.2002.[16] OV L 176, 10.7.1999.[17] OV L 176, 10.7.1999.[18] Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmums 2004/849/EK par Nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu (OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.).[19] Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmums 2004/860/EK par Nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu (OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.).[20] OV L 131, 1.6.2000.[21] OV L 64, 7.3.2002.[22] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[23] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[24] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[25] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[26] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[27] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[28] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[29] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


type: caselaw

text:
 7.3.2009
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 55/25
 Pirmās instances tiesas 2008. gada 17. decembra rīkojums — Portela/Komisija
 (Lieta T-137/07) (1)
 (Ārpuslīgumiskā atbildība - Digitālo termometru ar defektiem, uz kuriem ir “CE’ marķējums, tirdzniecība - Komisijas bezdarbība - Cēloņsakarība - Prasība, kas daļēji ir acīmredzami nepieņemama un daļēji acīmredzami tiesiski pilnīgi nepamatota)
 (2009/C 55/46)
 Tiesvedības valoda — portugāļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītājs: Portela — Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda
 , Queluz (Portugāle) (pārstāvis — C. Mourato, advokāts)
 Atbildētāja: Eiropas Kopienu Komisija (pārstāvji — P. Guerra e Andrade un B. Schima)
 Priekšmets
 Pamatā lūgums uzlikt Komisijai pienākumu rīkoties atbilstoši 14.b pantam Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvā 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 169, 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīvu 98/79/EK par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (OV L 331, 1. pp.), pieprasot sertifikācijas sabiedrībai TÜV Rheinland Product Safety GmbH ar Vācijas Federatīvās Republikas starpniecību par labu prasītājam izmantot obligāto civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, kā tas ir paredzēts Direktīvas 93/42 XI pielikuma 6. punktā, ko ir iegādājusies minētā sabiedrība, un — ja norādīto kaitējumu nevar atlīdzināt, apmierinot pamata lūgumu, — pakārtoti, lūgums atlīdzināt kaitējumu, kas prasītājam nodarīts, ņemot vērā Komisijas bezdarbību vairākos gadījumos.
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 prasību noraidīt;
 2)
 Portela — Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda
 , atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 155, 7.7.2007.


