text:
 |
 52013PC0641
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách /* COM/2013/0641 final - 2013/0314 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.1. Obecné souvislosti,
 odůvodnění a cíle návrhu
 Index je měřítkem, obvykle ceny nebo množství,
 stanovovaným čas od času na základě reprezentativního souboru výchozích údajů.
 Pokud se určitý index použije jako referenční cena u finančního nástroje nebo
 ve smlouvě, stává se z něj referenční hodnota. V současnosti existuje
 široká řada nejrůznějších referenčních hodnot, jež pomocí rozličných metodik
 stanovují různé subjekty, od veřejných subjektů po nezávislé poskytovatele
 referenčních hodnot.
 Na význam referenčních hodnot a na jejich
 slabá místa upozornily dohody o finančním vyrovnání, jichž dosáhly některé
 příslušné orgány s řadou bank v souvislosti s manipulací
 s referenčními úrokovými sazbami LIBOR a EURIBOR. Příslušné orgány rovněž
 vyšetřují obvinění, že k pokusům o manipulaci údajně došlo při
 určování cen komodit ze strany agentur podávajících přehledy o cenách komodit,
 a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) přezkoumala
 určení cen ropy vypracované těmito agenturami. Věrohodnost referenčních hodnot
 je zcela zásadní pro tvorbu cen mnoha finančních nástrojů, např. swapů
 úrokových sazeb, a pro obchodní i neobchodní smlouvy, jako jsou například
 hypotéky. Dojde-li k manipulaci s určitou referenční hodnotou,
 způsobí to některým investorům, v jejichž vlastnictví se nacházejí
 finanční nástroje, jejichž hodnota je určována odkazem na tuto referenční
 hodnotu, značné ztráty. Vysílání klamných signálů o stavu podkladového trhu pak
 může poškodit reálnou ekonomiku. Obecněji řečeno, obavy z manipulace
 referenčních hodnot podlamují důvěru na trhu. Referenční hodnoty jsou
 náchylnější k manipulaci všude tam, kde při jejich stanovování existují
 střety zájmů a volnost rozhodování a kde referenční hodnoty nepodléhají odpovídající
 úpravě a kontrole.
 Komise na údajnou manipulaci
 s referenčními úrokovými sazbami LIBOR a EURIBOR reagovala zaprvé
 příslibem, že provede změny stávajících návrhů nařízení o zneužívání trhu
 (MAR) a směrnice o trestněprávním postihu za zneužívání trhu (CSMAD), tak
 aby bylo jasně stanoveno, že jakákoliv manipulace s referenčními hodnotami
 je jednoznačně protiprávní a podléhá správním sankcím nebo trestněprávnímu
 postihu.
 Změna režimu sankcí však způsob stanovování
 a používání referenčních hodnot sama o sobě nezlepší; postihy
 neodstraní rizika manipulace plynoucí z toho, že v případech, kdy
 proces určování referenčních hodnot není odpovídajícím způsobem upraven, a
 tudíž dochází ke střetu zájmů a existuje prostor pro uplatnění volnosti rozhodování.
 Zadruhé je v zájmu ochrany investorů a spotřebitelů nezbytné, aby
 referenční hodnoty byly podložené, spolehlivé a odpovídající svému účelu.
 V souvislosti s uvedenými skutečnostmi si tento návrh nařízení klade
 čtyři hlavní cíle, jež mají zlepšit rámec, v němž se referenční hodnoty
 stanovují, používají a poskytují se údaje pro jejich výpočet:
 –
 zlepšit úpravu procesu určování referenčních hodnot
 a jeho kontroly a především zajistit, aby na straně osob vykonávajících
 tyto činnosti nedocházelo ke střetům zájmů nebo aby alespoň existoval způsob,
 jak takové situace uspokojivě zvládat,
 –
 zlepšit kvalitu vstupních údajů a metodiky, jež
 administrátoři referenčních hodnot používají, a zvláště pak zajistit, aby pro
 určování referenčních hodnot byly používány dostatečné a přesné údaje,
 –
 zajistit, aby poskytovatelé údajů používaných pro
 stanovení referenčních hodnot podléhali náležité kontrole, zejména
 s ohledem na předcházení střetům zájmů, a aby náležité kontrole podléhaly
 rovněž jimi poskytované údaje. V případech, kdy je to nezbytné, by měl mít
 dotyčný příslušný orgán pravomoc poskytovatelům údajů nařídit, aby údaje
 používané pro stanovení referenčních hodnot poskytovali i nadále, a
 –
 zajistit náležitou ochranu spotřebitelů a
 investorů, kteří tyto referenční hodnoty používají, tím, že bude zvýšena
 transparentnost, že budou zajištěna odpovídající práva na uplatnění prostředků
 nápravy a že v nezbytných případech bude zajištěno posouzení vhodnosti
 referenčních hodnot.
 1.2. Stávající předpisy
 v oblasti, na niž se tento návrh vztahuje
 Právo Unie některé aspekty používání
 referenčních hodnot v současnosti již upravuje:
 –
 Návrh nařízení o zneužívání trhu (MAR)[1] v čl. 2 odst. 3 písm. d) a
 čl. 8. odst. 1 písm. d) a návrh směrnice o trestněprávním postihu za
 zneužívání trhu (CSMAD)[2]
 (o nařízení MAR byla v červnu 2013 dosažena politická dohoda mezi
 Evropským parlamentem a Radou) jasně stanoví, že manipulace
 s referenčními hodnotami je jednoznačně protiprávní a podléhá správním
 sankcím či trestnímu postihu.
 –
 Nařízení o integritě a transparentnosti trhu
 s energií (REMIT)[3]
 stanoví, že manipulace s referenčními hodnotami používanými pro
 velkoobchodní energetické produkty je protiprávní.
 –
 Směrnice o trzích finančních nástrojů[4] vyžaduje, aby veškeré finanční
 nástroje přijaté k obchodování na regulovaném trhu mohly být obchodovány
 spravedlivě, řádně a efektivně. V nařízení, kterým se tato směrnice
 provádí,[5]
 je dále stanoveno, že cena nebo jiné hodnotové měřítko podkladového cenného
 papíru musí být spolehlivá a veřejně dostupná.
 –
 Článek 30 návrhu nařízení o trzích finančních
 nástrojů (MIFIR)[6]
 (návrh je v současné době předmětem jednání mezi Evropským parlamentem a
 Radou) obsahuje ustanovení vyžadující nevýlučný způsob poskytování licencí
 k referenčním hodnotám pro účely obchodování a zúčtování.
 –
 Směrnice o prospektu a příslušné prováděcí nařízení[7] stanoví, že odkazuje-li se
 v prospektu na index, emitent by měl uvést druh podkladového nástroje
 a podrobnosti o tom, kde lze o tomto podkladovém nástroji získat
 informace, údaje o tom, kde lze získat informace o minulých a dalších
 výsledcích podkladového nástroje a o jeho volatilitě, a název indexu.
 Vytváří-li index emitent, musí tento emitent uvést rovněž popis indexu. Pokud
 index netvoří emitent, musí emitent jasně uvést, kde lze informace o indexu
 získat, a v případě, že je podkladovým nástrojem úroková sazba, musí
 emitent uvést popis této úrokové sazby.
 –
 Směrnice o subjektech kolektivního investování do
 převoditelných cenných papírů[8]
 stanoví, že portfolio fondů SKIPCP může obsahovat jen určitý maximální podíl
 nástrojů emitovaných týmž subjektem. Mez, která určuje, jak velký může být
 tento podíl v rámci celého portfolia určitého SKIPCP, mohou členské státy
 zvýšit nejvýše na 20 % u investic do akcií nebo dluhových cenných papírů téhož
 emitenta, jedná-li se o index, jehož složení chce SKIPCP kopírovat, ovšem za
 předpokladu, že složení indexu je v dostatečné míře diverzifikováno, index
 představuje odpovídající referenční („vztažný“) bod pro trh, na který se
 vztahuje, a je náležitým způsobem zveřejňován.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 2.1. Konzultace
 Dne 3. září 2012 byla zahájena tříměsíční
 veřejná konzultace, která byla ukončena dne 29. listopadu 2012. Bylo
 shromážděno 84 příspěvků od dodavatelů vstupních údajů, poskytovatelů
 referenčních hodnot a jejich uživatelů včetně burz, bank, investorů, sdružení
 spotřebitelů, obchodních subjektů a veřejných orgánů. Zúčastněné strany se
 shodly na tom, že vytváření a používání referenčních hodnot má své nedostatky,
 a vesměs se vyjádřily ve prospěch opatření na úrovni EU. Respondenti rovněž
 zdůraznili potřebu mezinárodní spolupráce a pečlivého nastavení rozsahu
 jakékoli iniciativy.
 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA)
 a Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) společně prošetřily nedostatky spojené
 se stanovováním výše úrokových sazeb EURIBOR, které provádí sdružení
 EURIBOR-EBF, a dne 11. ledna 2013 zahájily konzultace o zásadách procesů
 stanovování referenčních hodnot v EU.[9]
 V dopise ze dne 7. března 2013 Evropský orgán pro bankovnictví (EBA), Evropský
 orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) a Evropský orgán pro pojišťovnictví a
 zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) sdělily na základě této činnosti svá
 doporučení týkající se obsahu navrhované právní úpravy. Útvary Komise se
 zúčastnily veřejného slyšení zástupců orgánu ESMA a orgánu EBA věnovaného
 zásadám procesů stanovování referenčních hodnot v EU, které se konalo dne
 13. února 2013[10].
 Útvary Komise se zúčastnily rovněž veřejného slyšení na téma Podpora kultury
 při manipulaci s trhem – globální akce po případu LIBOR/EURIBOR, které
 uspořádal dne 29. září 2012 Evropský parlament.
 2.2. Posouzení dopadů
 V souladu se svou politikou zlepšování
 právní úpravy provedla Komise posouzení dopadů jednotlivých alternativ
 politiky. Patří mezi ně možnosti týkající se omezení faktorů motivujících
 k manipulacím, minimalizace volnosti rozhodování a zajištění toho, aby
 referenční hodnoty vycházely z dostatečných, spolehlivých a
 reprezentativních údajů, dále též možnosti týkající se zajištění interní úpravy
 a kontrolních mechanismů; možnosti týkající se podchycení rizik, možnosti
 týkající se zajištění účinného dohledu nad stanovováním referenčních hodnot
 a zvýšení transparentnosti a ochrany investorů. Tyto jednotlivé možnosti
 byly posouzeny z hlediska následujících kritérií: dopad na zúčastněné
 strany, účelnost a efektivita.
 Zvlášť důležitá jsou tato základní práva
 zakotvená v Listině základních práv: respektování soukromého a rodinného
 života, ochrana osobních údajů, svoboda projevu a informací.
 Podle článku 52 Listiny lze tyto práva a
 svobody omezit. Výše uvedené cíle jsou v souladu se závazky EU
 v oblasti dodržování základních práv. Jakékoli omezení výkonu těchto práv
 a svobod však musí být stanoveno právním předpisem a musí respektovat podstatu
 těchto práv a svobod. V souladu se zásadou proporcionality lze provést
 určitá omezení pouze tehdy, jsou-li nezbytná, a pokud skutečně dosáhnou cílů
 obecného zájmu uznaných Unií nebo zajistí potřebu chránit práva a svobody
 jiných. V případě referenčních hodnot je cílem obecného zájmu, který
 opravňuje k určitým omezením základních práv, cíl zajištění věrohodnosti
 trhu. K určitým omezením základních práv rovněž opravňuje potřeba chránit
 právo na vlastnictví (článek 17 Listiny), neboť investoři mají právo na to, aby
 hodnota jejich majetku (např. půjček, derivátů) byla chráněna před
 ztrátami způsobenými narušením trhu.
 Právo na svobodu projevu a informací vyžaduje
 respektovat svobodu médií. Toto nařízení by mělo být vykládáno a uplatňováno
 v souladu s tímto zásadním právem. Pokud tedy určitá osoba pouze
 zveřejňuje referenční hodnotu nebo na ni odkazuje v rámci své novinářské
 činnosti, ale nemá kontrolu nad poskytováním této referenční hodnoty, neměly by
 se na ni vztahovat požadavky, jež toto nařízení klade na administrátory referenčních
 hodnot. To tudíž ponechává novinářům volnost, aby při výkonu své novinářské
 činnosti mohli informovat o dění na finančních a komoditních trzích. Pojem
 administrátora referenční hodnoty byl proto přesně vymezen tak, aby bylo
 zajištěno, že obsáhne poskytování určité referenční hodnoty, avšak nebude
 zasahovat do sféry novinářských činností.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 3.1. Právní základ
 Základem tohoto návrhu je článek 114 Smlouvy o
 fungování Evropské unie (SFEU).
 3.2. Subsidiarita a
 proporcionalita
 Komisí navrhovaná úprava referenčních hodnot
 je v souladu se zásadou subsidiarity, jak ji stanoví čl. 5 odst. 3 Smlouvy
 o Evropské unii (Smlouva o EU), v němž se uvádí, že Unie vyvíjí činnost
 pouze tehdy a do té míry, pokud cílů zamýšlené činnosti nemůže být dosaženo uspokojivě
 na úrovni členských států, a proto, z důvodu jejího rozsahu či účinků,
 jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie.
 Mnohé referenční hodnoty jsou sice
 vnitrostátní, jakožto celek je však toto odvětví mezinárodní, a to jak co se
 týče vytváření referenčních hodnot, tak jejich používání. Opatření přijímaná na
 vnitrostátní úrovni platná pro vnitrostátní indexy mohou sice napomoci tomu,
 aby intervence odpovídaly co nejpřesněji příslušným problémům na vnitrostátní
 úrovni, zároveň však může docházet k tomu, že budou vznikat různá,
 vzájemně neslučitelná pravidla, že v rámci jednotného trhu budou existovat
 nerovné podmínky soutěže a že se bude uplatňovat nejednotný a nekoordinovaný
 přístup. Referenční hodnoty jsou užívány pro stanovení cen při nejrůznějších
 přeshraničních transakcích, zejména na mezibankovním finančním trhu a při
 obchodování s deriváty. Různá, vzájemně neslučitelná pravidla by
 znemožňovala stanovení referenční hodnoty s přeshraničním významem, a
 proto by bránila uskutečňování těchto přeshraničních transakcí. Tento problém
 uznala skupina G20 i Rada pro finanční stabilitu (FSB), které pověřily
 Mezinárodní organizaci komisí pro cenné papíry (IOSCO) vypracováním souboru
 zásad s celosvětovou platností pro stanovování finančních referenčních
 hodnot. Iniciativa EU povede k vytvoření společného rámce pro spolehlivé
 a řádně používané referenční hodnoty ve všech členských státech,
 a přispěje tak k efektivnějšímu fungování jednotného trhu.
 Ve většině členských států v současnosti
 neexistují žádné předpisy na vnitrostátní úrovni, které by se týkaly stanovení
 referenčních hodnot, avšak dva členské státy již přijaly vnitrostátní právní
 předpisy týkající se referenčních úrokových sazeb ve svých národních měnách.
 Organizace IOSCO se navíc nedávno dohodla na zásadách pro stanovování
 referenčních hodnot, které mají být uplatňovány jejími členy. Tyto zásady jsou
 však, pokud jde o oblast jejich působnosti a prostředky jejich provádění, ale i
 ve vztahu k určitým podmínkám, dosti flexibilní. Za situace, kdy harmonizovaný
 evropský rámec pro stanovování referenčních hodnot neexistuje, je
 pravděpodobné, že některé členské státy přijmou právní předpisy na vnitrostátní
 úrovni, které by se mohly lišit. Například v tento okamžik se zdá, že
 oblast působnosti právních předpisů v jednom členském státě je vymezena ve
 stejné šíři, jako je tomu v zásadách organizace IOSCO, avšak právní
 předpisy ostatních členských států, jež zavedly pravidla týkající se
 referenčních hodnot, se vztahují pouze na referenční úrokové sazby. Tyto rozcházející
 se přístupy by vedly k roztříštěnosti vnitřního trhu, neboť na
 administrátory a uživatele referenčních hodnot by se v jednotlivých
 členských státech vztahovala různá pravidla. Nebude-li existovat právní rámec
 platný pro celou Unii, jednotlivá vnitrostátní opatření nebudou účinná, protože
 členské státy nemají žádnou povinnost ani motivaci vzájemně spolupracovat, a
 tato skutečnost, že vzájemně nespolupracují, otevírá možnost regulatorní
 arbitráže.
 Na určité aspekty ochrany investorů
 v této oblasti se v obecně rovině vztahuje směrnice o trzích
 finančních nástrojů (MIFID). Směrnice MIFID zejména obsahuje požadavek, aby
 společnosti prováděly posouzení vhodnosti. Tím se ověřuje, zda má klient
 potřebné zkušenosti a znalosti, aby mohl pochopit rizika spojená s nabízeným
 nebo poptávaným produktem nebo investiční službou. Zajišťuje tak dostatečnou
 míru ochrany investorů.
 Pokud jde o ochranu spotřebitelů, pravidla pro
 zveřejňování přiměřených informací obsahuje směrnice o spotřebitelských
 úvěrech, jakož i směrnice o hypotečních úvěrech, jež má být přijata
 v brzké době a která obsahuje také požadavek, aby byly doporučovány vhodné
 úvěrové smlouvy. Tato pravidla EU na ochranu spotřebitelů se netýkají konkrétní
 otázky vhodnosti referenčních hodnot ve finančních smlouvách. Nerovné
 vyjednávací postavení a používání standardních smluvních podmínek dále znamená,
 že spotřebitelé mohou mít v otázce použití referenční hodnoty omezenou
 možnost volby. Spotřebitelé rovněž nedisponují potřebnými znalostmi nebo
 zkušenostmi, aby mohli vhodnost referenční hodnoty náležitě posoudit. Tento
 návrh by proto měl doplňovat stávající právní předpisy EU v této oblasti
 tím, že zajistí, aby odpovědnost za posouzení vhodnosti referenčních hodnot při
 uzavírání smluv přímo se spotřebiteli byla na straně poskytovatelů půjček či
 úvěrů. To také zajistí harmonizovaná pravidla EU na ochranu spotřebitelů
 týkající se používání referenčních hodnot jako reference ve finančních
 smlouvách. Společný regulační rámec, který by upravoval uzavírání finančních smluv
 pro spotřebitele i pro poskytovatele úvěrů, je nezbytný také proto, že
 umožní používání přeshraničních referenčních hodnot namísto nesourodého
 přístupu jednotlivých členských států. Vzhledem ke stížnostem spotřebitelů a
 soudním řízením týkajícím se používání nevhodných referenčních hodnot
 v některých členských státech je pravděpodobné, že na úrovni členských
 států by byla přijata odlišná opatření na ochranu spotřebitelů. To by mohlo
 vést k roztříštěnosti vnitřního trhu.
 Navrhované nařízení je rovněž v souladu
 se zásadou proporcionality, jak to vyžaduje čl. 5 odst. 4 Smlouvy o EU.
 Zaměřuje se pouze na ty indexy, kterých se používá jako reference pro finanční
 nástroje či finanční smlouvy, jako jsou hypotéky, neboť takové referenční
 hodnoty mohou mít v případě, že je s nimi manipulováno, přímé
 a konkrétní hospodářské dopady. Navrhované nařízení navíc obsahuje
 ustanovení, která umožňují přizpůsobovat jeho požadavky různým odvětvím a
 různým typům referenčních hodnot, jako jsou komodity, mezibankovní úroková sazba
 a referenční hodnoty využívající burzovní údaje. Přiměřený přístup je zajištěn
 i proto, že naprostá většina povinností se ukládá administrátorovi referenční
 hodnoty. Mnozí administrátoři referenčních hodnot již nyní splňují alespoň
 některé z těchto požadavků a z toho vyplývá, že se nepřiměřeně
 nezvýší administrativní zátěž. Postupy vnitřní správy a kontroly jsou navíc
 vyžadovány od dodavatelů vstupních údajů pod dohledem, což znamená, že dopad
 vůči dodavatelům vstupních údajů pro stanovování referenčních hodnot, kteří pod
 dohledem nejsou, například vůči neregistrovaným obchodníkům, nebude významný.
 Toto nařízení je dále ve všech svých hlavních částech v souladu
 s mezinárodně dohodnutými zásadami pro stanovování finančních referenčních
 hodnot, které byly přijaty organizací IOSCO, zveřejněny 17. července 2013
 a obsáhle konzultovány se zúčastněnými stranami. To sníží náklady spojené
 s jejich harmonizací.
 S ohledem na tyto skutečnosti je zřejmé,
 že postup EU je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality.