type: other

text:
RP 256/2016 rd
 Regeringens proposition till riksdagen med förslag till lag om ändring av 25 § i konkur-renslagen
 I denna proposition föreslås det att konkurrenslagen ändras. Enligt propositionen ska i de be-stämmelser som gäller övervakning av företagsförvärv den specialbestämmelse strykas som gäller förbud mot företagsförvärv på elmarknaderna.
 Nuläge och den föreslagna ändringen
 I lagen om konkurrensbegränsningar (480/1992) inkluderades bestämmelser om tillsyn över företagsförvärv genom en lagändring (303/1998) som trädde i kraft 1998. Vid detta tillfälle togs också en specialbestämmelse om företagsförvärv på elmarknaden (11 d § 2 mom.) in i den ovan nämnda. Lagen om konkurrensbegränsningar upphävdes genom konkurrenslagen (948/2011) som trädde i kraft vid ingången av november 2011. I samband med reformen flyt-tades specialbestämmelsen om företagsförvärv på elmarknaden till 25 § 2 mom. i konkur-renslagen.
 I 25 § i konkurrenslagen föreskrivs det om förbud mot företagsförvärv och om uppställande av villkor för företagsförvärv. Enligt 1 mom. kan marknadsdomstolen på framställning av Konkurrens- och konsumentverket förbjuda eller förordna om hävande av ett företagsförvärv eller ställa villkor för fullföljande av företagsförvärvet, om företagsförvärvet på ett märkbart sätt hindrar konkurrensen på den finländska marknaden eller på en avsevärd del av den, särskilt på grund av att förvärvet resulterar i uppkomst eller förstärkning av dominerande marknadsställning.
 I 2 mom. ingår en specialbestämmelse om företagsförvärv på elmarknaden. Marknadsdomstolen kan på framställning av Konkurrens- och konsumentverket utöver vad som avses i 1 mom. förbjuda också ett sådant företagsförvärv på elmarknaden som resulterar i att den sammanräknade mängd elektricitet som med 400 volts spänning överförs i distributionsnätet av parterna i företagsförvärvet och av sådana sammanslutningar eller anläggningar som bedriver distributionsnätsverksamhet överskrider 25 procent av den mängd elektricitet som på motsvarande sätt överförs i hela landet.
 På basis av den ovan nämnda specialbestämmelsen kan man ingripa i sådan identifierad vertikal integration på elmarknaden där elproducenterna köper bolag som bedriver distributionsnätsverksamhet och minutförsäljning av el. Enligt förarbetena till lagen om konkurrensbegränsningar (RP 243/1997 rd) kan den vertikala integrationen mellan en elproducent och ett bolag som utövar minutförsäljning samt distribution av el förorsaka konkurrensproblem på elmarknaden i synnerhet av den orsaken att produktionen av och partimarknaden för el är mycket koncentrerade och stora parter har en betydande styrka på marknaden. Den vertikala integrationen kan också minska distributionskanalerna för nya potentiella producenter och på detta sätt betydligt försämra möjligheterna till inträde i branschen. Samtidigt minskar koncentrationen av parti- och minuthandelsmarknaden slutförbrukarnas möjligheter att dra nytta av konkurrensutsättningen.
 I propositionen föreslås det att ur konkurrenslagens bestämmelser om tillsyn över företagsförvärv stryks den specialbestämmelse som handlar om företagsförvärv på elmarknaden och där det föreskrivs att ett företagsförvärv på elmarknaden kan förbjudas om förvärvet resulterar i att andelen förvärvad distributionsnätsverksamhet överskrider 25 procent av verksamheten i hela landet. Specialbestämmelsen har aldrig tillämpas i praktiken, eftersom det i Finland inte har gjorts några företagsförvärv där den gräns på 25 procent som nämns i bestämmelsen i fråga skulle ha överskridits. Vid bedömningen av företagsförvärv i samband med tillsynen över företagsförvärv tillämpas numera en SIEC-test (Significant Impediment to Effective Competition) enligt 25 § 1 mom. i konkurrenslagen, där det föreskrivs att marknadsdomstolen på framställning av Konkurrens- och konsumentverket kan förbjuda eller förordna om hävande av ett företagsförvärv eller ställa villkor för fullföljande av företagsförvärvet, om före-tagsförvärvet på ett märkbart sätt hindrar konkurrensen på den finländska marknaden eller på en avsevärd del av den, särskilt på grund av att förvärvet resulterar i uppkomst eller förstärkning av dominerande marknadsställning. En skadlig vertikal integration som eventuellt äger rum på elmarknaden kan förhindras genom den allmänna bestämmelse i 25 § 1 mom. i konkurrenslagen som omfattar alla branscher. Specialbestämmelsen om elmarknaden är således onödig.
 Det föreslås att 25 § i konkurrenslagen ändras på följande sätt: Inga ändringar föreslås i 1 mom. Specialbestämmelsen om företagsförvärv på elmarknaden stryks som onödig ur 2 mom. Det nuvarande 3 mom. flyttas och blir 2 mom. vars ordalydelse dock har setts över så att en hänvisning till specialbestämmelsen om företagsförvärv på elmarknaden har strukits ut det.
 Propositionen bidrar till avregleringen.
 Propositionen har beretts vid arbets- och näringsministeriet. Utlåtande över utkastet till rege-ringens proposition med förslag till lagar om ändring av 4 § i lagen om inkvarterings- och förplägnadsverksamhet och av 25 § i konkurrenslagen begärdes av 13 myndigheter och sammanslutningar. Av dem gav nio remissinstanser utlåtande. Följande remissinstanser lämnade utlåtande: inrikesministeriet, social- och hälsovårdsministeriet, Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården, Konkurrens- och konsumentverket, Helsingfors polisinrättning, Turism- och Restaurangförbundet rf, Servicefacket PAM ry, Företagarna i Finland rf och Finlands Näringsliv EK. Justitieministeriet, Energimyndigheten, Centralhandelskammaren och Finsk Energiindustri rf gav inte något utlåtande.
 I det propositionsutkast som skickades ut på remiss föreslogs det att man slopar skyldigheten för idkare av förplägnadsrörelse att göra en skriftlig anmälan till polisen om förlängning av förplägnadsrörelsens öppettid från klockan 2 till klockan 5, förutsatt att alkoholdrycker inte serveras eller intas i förplägnadsrörelsen under denna tid. Social- och hälsovårdsministeriet konstaterade i sitt remissyttrande att regleringen om förplägnadsrörelsernas öppethållning har samband med och inverkar på regleringen om alkoholdryckers utskänkningstider. Om den reform som föreslogs i propositionsutkastet genomfördes, skulle förhållandet mellan lagen om inkvarterings- och förplägnadsverksamhet och alkohollagen bli problematiskt. Social- och häl-sovårdsministeriet liksom också Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården och Turism- och Restaurangförbundet rf föreslog i sina remissyttranden att ändring av lagen om inkvarterings- och förplägnadsverksamhet ska genomföras i samband med totalrevideringen av alkohollagen. På grund av remissyttrandena har ändringen av 4 § i lagen om inkvarterings- och förplägnadsverksamhet strukits ur propositionen. Med tanke på regleringens klarhet är det ändamålsenligt att regleringen om förplägnadsrörelsernas öppethållningstider ändras i samband med reformen av alkohollagen. En regeringsproposition med förslag till totalrevidering av alkohollagen kommer sannolikt att lämnas till riksdagen under riksdagens vårsession 2017.
 Förslaget om ändring av 25 § i konkurrenslagen bifölls av inrikesministeriet, Konkurrens- och konsumentverket, Företagarna i Finland rf och av Finlands Näringsliv EK. Andra instanser hade inte något att uttala sig om i saken.
 om ändring av 25 § i konkurrenslagen
 Helsingfors den 8 december 2016
 Senast publicerat 2.2.2017 10:39