 3.3. Volba nástroje
 Za nejvhodnější právní nástroj pro zavedení
 jednotných pravidel týkajících se poskytování referenčních hodnot, dodávání
 vstupních údajů pro stanovení těchto referenčních hodnot a využívání
 referenčních hodnot v Unii je považováno nařízení. Navržená ustanovení
 stanovují určité požadavky kladené na administrátory, dodavatele vstupních
 údajů a uživatele referenčních hodnot. Vzhledem k přeshraničnímu
 charakteru mnohých referenčních hodnot je nezbytné, aby tyto požadavky byly v maximální
 míře harmonizovány. Jelikož součástí regulace referenčních hodnot jsou i
 opatření, jež stanoví přesné požadavky týkající se údajů a metodik, i malé
 rozdíly v uplatňovaných přístupech by mohly vyvolat významné překážky
 bránící přeshraničnímu poskytování referenčních hodnot. Použitím formy
 nařízení, které je použitelné přímo, bez vnitrostátní legislativy, se omezí
 možnost, aby příslušné orgány na vnitrostátní úrovni přijímaly rozcházející se
 opatření, a zajistí se jednotný přístup a větší právní jistota v celé EU.
 3.4. Podrobné vysvětlení návrhu
 3.4.1. Oblast působnosti (článek 2)
 Navrhované nařízení se vztahuje na všechny
 zveřejněné referenční hodnoty, které se používají jako reference pro určitý
 finanční nástroj obchodovaný nebo přijatý k obchodování na některém
 regulovaném obchodním místě nebo pro určitou finanční smlouvu (například pro
 hypotéky), a referenční hodnoty, jež měří výkonnost určitého investičního
 fondu.
 Pokud se v procesu stanovování
 referenčních hodnot uplatňuje volnost rozhodování, kdy může docházet ke střetu
 zájmů, a neexistují-li řádná správa a kontrolní postupy, vyvstává riziko, že
 dojde k manipulaci. Indexy, při jejichž stanovování dochází k volnému
 rozhodování, by tudíž měly podléhat regulačním opatřením. Míra volnosti
 rozhodování bývá různá, avšak určitá volnost rozhodování se vyskytuje u všech
 indexů. Do oblasti působnosti by proto měly být zahrnuty všechny referenční
 hodnoty bez ohledu na metodu jejich výpočtu nebo povahu dodávaných vstupních
 údajů.
 Nařízení by se mělo vztahovat na všechny
 indexy včetně těch, které jsou zveřejňovány, neboť jakékoli pochybnosti ohledně
 přesnosti a spolehlivosti takových indexů by pravděpodobně způsobily větší
 škodu širší řadě subjektů než indexy, které uveřejňovány nejsou.
 Jsou-li referenční hodnoty používány
 k určení referenční ceny určitého finančního nástroje nebo finanční
 smlouvy, každá manipulace vede k hospodářské ztrátě. V případě, že
 dodavatel vstupních údajů ke stanovení určité referenční hodnoty používá také
 finanční nástroj, který na ni odkazuje, vzniká přirozený střet zájmů a pobídka
 k manipulaci. A dále, jestliže jsou referenční hodnoty používány
 k měření výkonnosti finančních nástrojů, může při jejich stanovování
 docházet ke střetům zájmů a manipulace s nimi povede k podhodnoceným
 investičním rozhodnutím ze strany investorů. Je proto důležité zaměřit se na
 všechny referenční hodnoty, pomocí kterých se stanoví cena určitého finančního
 nástroje nebo ceny ve spotřebitelských smlouvách nebo se jimi měří výkonnost
 investičních fondů.
 U široce používaných referenčních hodnot může
 mít i malá manipulace významný dopad, avšak slabá místa a význam každé
 referenční hodnoty se mění v čase. Omezení oblasti působnosti pouze na
 důležité nebo více ohrožené indexy by neřešilo rizika, jež může kterákoli referenční
 hodnota představovat v budoucnu.
 Vzhledem ke všem těmto úvahám a s cílem
 zajistit jasné a komplexní uplatňování tohoto nařízení není z hlediska
 oblasti jeho působnosti určující ani povaha vstupních údajů, tj. to, zda je
 určitý vstupní údaj ekonomickým údajem nebo hodnotou (např. cena akcií), nebo
 nemá ekonomický charakter (např. parametry počasí). Je tomu tak proto, že při
 určování oblasti působnosti je zásadní to, jak výsledná hodnota určuje hodnotu
 určitého finančního nástroje či finanční smlouvy nebo měří výkonnost určitého
 investičního fondu. V této souvislosti platí, že jakmile je určitá hodnota
 používána jako reference pro určitou finanční smlouvu či nástroj, její
 předchozí neekonomický charakter se stává irelevantní.
 Pokud jde o administrátory referenčních
 hodnot, jsou všichni administrátoři potenciálně vystaveni nebezpečí střetů
 zájmů, uplatňují volnost rozhodování a mohou mít zavedeny nedostatečné správní
 a kontrolní systémy. Musí proto podléhat náležité regulaci. Jelikož navíc mají
 pod kontrolou proces stanovování referenčních hodnot, vyžaduje se, aby všichni
 administrátoři disponovali příslušným povolením k činnosti, neboť
 nejúčinnějším způsobem, jak zajistit integritu referenčních hodnot, je dohled.
 Pokud jde o dodavatele vstupních údajů pro
 stanovování referenčních hodnot, i oni jsou potenciálně vystaveni nebezpečí
 střetů zájmů, uplatňují volnost rozhodování, a mohou tak být zdrojem
 manipulace. Dodávání vstupních údajů pro stanovování referenčních hodnot je
 činnost dobrovolná. Pokud by nějaká iniciativa vyžadovala, aby dodavatelé
 výrazně změnili své modely podnikání, mohli by vstupní údaje pro příslušné
 referenční hodnoty přestat dodávat. V případě subjektů, které již jsou
 regulovány a podléhají dohledu (takzvaní dodavatelé vstupních údajů pod dohledem),
 nelze předpokládat, že by u nich požadavky řádné správy a kontrolních systémů
 vedly k významným nákladům nebo nepřiměřené administrativní zátěži. Je
 proto vhodné zahrnout do oblasti působnosti tohoto nařízení všechny dodavatele
 vstupních údajů pod dohledem.
 Pro dodavatele, na které se regulace
 nevztahuje a nejsou pod dohledem (dodavatelé, kteří nejsou pod dohledem), by
 vydávání oprávnění nebo vyžadování jiných pravidel znamenalo značné náklady a
 administrativní zátěž. Také pro regulační orgány by nebylo efektivní vykonávat
 nad společnostmi dohled, pro který nemají žádné odborné znalosti. Zavedení
 dohledu nad subjekty a osobami, jež v současnosti dohledu nepodléhají, by
 proto znamenalo značné náklady a minimální přínos. Určité části tohoto nařízení,
 jako např. potřeba poskytovat přesné a spolehlivé vstupní údaje, se nicméně
 nepřímo týkají všech poskytovatelů vstupních údajů, neboť se i nadále musí
 řídit nařízením o zneužívání trhu a budou smluvně zavázáni k dodržování
 požadavků kodexu chování, který vypracuje administrátor podle tohoto nařízení.
 Z působnosti návrhu jsou vyňaty centrální
 banky, které jsou členy Evropského systému centrálních bank.
 V některých případech pak může určitá
 osoba vytvářet určitý index, ale není si vědoma, že je tento index referenční
 hodnotou, protože je používán např. jako reference u určitého finančního
 nástroje bez vědomí tvůrce tohoto indexu. Nařízení proto poskytuje mechanismus,
 pomocí kterého bude možno tvůrcům oznámit, že se jejich index stal nebo se může
 stát referenční hodnotou, a dát jim pravomoc odmítnout, aby byl jako referenční
 hodnota používán. Jestliže tvůrce s takovým použitím bude souhlasit, bude
 se na něho v souvislosti s touto referenční hodnotou vztahovat
 navrhované nařízení. Odmítne-li, dotyčný index nesmí být používán jako
 referenční hodnota a požadavky na administrátora obsažené v tomto nařízení
 se na něho nebudou vztahovat.
 3.4.2. Správa a kontrola
 administrátorů (články 5–6)
 Návrh zajišťuje, aby nedocházelo ke střetům
 zájmů a aby správa a kontrolní systémy byly účinné. Tomuto účelu slouží
 požadavky týkající se správy a kontrolních postupů, včetně podrobnějších
 požadavků, které jsou obsaženy v příloze.
 3.4.3. Vstupní údaje a metodika
 (článek 7)
 Návrh stanoví tři požadavky, které jsou
 podrobněji rozvedeny v příloze a jež se týkají vstupních údajů a metodiky
 používaných pro stanovení referenční hodnoty. Účelem těchto požadavků je omezit
 volnost rozhodování, zajistit integritu a zvýšit spolehlivost:
 –
 vstupní údaje by měly být dostatečné a přesné, tak
 aby odrážely aktuální stav trhu či ekonomickou realitu, jež má příslušná
 referenční hodnota měřit,
 –
 vstupní údaje by měly být získávány od spolehlivého
 a reprezentativního souboru či vzorku dodavatelů a
 –
 administrátor by měl pro určování referenčních
 hodnot používat důkladnou a spolehlivou metodiku.
 3.4.4. Požadavky na dodavatele
 vstupních údajů (články 9 a 11)
 Administrátor je povinen vypracovat kodex
 chování dodavatele vstupních údajů, v němž jasně stanoví povinnosti
 dodavatelů vstupních údajů používaných pro stanovení referenčních hodnot a
 úkoly, za které nesou odpovědnost. Jsou-li dodavatelé vstupních údajů již
 regulovanými subjekty, je jim rovněž uloženo, aby předcházeli střetům zájmů a
 prováděli náležité kontroly.
 3.4.5. Odvětvové požadavky (články 10
 a 12–14)
 S cílem zajistit proporcionalitu a
 zajistit, aby byl návrh použitelný na různé typy referenčních hodnot a odvětví,
 obsahují přílohy II a III podrobnější ustanovení pro komoditní referenční
 hodnoty a referenční hodnoty úrokových sazeb. Dodatečné požadavky se vztahují
 na referenční hodnoty s kritickým významem, včetně pravomoci dotyčného
 příslušného orgánu nařídit určitému subjektu dodávání vstupních údajů.
 Referenční hodnoty, pro které vstupní údaje poskytují regulované obchodní
 systémy, jsou také osvobozeny od určitých povinností, aby se zamezilo dvojí
 regulaci.
 3.4.6. Transparentnost a ochrana
 spotřebitelů (články 15–18)
 Ochranu investorů zvyšují ustanovení týkající
 se transparentnosti. Administrátorům je uložena povinnost předkládat
 prohlášení, ve kterém uvedou, co příslušná referenční hodnota měří a jaká jsou
 její slabá místa, a zároveň s tím uveřejní i výchozí údaje, tak aby si
 uživatelé mohli vybrat referenční hodnotu, která je pro ně nejvhodnější a
 nejpřiměřenější. Toto prohlášení obsahuje rovněž upozornění, aby uživatelé
 v případě, že administrátor přestane danou referenční hodnotu poskytovat,
 přijali náležitá opatření. Obsahuje také ustanovení, které ukládá bankám
 povinnost provádět při jednáních se spotřebiteli o uzavírání finančních smluv,
 jako jsou půjčky zajištěné hypotékami, posouzení vhodnosti.
 3.4.7. Dohled nad administrátory a
 postup povolování jejich činnosti (články 22–37)
 Činnost, kterou představuje poskytování
 referenčních hodnot, musí být předem povolena a bude podléhat průběžnému
 dohledu. Návrh stanoví, za jakých podmínek a jakým postupem uděluje dotyčný
 příslušný orgán administrátorům referenčních hodnot se sídlem v Unii
 povolení k jejich činnosti. Návrh zřizuje mechanismus, který zajistí účinné
 uplatňování tohoto nařízení. Příslušným orgánům svěřuje nezbytné pravomoci, aby
 bylo zajištěno, že administrátoři budou ustanovení tohoto nařízení dodržovat.
 V případech, kdy se jedná o referenční
 hodnoty s kritickým významem, by měla být ustavena kolegia orgánů dohledu
 s cílem posílit výměnu informací a zajistit jednotné povolování
 a dohled.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tento návrh má důsledky pro rozpočet
 Společenství.
 Konkrétní rozpočtové důsledky návrhu vyplývají
 z úkolů přidělených Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA), jak
 je uvedeno v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto
 návrhu. Nové úkoly budou plněny s využitím lidských zdrojů, které jsou
 k dispozici v rámci každoročního přidělování rozpočtových prostředků,
 s ohledem na rozpočtová omezení, jež se vztahují na všechny subjekty EU, a
 v souladu s finančním plánováním pro agentury.
 Zdroje, které uvedený orgán na tyto nové úkoly
 potřebuje, budou zejména v souladu a slučitelné s plánováním lidských
 a finančních zdrojů pro orgán ESMA, jež stanoví nedávno zveřejněné sdělení
 Komise Evropskému parlamentu a Radě – Programování lidských a finančních zdrojů
 pro decentralizované agentury na období 2014–2020 (COM(2013) 0519).
 Konkrétní rozpočtové důsledky pro Komisi jsou
 rovněž posouzeny ve finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu.
 Hlavní rozpočtové důsledky tohoto návrhu lze
 shrnout takto:
 a) zaměstnanci GŘ MARKT: jeden zaměstnanec
 třídy AD (na plný úvazek) na přípravu aktů v přenesené pravomoci a na
 hodnocení, sledování provádění a případný přezkum iniciativy. Celkové
 odhadované náklady činí 0,141 milionu EUR ročně;
 b) orgán ESMA:
 i) personální náklady: dva dočasní zaměstnanci
 na účast a jednání v kolegiích orgánů dohledu nad referenčními hodnotami
 s kritickým významem, poskytování odborného poradenství Komisi
 v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, koordinaci sjednávání
 podmínek spolupráce s třetími zeměmi, přípravu pokynů přispívajících ke
 sbližování a meziodvětvovému sjednocování sankčních režimů a vedení
 evidence oznámení o používání referenčních hodnot a seznamu registrovaných
 administrátorů referenčních hodnot.
 Celkové roční náklady na tyto dva dočasné
 zaměstnance by činily 0,326 milionu EUR, na což by přispívala Komise 40 %
 (0,130 milionu EUR) a členské státy 60 % (0,196 milionu EUR) ročně;
 ii) provozní náklady a náklady na infrastrukturu:
 předpokládají se rovněž výdaje ve výši 0,25 milionu EUR v roce
 2015 na pokrytí počátečních nákladů orgánu ESMA, na což by přispěla Komise
 40 % (0,1 milionu EUR) a členské státy 60 % (0,15
 milionu EUR). Tyto výdaje se týkají hlavně IT systémů pro orgán ESMA za
 účelem plnění těchto požadavků:
 – správa seznamu administrátorů registrovaných
 v souladu s tímto nařízením a společností ze třetích zemí
 poskytujících referenční hodnoty používané v Unii,
 – přijímání oznámení o používání referenční
 hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční smlouvě v rámci Unie, vedení
 evidence a zajištění informovanosti administrátorů o tomto používání.
 Orgán ESMA musí rovněž do 1. ledna 2018
 vypracovat zprávu o uplatňování tohoto nařízení s celkovými náklady ve
 výši 0,3 milionu EUR, na což by v roce 2017 přispěla Komise 40 %
 (0,12 milionu EUR) a členské státy 60 %
 (0,18 milionu EUR).
 2013/0314 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o indexech, které jsou používány jako
 referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[11],
 s ohledem na stanovisko Evropské
 centrální banky,
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) U řady finančních nástrojů a
 smluv závisí tvorba cen na přesnosti a integritě referenčních hodnot. Případy
 manipulace s referenčními úrokovými sazbami, jako je LIBOR a EURIBOR,
 jakož i obvinění, že došlo k manipulaci s referenčními cenami
 energie, ropy a referenčními směnnými kurzy, jsou jasným dokladem toho, že
 referenční hodnoty, jejichž stanovování má určité společné rysy, například to,
 že při nich dochází ke střetům zájmů, uplatňování volnosti rozhodování a
 nedostatečné správě a řízení, mohou být náchylné k manipulaci. Nepřesnost
 a nevěrohodnost indexů, které jsou používány jako referenční hodnoty, či
 pochybnosti, které v tomto směru vznikají, mohou podlomit důvěru trhu,
 způsobit ztráty spotřebitelům a investorům a narušit fungování reálné
 ekonomiky. Je proto nezbytné zajistit přesnost, spolehlivost a integritu
 referenčních hodnot a procesu jejich stanovování.
 (2) Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna o trzích finančních nástrojů[12] obsahuje určité požadavky
 týkající se spolehlivosti referenčních hodnot používaných při tvorbě cen
 kotovaných finančních nástrojů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady
 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při
 veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování[13], obsahuje určité požadavky
 týkající se referenčních hodnot používaných emitenty. Směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a
 správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do
 převoditelných cenných papírů (SKIPCP)[14]
 obsahuje určité požadavky vztahující se na používání referenčních hodnot ze
 strany investičních fondů SKIPCP. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 1227/2011 ze dne 25. října 2011 o integritě a transparentnosti
 velkoobchodního trhu s energií[15]
 obsahuje určitá ustanovení, která zakazují manipulování s referenčními
 hodnotami používanými v souvislosti s produkty velkoobchodního trhu
 s energií. Tyto právní akty však mohou obsáhnout pouze určité aspekty
 určitých referenčních hodnot a neřeší všechna slabá místa v procesu
 stanovování všech referenčních hodnot.
 (3) Referenční hodnoty jsou
 nezbytné pro stanovení cen při přeshraničních transakcích, čímž napomáhají
 účelnému fungování vnitřního trhu s množstvím nejrůznějších finančních
 nástrojů a služeb. Mnohé referenční hodnoty, které jsou používány jako
 referenční sazby ve finančních smlouvách, zejména hypotékách, jsou stanovovány
 v jednom členském státě, avšak jsou používány úvěrovými institucemi
 a spotřebiteli v jiných členských státech. Tyto úvěrové instituce
 navíc často zajišťují svá rizika nebo získávají finanční prostředky pro
 uzavírání těchto finančních smluv na přeshraničních mezibankovních trzích.
 Pouze dva členské státy přijaly vnitrostátní předpisy týkající se referenčních
 hodnot, avšak v otázkách, jako je rozsah jejich uplatňování, se jejich
 právní rámce pro referenční hodnoty již zjevně liší. Mezinárodní organizace
 komisí pro cenné papíry (IOSCO) se navíc nedávno dohodla na zásadách pro
 stanovování referenčních hodnot, a jelikož jsou tyto zásady, pokud jde o jejich
 oblast působnosti a prostředky jejich provádění i ve vztahu k určitým
 podmínkám do jisté míry flexibilní, je pravděpodobné, že některé členské státy
 přijmou právní předpisy na vnitrostátní úrovni, které by tyto zásady prováděly
 různým způsobem.
 (4) Tyto odlišné přístupy by
 vedly k roztříštěnosti vnitřního trhu, neboť na administrátory a uživatele
 referenčních hodnot by se v jednotlivých členských státech vztahovala
 různá pravidla a to by mohlo zabránit tomu, aby referenční hodnoty stanovené
 v jednom členském bylo možno používat v jiných členských státech.
 Kdyby nevznikl harmonizovaný rámec, který zajistí přesnost a integritu
 referenčních hodnot, jež jsou v Unii používány ve finančních nástrojích a
 finančních smlouvách, je pravděpodobné, že rozdíly v právních předpisech
 členských států zapříčiní překážky bránící bezproblémovému fungování vnitřního
 trhu při stanovování referenčních hodnot.
 (5) Na konkrétní otázku, jaké
 referenční hodnoty je vhodné používat ve finančních smlouvách, se pravidla EU
 na ochranu spotřebitelů nevztahují. Vzhledem ke stížnostem spotřebitelů a
 soudním řízením týkajícím se používání nevhodných referenčních hodnot
 v některých členských státech je pravděpodobné, že na vnitrostátní úrovni
 by byla přijímána vzájemně neslučitelná opatření na ochranu spotřebitelů, což
 by mohlo vést k roztříštěnosti vnitřního trhu v důsledku rozdílných
 podmínek pro hospodářskou soutěž vyplývajících z různé úrovně ochrany
 spotřebitelů.
 (6) S ohledem na zajištění
 řádného fungování vnitřního trhu a zlepšení jeho podmínek, zejména co se týče
 finančních trhů, a v zájmu zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitelů a
 investorů je proto žádoucí, aby byl pro referenční hodnoty stanoven právní
 rámec na úrovni Unie.
 (7) Je vhodné a nezbytné, aby
 tyto předpisy měly legislativní formu nařízení, protože tím bude zajištěno, aby
 ustanovení, která přímo ukládají povinnosti osobám, jež se podílejí na
 vytváření referenčních hodnot, jejich používání a dodávání vstupních údajů pro
 jejich stanovení, byla v celé Unii uplatňována jednotným způsobem. Jelikož
 právní rámec pro poskytování referenčních hodnot nutně zahrnuje také opatření,
 jež stanoví přesné požadavky týkající všech jednotlivých aspektů poskytování
 referenčních hodnot, i malé rozdíly v přístupu k některému z těchto
 aspektů by mohly vyvolat významné překážky bránící přeshraničnímu poskytování
 referenčních hodnot. Použití formy nařízení, které je použitelné přímo, bez
 vnitrostátní legislativy, by proto mělo omezit možnost přijímání rozcházejících
 se opatření na úrovni členských států a mělo by zajistit jednotný přístup,
 větší právní jistotu a zabránit vzniku vážných překážek bránících
 přeshraničnímu poskytování referenčních hodnot.
 (8) Oblast působnosti tohoto
 nařízení by měla být natolik široká, aby bylo možné vytvořit preventivní
 regulační rámec. Stanovení referenčních hodnot je spojeno s volností
 rozhodování při jejich určování a dochází při něm k určitým druhům střetů
 zájmů vyplývajících ze samotné podstaty této činnosti, z čehož vyplývá, že
 existují příležitosti i motivace k manipulaci s těmito referenčními
 hodnotami. Tyto rizikové faktory jsou charakteristické pro všechny referenční
 hodnoty, a na všechny referenční hodnoty by se proto měly vztahovat
 požadavky dostatečné správy a kontroly. Jelikož se slabá místa a význam určité
 referenční hodnoty mění v čase, omezení oblasti působnosti na indexy, jež
 jsou důležité nebo více ohrožené v současnosti, by neřešilo rizika, jež
 může kterákoli referenční hodnota představovat v budoucnu. Zejména pak
 referenční hodnoty, jež v současnosti nejsou široce používány, mohou být
 takto používány v budoucnu, takže i drobná manipulace v souvislosti
 s nimi může mít významný dopad.
 (9) Z hlediska oblasti
 působnosti tohoto nařízení by mělo být rozhodující, zda výsledná hodnota
 referenční hodnoty určuje hodnotu určitého finančního nástroje či finanční
 smlouvy nebo měří výkonnost určitého investičního fondu. Oblast působnosti by
 tak neměla být určována povahou vstupních údajů. Měly by do ní být zahrnuty
 referenční hodnoty vypočtené na základě ekonomických vstupních údajů, např. cen
 akcií, i vstupních údajů, které nejsou ekonomického charakteru, např.
 parametrů počasí. Uvedený právní rámec by se měl vztahovat na referenční
 hodnoty, které jsou těmto rizikům vystaveny, ale měl by rovněž umožňovat přiměřeně
 reagovat na rizika, která představují různé referenční hodnoty. Toto nařízení
 by se tedy mělo vztahovat na všechny referenční hodnoty používané při tvorbě
 cen finančních nástrojů kotovaných nebo obchodovaných v regulovaných
 obchodních systémech.
 (10) Vysoký počet spotřebitelů má
 uzavřeny finanční smlouvy, zejména smlouvy o spotřebitelském úvěru
 zajištěném hypotékou, které odkazují na referenční hodnoty, jež jsou vystaveny
 stejným rizikům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat také na indexy nebo
 referenční sazby uvedené v [směrnice Evropského parlamentu a Rady
 2013/.../EU o smlouvách o spotřebitelském úvěru na nemovitosti určené
 k bydlení, kterou se mění směrnice 2008/48/ES].
 (11) Při stanovení řady
 investičních indexů dochází k závažným střetům zájmů, a přitom jsou
 používány k měření výkonnosti určitého fondu, např. fondu SKIPCP.
 Některé z těchto referenčních hodnot jsou zveřejňovány, a jiné jsou
 bezplatně nebo po zaplacení určitého poplatku poskytovány veřejnosti nebo
 určité části veřejnosti a manipulace s nimi může mít nepříznivý dopad
 na investory. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat také na indexy nebo
 referenční sazby, které jsou používány k měření výkonnosti určitého
 investičního fondu.
 (12) Všichni administrátoři
 referenčních hodnot jsou potenciálně vystaveni nebezpečí střetů zájmů,
 uplatňují volnost rozhodování a nemusí mít zavedeny odpovídající systémy pro
 správu a kontrolu. Jelikož navíc administrátoři kontrolují proces stanovování
 referenčních hodnot, je požadavek disponovat oprávněním k takové činnosti
 a dohled nad administrátory nejúčinnějším způsobem, jak zajistit integritu
 referenčních hodnot.
 (13) Dodavatelé vstupních údajů
 jsou potenciálně vystaveni nebezpečí střetů zájmů, uplatňují volnost
 rozhodování, a mohou tak být zdrojem manipulace. Dodávání vstupních údajů je
 činnost dobrovolná. Pokud by nějaká iniciativa vyžadovala, aby dodavatelé
 vstupních údajů výrazně změnili své modely podnikání, mohli by přestat vstupní
 údaje dodávat. V případě subjektů, které jsou již regulovány a podléhají
 dohledu, však nelze předpokládat, že by u nich požadavky řádné správy a
 kontrolních systémů vedly k významným nákladům nebo nepřiměřené správní
 zátěži. Toto nařízení proto ukládá určité povinnosti také dodavatelům vstupních
 údajů pod dohledem.
 (14) Administrátorem je fyzická
 nebo právnická osoba, která poskytuje určité referenční hodnoty a která zejména
 referenční hodnotu spravuje, shromažďuje a analyzuje vstupní údaje, stanoví
 referenční hodnotu a v některých případech ji také uveřejňuje. Pokud však
 nějaká osoba určitou referenční hodnotu pouze zveřejňuje nebo se o ní zmiňuje
 v rámci svých novinářských činností, avšak nemá pod kontrolou poskytování
 této referenční hodnoty, pak by se na ni požadavky, jež klade toto nařízení na
 administrátory, vztahovat neměly.
 (15) Index se vypočítává pomocí
 vzorce nebo některé jiné metodiky na základě podkladových hodnot. Při
 sestavování tohoto vzorce, provádění výpočtu nebo určování podkladových údajů
 existuje prostor pro uplatnění volnosti rozhodování. Tato volnost rozhodování
 vytváří riziko manipulace, a proto by se toto nařízení mělo vztahovat také na
 všechny referenční hodnoty, u kterých se tento jev vyskytuje. Pokud je však
 jako reference pro určitý finanční nástroj používána jedna cena nebo hodnota,
 například je-li referenční cenou pro určitou opci cena jednoho cenného papíru,
 žádný výpočet, podkladové údaje ani volnost rozhodování v takovém případě
 neexistují. Referenční ceny založené na jedné ceně nebo na jedné hodnotě by
 proto za referenční hodnoty pro účely tohoto nařízení považovány být neměly. Za
 referenční hodnoty by neměly být považovány ani ceny nebo vypořádací ceny
 stanovené ústředními protistranami, protože jsou používány k určení výše
 vypořádání, marží a k řízení rizik, a neurčují tedy výši částky splatné
 podle určitého finančního nástroje ani hodnotu určitého finančního nástroje.
 (16) Referenční hodnoty, které
 stanovují centrální banky v Unii, podléhají kontrole veřejných orgánů a
 vyhovují zásadám, normám a postupům, jež zajišťují přesnost, integritu a
 nezávislost jejich referenčních hodnot ve smyslu tohoto nařízení. Není proto
 nutné, aby se na tyto referenční hodnoty vztahovalo toto nařízení. Je však
 nezbytné stanovit, že v případě centrálních bank třetích zemí, jež stanoví
 referenční hodnoty, jsou z povinností podle tohoto nařízení vyňaty pouze
 ty banky, vůči kterým jsou uplatňovány podobné normy, jako jsou normy stanovené
 tímto nařízením.
 (17) Slabá místa v procesu
 stanovování referenčních hodnot, jenž nepodléhá odpovídající správě, vytvářejí
 možnost k manipulování s referenčními hodnotami. Jsou-li referenční
 hodnoty veřejně dostupné, může se stát, že tato rizika nebudou v plné míře
 zohledněna a že nebudou zavedeny dostatečné kontrolní a správní postupy.
 V zájmu zajištění integrity referenčních hodnot by jejich administrátoři
 měli mít povinnost zavést náležitý mechanismus správy, který by umožňoval
 kontrolovat situace, kdy dochází ke střetům zájmů, a zajistit integritu
 referenčních hodnot. Ale i tam, kde je zajištěna účinná správa, se většina
 administrátorů dostává do určitých střetů zájmů a může docházet k tomu, že
 budou činit úsudky a rozhodnutí, jež mají nepříznivý vliv na různé skupiny
 zúčastněných stran. Je tudíž nezbytné, aby administrátoři disponovali
 nezávislou funkcí pro dohled nad prováděním a účinným fungováním mechanismu
 správy, která by zajišťovala účinný dohled.
 (18) Manipulace s referenčními
 hodnotami nebo jejich nespolehlivost může poškozovat investory i spotřebitele.
 Toto nařízení by tudíž mělo stanovit rámec pro uchovávání záznamů administrátorů
 a dodavatelů údajů a zajistit také transparentnost, pokud jde o účel
 referenčních hodnot a vstupní data používaná při jejich stanovování, což
 napomůže účinnějšímu a spravedlivějšímu vypořádání veškerých případných nároků
 v souladu s vnitrostátním právem nebo právem Unie.
 (19) Provádění auditů a účinné
 uplatňování tohoto nařízení vyžadují provedení následné analýzy a získání
 průkazných údajů, a je proto nezbytné, aby administrátoři referenčních hodnot
 vedli po dostatečně dlouhou dobu odpovídající záznamy o tom, jak byla
 referenční hodnota vypočítána. Je pravděpodobné, že reálný stav, který má daná
 referenční hodnota měřit, a prostředí, v němž toto měření probíhá, se
 budou v průběhu času měnit. Je proto nezbytné, aby proces poskytování referenčních
 hodnot a související metodika podléhaly pravidelnému auditu či přezkumu, který
 by umožnil odhalovat nedostatky a nalézat možnosti zlepšení. Mnohé zúčastněné
 strany, na něž mohou mít nedostatky v procesu poskytování referenčních
 hodnot nepříznivé dopady, mohou k odhalování těchto nedostatků přispět. Je
 proto nezbytné, aby byl zaveden nezávislý postup projednávání stížností, který
 by zajišťoval, že tyto zúčastněné strany budou mít možnost oznamovat
 administrátorovi referenční hodnoty své stížnosti a administrátor
 referenční hodnoty bude tyto stížnosti objektivně posuzovat.
 (20) V rámci poskytování
 referenčních hodnot zajišťují často některé důležité funkce, jako je výpočet
 referenční hodnoty, shromažďování vstupních údajů a šíření referenční hodnoty,
 externí dodavatelé. Za účelem zajištění účinného fungování mechanismu správy je
 nezbytné zajistit, aby služby těchto externích dodavatelů v žádném případě
 nezbavovaly administrátora referenční hodnoty žádné z jeho povinností a
 úkolů, za něž je odpovědný, a aby jejich poskytování nenarušovalo schopnost
 administrátorů plnit tyto povinnosti a úkoly ani schopnost dotyčného
 příslušného orgánu vykonávat nad nimi dohled.
 (21) Administrátor referenční
 hodnoty je ústředním příjemcem vstupních údajů, který je schopen soustavně
 vyhodnocovat integritu a přesnost těchto vstupních údajů. Je proto nezbytné,
 aby administrátor referenční hodnoty prováděl za účelem posouzení přesnosti
 vstupních údajů náležité kontroly a podezřelé údaje oznamoval dotyčnému
 příslušnému orgánu.
 (22) Zaměstnanci administrátora
 mohou zjistit možná porušení tohoto nařízení nebo potenciální slabá místa, jež
 by mohla vést k manipulaci nebo pokusu o manipulaci. Toto nařízení by
 proto mělo zajistit, aby byla zavedena náležitá opatření, která umožní zaměstnancům
 důvěrně upozornit administrátora na možná porušení tohoto nařízení.
 (23) Jakákoli volnost rozhodování
 v souvislosti s poskytováním vstupních údajů představuje příležitost
 pro manipulaci s referenčními hodnotami. Budou-li vstupní údaje vycházet
 z údajů o transakcích, bude existovat menší volnost rozhodování,
 a tedy i menší příležitost k manipulování s údaji. Mělo by proto
 být obecným pravidlem, aby administrátoři referenčních hodnot jako vstupní
 údaje pokud možno používali skutečné údaje o transakcích, a v případě,
 že by údaje o transakcích nepostačovaly k zajištění integrity a přesnosti
 referenční hodnoty, mohou být používány i další údaje.
 (24) Přesnost a spolehlivost určité
 referenční hodnoty z hlediska měření ekonomické reality, kterou má tato
 hodnota sledovat, závisí na použité metodice a vstupních údajích. Je proto
 nutné zvolit takovou metodiku, která zajistí spolehlivost a přesnost referenční
 hodnoty.
 (25) V zájmu zajištění trvalé
 přesnosti referenční hodnoty může být nutná změna metodiky, veškeré změny metodiky
 mají ovšem dopad na uživatele této hodnoty a zúčastněné strany. Je proto
 nezbytné stanovit postupy, jimiž se bude nutné při změně metodiky stanovování
 referenční hodnoty řídit a jejichž součástí musí být i konzultace, tak aby
 uživatelé a zúčastněné strany mohli s ohledem na tyto změny přijmout
 nezbytná opatření nebo upozornit administrátora, budou-li mít k těmto
 změnám výhrady.
 (26) Integrita a přesnost
 referenčních hodnot závisí na integritě a přesnosti vstupních údajů
 poskytovaných jejich dodavateli. Je důležité, aby povinnosti těchto dodavatelů
 vztahující se na tyto vstupní údaje byly jasně vymezené a spolehlivé
 a uvedené do souladu s kontrolními postupy a metodikou administrátora
 referenční hodnoty. Z tohoto důvodu je nezbytné, aby administrátor
 referenční hodnoty sestavil kodex chování, v němž tyto požadavky upřesní, a aby
 dodavatelé vstupních údajů byli tímto kodexem vázáni.
 (27) Mnohé referenční hodnoty jsou
 stanovovány na základě vstupních údajů, jež poskytují regulované systémy,
 energetické burzy a dražby emisních povolenek. Tyto systémy podléhají regulaci
 a dohledu, což zajištuje integritu vstupních údajů a umožňuje stanovit
 požadavky v oblasti správy a postupy pro oznamování případů porušení
 pravidel. Tyto referenční hodnoty jsou proto zproštěny od určitých povinností,
 aby se zamezilo dvojí regulaci, a také proto, že dohled nad nimi zaručuje
 integritu používaných vstupních údajů.
 (28) Dodavatelé údajů pro stanovení
 referenčních hodnot se mohou ocitnout ve střetu zájmů a mohou mít při výběru vstupních
 údajů volnost rozhodování. Je proto nutné, aby pro dodavatele vstupních údajů
 platila pravidla mechanismu správy, která zajistí řešení těchto situací střetu
 zájmů, přesnost těchto vstupních údajů a to, že odpovídají požadavkům
 administrátora, jakož i možnost jejich ověřování.
 (29) Různé typy referenčních hodnot
 a různá odvětví, v nichž se referenční hodnoty používají, mají různé
 vlastnosti a různé slabiny a rizika. Ustanovení tohoto nařízení by měla být
 blíže upřesněna s ohledem na jednotlivá odvětví a typy referenčních
 hodnot. Referenční hodnoty mezibankovních úrokových sazeb sehrávají důležitou
 roli při uplatňování měnové politiky, a je proto nezbytné v tomto nařízení
 podrobně určit, jak budou tato ustanovení na tyto referenční hodnoty uplatňována.
 Komoditní referenční hodnoty jsou široce využívány a mají určité odvětvové
 zvláštnosti, a je proto nezbytné v tomto nařízení podrobně určit, jak
 budou tato ustanovení uplatňována na tyto referenční hodnoty.
 (30) Nesrovnalosti, k nimž
 může docházet v případě některých referenčních hodnot s kritickým
 významem, mohou mít závažný dopad na finanční stabilitu, řádné fungování trhů a
 investory, a je proto nezbytné stanovit dodatečné požadavky, které zajistí, aby
 byly tyto referenční hodnoty s kritickým významem věrohodné a podložené.
 Závažné dopady mají referenční hodnoty používané jako reference pro finanční
 nástroje značné hodnoty. Je proto zapotřebí, aby Komise určila takové
 referenční hodnoty, na něž odkazují finanční nástroje, jejichž hodnota
 přesahuje určitou stanovenou minimální výši, a měly by tedy být považovány za
 referenční hodnoty s kritickým významem.
 (31) Jestliže dodavatelé vstupních
 údajů přestanou své údaje dodávat, může být věrohodnost referenčních hodnot
 s kritickým významem narušena. Aby bylo možné toto slabé místo ochránit,
 je proto nezbytné, aby dotyčný příslušný orgán měl pravomoc vyžadovat povinné
 dodávání údajů pro stanovování referenčních hodnot s kritickým významem.
 (32) K tomu, aby si uživatelé
 referenčních hodnot dokázali zvolit vhodné referenční hodnoty a aby rozuměli
 rizikům s nimi spojeným, potřebují vědět, co daná referenční hodnota měří
 a jaká jsou její slabá místa. Administrátor referenční hodnoty by měl tudíž
 uveřejňovat prohlášení, ve kterém tyto informace uvede, a měl by také uveřejňovat
 vstupní údaje, jež jsou používány při stanovování těchto referenčních hodnot.
 (33) Spotřebitelé mohou uzavírat
 finanční smlouvy, které zejména v případě smluv hypotečních a smluv o
 spotřebitelském úvěru mohou odkazovat na určitou referenční hodnotu, avšak
 v důsledku nerovného vyjednávacího postavení a používání standardních
 smluvních podmínek se může stát, že mají v otázce použití referenční
 hodnoty jen omezenou možnost volby. Je proto nutné zajistit, aby odpovědnost za
 posouzení toho, je-li zvolená referenční hodnota pro daného spotřebitele
 vhodná, byla na straně poskytovatelů půjček či úvěrů, kteří jsou subjekty pod
 dohledem, neboť mají také lepší schopnost volby referenční hodnoty. Toto
 nařízení by však nemělo vyžadovat posouzení vhodnosti v případech, kdy se
 na určitou referenční hodnotu odkazuje ve finančních nástrojích, jelikož je to
 již stanoveno ve směrnici [MIFID].
 (34) Toto nařízení by mělo brát
 v úvahu zásady pro stanovování finančních referenčních hodnot, které
 vydala dne 17. července 2013 Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry
 (IOSCO) (dále jen „zásady organizace IOSCO“) a které slouží jako celosvětový
 standard právních požadavků vztahujících se na referenční hodnoty.
 S ohledem na ochranu investorů je nezbytné, aby dříve, než začne být
 v Unii používána určitá referenční hodnota, kterou poskytuje třetí země,
 bylo posouzeno, zda dohled a právní podmínky v této třetí zemi jsou
 rovnocenné s dohledem a právními podmínkami, jež pro referenční
 hodnoty platí v Unii.
 (35) Administrátorovi by měl
 udělovat povolení k činnosti příslušný orgán členského státu, kde má
 administrátor své sídlo, který by také měl dohlížet na jeho činnost.
 (36) Za určitých okolností může
 index poskytovat i osoba, která si není vědoma, že je tohoto indexu používáno jako
 reference pro určitý finanční nástroj. Dochází k tomu zejména
 v případech, kdy se uživatelé a administrátor referenční hodnoty nacházejí
 v různých členských státech. Je proto nezbytné, aby ve všech případech,
 kdy se příslušné orgány dozvědí o používání určité referenční hodnoty pro účely
 finančního nástroje, oznámily tuto skutečnost ústřednímu koordinačnímu orgánu,
 jako je Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA), který by měl tuto
 skutečnost oznámit dotyčnému administrátorovi.
 (37) Účinnost dohledu zaručuje
 soubor účinných nástrojů a pravomocí příslušných orgánů ve všech členských
 státech. Nařízení by proto mělo stanovit zejména minimální soubor pravomocí,
 pokud jde o dohled a šetření, jež by v souladu s vnitrostátním právem
 měly být svěřeny příslušným orgánům členských států. Při výkonu svých pravomocí
 podle tohoto nařízení by příslušné orgány a Evropský orgán pro cenné papíry a
 trhy (ESMA) měly postupovat objektivně a nestranně a ve svém rozhodování by
 měly zůstat nezávislé.
 (38) Za účelem odhalování případů
 porušení tohoto nařízení je nezbytné, aby příslušné orgány mohly ve shodě
 s vnitrostátními právními předpisy vstupovat do prostor fyzických i
 právnických osob s cílem zajišťovat dokumenty. Přístup do takových prostor
 je nezbytný v případě, že existuje důvodné podezření, že jsou
 k dispozici dokumenty či jiné údaje týkající se věci, která je předmětem
 kontroly nebo šetření, a že mohou být důležité jako důkaz porušování tohoto
 nařízení. Přístup do takových prostor je nutný i v některých dalších
 případech: neposkytne-li určitá osoba informace, o jejichž poskytnutí byla již
 dříve požádána, nebo jestliže se lze důvodně domnívat, že by takové žádosti,
 ani kdyby byla dotyčné osobě sdělena, nebylo vyhověno, nebo že dokumenty či
 informace, které jsou předmětem žádosti, by byly odstraněny, pozměněny či
 zničeny. Jestliže je v souladu s vnitrostátními předpisy nezbytné
 získat předchozí povolení soudního orgánu příslušného členského státu, použije
 se takové oprávnění ke vstupu do prostor poté, co bylo takové předchozí soudní
 povolení získáno.
 (39) Existující záznamy telefonních
 hovorů a záznamy datových přenosů poskytnuté subjekty pod dohledem mohou
 představovat klíčový a někdy také jediný důkazní materiál umožňující
 odhalit a prokázat, že došlo k porušení tohoto nařízení, zejména
 pokud jde o dodržování požadavků v oblasti správy a kontroly. Takové
 záznamy mohou totiž napomoci ověření totožnosti osoby, která je odpovědná za
 dodávání informací, osoby odpovědné za jejich schvalování a to, zda je
 zachováno fyzické oddělení zaměstnanců. Příslušné orgány by proto měly mít
 možnost požadovat existující záznamy telefonních hovorů, elektronické
 komunikace a záznamy datových přenosů, jež uchovávají subjekty pod dohledem.
 v případech, kdy existuje důvodné podezření, že takové záznamy související
 s předmětem kontroly nebo šetření mohou mít význam z hlediska
 prokázání porušení tohoto nařízení.
 (40) Některá ustanovení tohoto
 nařízení se vztahují na fyzické či právnické osoby ve třetích zemích, které
 mohou používat referenční hodnoty nebo mohou být dodavateli vstupních údajů pro
 jejich stanovování nebo se jinak podílet na procesu stanovování referenčních
 hodnot. Příslušné orgány by proto měly navázat styky s orgány dohledu ve
 třetích zemích a dojednat s nimi podmínky této spolupráce. Evropský orgán
 pro cenné papíry a trhy (ESMA) by měl koordinovat sjednávání těchto podmínek
 spolupráce a výměnu informací získaných od orgánů třetích zemí mezi
 příslušnými orgány.
 (41) Toto nařízení respektuje
 základní práva a dodržuje zásady uznané ve Smlouvě o fungování Evropské
 unie (SFEU) a Listině základních práv Evropské unie, zejména právo na
 respektování soukromého a rodinného života, právo na ochranu osobních údajů,
 právo na svobodu projevu a informací, právo na svobodu podnikání, právo na
 ochranu spotřebitele, právo na účinnou právní ochranu, právo na obhajobu. Toto
 nařízení by proto mělo být vykládáno a uplatňováno v souladu s těmito
 právy a zásadami.
 (42) Mělo by být plně respektováno
 právo dotyčných osob na obhajobu. Osobám, s nimiž je vedeno řízení, musí
 být zejména zajištěn přístup k nálezům, na nichž příslušné orgány založily
 svá rozhodnutí, a mají právo být slyšeny.
 (43) Transparentnost referenčních
 hodnot je nezbytná z důvodů finanční stability trhů a ochrany
 investorů. Veškerá výměna či předávání informací mezi příslušnými orgány by
 měly probíhat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů, jež
 stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o
 ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o
 volném pohybu těchto údajů[16].
 Veškerá výměna či předávání informací ze strany Evropského orgánu pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) by měly probíhat v souladu s pravidly pro
 předávání osobních údajů, jež stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti
 se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném
 pohybu těchto údajů[17].
 (44) Členské státy by měly
 s přihlédnutím k zásadám, které stanoví sdělení Komise
 o posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb a právní akty
 Unie přijaté v návaznosti na toto sdělení, stanovit pravidla
 v oblasti sankcí a správní opatření použitelná na případy porušování
 tohoto nařízení a měly by zajistit, aby byla uplatňována. Tyto sankce a
 administrativní opatření by měly být účinné, přiměřené a odrazující.
 (45) Měl by být proto stanoven
 soubor správních opatření, sankcí a pokut, který zajistí jednotný přístup
 v členských státech a posílí jejich odrazující účinek. Sankce, které je
 třeba uplatňovat v konkrétních případech, by případně měly být určovány
 s ohledem na takové faktory, jako je vrácení zjištěného finančního
 prospěchu, závažnost a doba trvání porušení pravidel, jakékoli přitěžující nebo
 polehčující okolnosti a potřeba toho, aby pokuty měly odrazující účinek, a měly
 by případně zahrnovat určité zmírnění v případě spolupráce
 s příslušným orgánem. Zejména skutečná výše správních pokut, jež mají být
 v určitém konkrétním případě uloženy, může v případech velmi
 závažného porušení dosáhnout maximální výše stanovené v tomto nařízení
 nebo, stanoví-li to vnitrostátní právo, mohou být i vyšší, zatímco u méně
 závažných porušení nebo v případě, že dojde k vyrovnání, mohou být
 ukládány pokuty výrazně nižší, než je tato maximální výše. Příslušný orgán by
 měl mít k dispozici možnost uložit osobám činných v rámci
 administrátorů referenční hodnoty nebo dodavatelů vstupních údajů dočasný zákaz
 výkonu řídících funkcí. Toto nařízení by nemělo omezovat možnosti členských
 států ukládat správní sankce na vyšší úrovni, než stanoví toto nařízení.
 (46) Aby bylo zajištěno, že
 rozhodnutí přijímaná příslušnými orgány budou mít odrazující účinek ve vztahu k
 širší veřejnosti, měla by být běžně uveřejňována. Zveřejňování rozhodnutí je
 rovněž důležitým způsobem, jak mohou příslušné orgány informovat účastníky trhu
 o tom, jaké chování je považováno za porušení tohoto nařízení, a jímž lze
 i šířeji prosazovat mezi účastníky trhu řádné chování. V případě, že by
 hrozilo, že takové zveřejnění způsobí dotyčným osobám nepřiměřenou škodu,
 naruší stabilitu finančních trhů nebo probíhající šetření, měly by příslušné
 orgány zveřejňovat uložené sankce a přijatá opatření anonymně nebo by měly
 zveřejnění odložit. Příslušné orgány by měly mít možnost sankce nezveřejňovat,
 mají-li za to, že anonymní nebo odložené zveřejnění nezajistí, že nedojde
 k narušení stability finančních trhů. Příslušné orgány rovněž nemusí
 zveřejňovat opatření, jež považují za méně významná a jejichž zveřejnění
 by bylo nepřiměřené.
 (47) Referenční hodnoty
 s kritickým významem mohou mít dodavatele vstupních údajů, administrátory
 a uživatele ve více než jednom členském státě. Ukončení poskytování takové
 referenční hodnoty nebo jiná událost, jež může vážně narušit její věrohodnost,
 pak mohou mít dopad ve více než jednom členském státě, a to znamená, že dohled,
 který nad takovou referenční hodnotou vykonává pouze příslušný orgán členského
 státu, v němž má sídlo, nebude z hlediska řešení rizik, která
 s sebou proces stanovování referenčních hodnot s kritickým významem
 nese, účinný a efektivní. K zajištění efektivní výměny informací
 v oblasti dohledu mezi příslušnými orgány, koordinace jejich činností a
 opatření v oblasti dohledu by měla být vytvářena kolegia příslušných
 orgánů. Činnost kolegií by měla přispívat k harmonizovanému uplatňování
 pravidel, jež stanoví toto nařízení, a ke sbližování praxe v oblasti
 dohledu. Klíčovým prvkem pro dosažení koordinace, jednotného dohledu a
 sbližování praxe v oblasti dohledu je právně závazná mediace prováděná
 Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA). Referenční hodnoty mohou
 odkazovat na finanční nástroje či finanční smlouvy s dlouhým trváním. Po
 vstupu tohoto nařízení v platnost by v určitých případech poskytování
 takových referenčních hodnot již nemuselo být povoleno, protože mají
 vlastnosti, které není možno přizpůsobit tak, aby vyhovovaly požadavkům tohoto
 nařízení. Zákaz dalšího poskytování takové referenční hodnoty by však mohl vést
 k zániku či neplatnosti finančních nástrojů nebo finančních smluv, a poškodit
 tak investory. Je proto nezbytné přijmout ustanovení, jež by po určité
 přechodné období umožňovalo v poskytování takových referenčních hodnot
 pokračovat.
 (48) S cílem zajistit jednotné
 podmínky provádění tohoto nařízení a upřesnit technické prvky návrhu by Komisi
 měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU
 týkající se upřesnění technických prvků definic, požadavků v oblasti
 správy a kontroly kladených na administrátory a dodavatele vstupních údajů pod
 dohledem, požadavků týkajících se vstupních údajů a metodiky, kodexu chování,
 specifických požadavků týkajících se různých typů referenčních hodnot a různých
 odvětví a informací, jež mají být poskytovány v žádostech o povolení
 činnosti administrátorů.
 (49) Komise by měla prostřednictvím
 aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 SFEU a v souladu
 s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010 přijmout návrh
 regulačních technických norem, jejž vypracuje Evropský úřad pro cenné papíry a
 trhy (ESMA) a který stanoví minimální obsah mechanismů spolupráce
 s příslušnými orgány třetích zemí.
 (50) Komisi by měly být svěřeny
 prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto
 nařízení týkající se určitých jeho aspektů. Tyto aspekty se týkají ověření
 rovnocennosti právního rámce, který se vztahuje na centrální banky
 a poskytovatele referenčních hodnot ze třetích zemí, a také skutečnosti,
 že určitá referenční hodnota je svou povahou referenční hodnotou
 s kritickým významem. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu
 s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne
 16. února 2011[18],
 kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy
 kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí.
 (51) Komisi by rovněž měly být
 svěřeny pravomoci přijmout prostřednictvím prováděcích aktů podle článku 291
 SFEU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010 prováděcí
 technické normy, jež vypracuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) a
 které stanoví postupy a formuláře pro výměnu informací mezi příslušnými orgány
 a orgánem ESMA. Jelikož cílů tohoto nařízení, a sice stanovit jednotný
 a účinný systém, který by umožnil odstranit slabá místa, jež referenční
 hodnoty mají, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem
 k tomu, že celkový dopad problémů souvisejících s referenčními
 hodnotami je možné plně pojmout pouze v měřítku Unie, a může jich být
 tudíž lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu
 se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
 V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
 nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 HLAVA I
 PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
 Článek 1
 Předmět
 Toto nařízení zavádí společný rámec, jehož
 účelem je zajistit přesnost a integritu indexů, které jsou v Unii
 používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních
 smlouvách. Nařízení tak přispívá k řádnému fungování vnitřního trhu při
 dosažení vysoké úrovně ochrany spotřebitelů a investorů.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 1. Toto nařízení se vztahuje na
 poskytování referenčních hodnot, dodávání vstupních údajů pro stanovování
 referenčních hodnot a používání referenčních hodnot v rámci Unie.
 2. Toto nařízení se nevztahuje
 na:
 a) členy Evropského systému centrálních bank
 (ESCB);
 b) centrální banky třetích zemí, u nichž
 Komise uzná, že jejich právní rámec zaručuje zásady, normy a postupy rovnocenné
 s požadavky na přesnost, integritu a nezávislost při poskytování referenčních
 hodnot, jež stanoví toto nařízení.
 3. Komise stanoví seznam
 centrálních bank třetích zemí uvedených v odst. 2 písm. b).
 Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu
 s přezkumným postupem uvedeným v čl. 38 odst. 2.
 Článek 3
 Definice
 1. Pro účely tohoto nařízení se
 použijí tyto definice:
 1) „indexem“ se rozumí číselná hodnota:
 a) která je uveřejňována nebo
 zpřístupňována veřejnosti;
 b) která je pravidelně určována, a to buď
 zcela, nebo zčásti výpočtem podle vzorce či jakoukoli jinou metodou výpočtu nebo
 na základě posouzení;
 c) kde je toto určení provedeno na základě
 hodnoty jednoho či více podkladových aktiv nebo cen, včetně cen odhadovaných,
 nebo jiných hodnot;
 2) „referenční hodnotou“ se rozumí index, na
 který se odkazuje při určování částky splatné u finančního nástroje či
 finanční smlouvy nebo při určování hodnoty finančního nástroje, nebo index,
 kterého se používá k měření výkonnosti určitého investičního fondu;
 3) „poskytováním referenční hodnoty“ se
 rozumí:
 a) administrace úkonů zaměřených na určení
 referenční hodnoty; a
 b) shromažďování, analyzování nebo
 zpracovávání vstupních údajů za účelem určení referenční hodnoty; a
 c) určování referenční hodnoty za použití
 vzorce či jiné metody výpočtu nebo na základě posouzení vstupních údajů
 poskytnutých za tímto účelem;
 4) „administrátorem“ se rozumí fyzická nebo
 právnická osoba, která má kontrolu nad poskytováním určité referenční hodnoty;
 5) „uživatelem referenční hodnoty“ se rozumí
 osoba, která je emitentem nebo majitelem finančního nástroje nebo smluvní
 stranou finanční smlouvy, které odkazují na určitou referenční hodnotu;
 6) „dodáváním vstupních údajů“ se rozumí
 poskytování vstupních údajů administrátorovi nebo jiné osobě za účelem jejich
 předání administrátorovi, které jsou nezbytné k určení této referenční
 hodnoty a jež jsou poskytovány za tímto účelem;
 7) „dodavatelem vstupních údajů“ se rozumí
 fyzická či právnická osoba dodávající vstupní údaje;
 8) „dodavatelem vstupních údajů pod
 dohledem“ se rozumí subjekt pod dohledem, který dodává vstupní údaje určitému
 administrátorovi se sídlem v Unii;
 9) „předkladatelem“ se rozumí fyzická osoba
 zaměstnaná dodavatelem vstupních údajů za účelem dodávání vstupních údajů;
 10) „vstupními údaji“ se rozumí údaje
 vztahující se k hodnotě jednoho nebo více z podkladových aktiv nebo cen,
 včetně odhadu cen, nebo jiné hodnoty používané administrátorem k určování
 referenční hodnoty;
 11) „regulovanými údaji“ se rozumí vstupní
 údaje, které jsou dodávány přímo z obchodního systému vymezeného podle čl.
 2 odst. 1 bodu 25 nařízení [MIFIR] nebo ze schváleného systému zveřejňování ve
 smyslu definovaném v čl. 2 odst. 1 bodě 18 nařízení [MIFIR] či schváleného
 systému vykazování ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 20 nařízení [MIFIR]
 v souladu s požadavky na povinné oznamování údajů po uskutečnění
 obchodu nebo burzy pro obchodování s elektřinou uvedené v čl. 37
 odst. 1 písm. j) směrnice 2009/72/ES[19]
 nebo burzy pro obchodování se zemním plynem uvedené v čl. 41 odst. 1 písm.
 j) směrnice 2009/73/ES[20]
 nebo dražební platformy uvedené v článku 26 nebo článku 30 nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1031/2010;
 12) „údaji o transakcích“ se rozumí
 sledovatelné ceny, sazby, indexy nebo hodnoty transakcí mezi nepřidruženými
 protistranami na aktivním trhu podléhajících tržním silám nabídky a poptávky;
 13) „finančními nástroji“ se rozumí nástroje
 uvedené v příloze I oddíle C směrnice Evropského parlamentu a Rady
 2004/39/ES, které jsou předmětem podané žádosti o přijetí k obchodování
 v obchodním systému nebo které jsou obchodovány v obchodním systému;
 14) „subjektem pod dohledem“ se rozumí tyto
 subjekty:
 a) úvěrové instituce podle čl. 3
 odst. 1 směrnice 2013/36/EU[21];
 b) investiční podniky podle čl. 2 odst. 1
 bodě 1 nařízení [MIFIR];
 c) pojišťovny podle čl. 13
 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES[22];
 d) zajišťovny podle čl. 13 odst. 1
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES;
 e) subjekty kolektivního investování do
 převoditelných cenných papírů (SKIPCP) podle čl. 1 odst. 2
 směrnice 2009/65/ES[23];
 f) správci alternativních investičních
 fondů podle čl. 4 odst. 1 písm. b) směrnice Evropského
 parlamentu a Rady 2011/61/EU[24];
 g) ústřední protistrany
 podle čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 648/2012[25];
 h) registry obchodních údajů
 podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012;
 i) administrátor;
 15) „finanční smlouvou“ se rozumí:
 a) jakákoli úvěrová smlouva
 podle čl. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady
 2008/48/ES[26];
 b) jakákoli úvěrová smlouva
 podle čl. 3 odst. 3 [směrnice Evropského parlamentu a Rady
 [2013/.../] o smlouvách o úvěru na bydlení];
 16) „investičním fondem“ se rozumí
 alternativní investiční fondy podle čl. 4 odst. 1 písm. a)
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU nebo subjekty kolektivního
 investování spadající do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a
 Rady 2009/65/EU;
 17) „řídícím orgánem“ se rozumí orgán vedení
 plnící funkci dohledu a řízení, který má nejvyšší rozhodovací pravomoc a
 je oprávněn určovat strategii subjektu, jeho cíle a celkové směřování;
 18) „spotřebitelem“ se rozumí fyzická osoba,
 která ve finančních smlouvách, na něž se vztahuje toto nařízení, jedná za
 účelem, který nespadá do její obchodní, podnikatelské nebo profesní činnosti;
 19) „referenční hodnotou mezibankovních
 úrokových sazeb“ se rozumí referenční hodnota, jejíž podkladovou hodnotou pro
 účely bodu 1 písm. c) tohoto článku je sazba úroků, za niž banky
 mohou poskytovat či přijímat půjčky od jiných bank;
 20) „komoditní referenční hodnotou“ se rozumí
 referenční hodnota, jejíž podkladovou hodnotou pro účely bodu 1 písm. c)
 tohoto článku je komodita ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení Komise
 (ES) č. 1287/2006[27];
 emisní povolenky podle přílohy I oddílu C bodu 11 směrnice [MIFID] se pro účely
 tohoto nařízení za komodity nepovažují;
 21) „referenční hodnotou s kritickým
 významem“ se rozumí referenční hodnota, u které je většina dodavatelů
 vstupních údajů subjekty pod dohledem a na kterou odkazují finanční nástroje,
 jejichž pomyslná hodnota činí nejméně 500 miliard eur;
 22) „nacházející se“ se v souvislosti
 s právnickou osobou rozumí členský stát nebo třetí země, kde má tato osoba
 své sídlo nebo jinou oficiální adresu, a v souvislosti
 s fyzickou osobou členský stát nebo třetí země, kde je tato osoba
 rezidentem pro daňové účely.
 2. Komisi je svěřena pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 37 za
 účelem upřesnění dalších technických prvků definic stanovených v odstavci
 1, přičemž zejména upřesní, co pro účely definice pojmu index představuje
 zpřístupňování veřejnosti, a za účelem zohlednění vývoje na trhu či
 v oblasti technologií.
 Komise případně vezme
 v úvahu sbližování praxe v oblasti dohledu nad stanovováním
 referenčních hodnot v mezinárodním měřítku.
 Článek 4
 Vyloučení administrátorů, kteří si nejsou vědomi používání referenčních hodnot,
 jež poskytují, a administrátorů, kteří k tomu neudělili souhlas
 1. Toto nařízení se nevztahuje
 na administrátora, který si ve vztahu k určité referenční hodnotě, již
 poskytuje, není vědom a reálně si ani nemohl být vědom toho, že tato referenční
 hodnota je používána pro účely uvedené v čl. 3 odst. 1 bodě 2.
 2. Toto nařízení se nevztahuje
 na administrátora referenční hodnoty uvedené v čl. 25 odst. 3, pokud jde o
 tuto referenční hodnotu.
 HLAVA II
 INTEGRITA REFERENČNÍCH HODNOT A JEJICH SPOLEHLIVOST
 Kapitola
 1
 Správa a kontrola administrátorů
 Článek 5
 Požadavky na řízení
 1. Na administrátora se vztahují
 tyto požadavky na řízení:
 a) administrátor musí mít zaveden spolehlivý
 mechanismus řízení, který má jasnou organizační strukturu, v níž mají
 všechny osoby podílející se na poskytování referenční hodnoty náležitě
 definované, transparentní a konzistentní role.
 Administrátor podnikne veškeré nezbytné kroky,
 jimiž zajistí, aby v souvislosti s poskytováním referenční hodnoty
 nedocházelo ani nemohlo docházet ke střetu zájmů a aby v případech, kdy je
 nezbytné provést určitý úsudek či přijmout rozhodnutí na základě vlastního
 uvážení, se tak stalo nezávisle a poctivě („správa řízení a střety
 zájmů“);
 b) administrátor zřídí funkci dohledu, který
 se bude týkat všech aspektů poskytování jeho referenčních hodnot („dohled“);
 c) administrátor musí mít zaveden kontrolní
 rámec, díky němuž je schopen zajistit, že je referenční hodnota poskytována a
 uveřejňována nebo zpřístupňována v souladu s tímto nařízením
 („kontrolní postupy“);
 d) administrátor musí disponovat rámcem
 odpovědnosti, který zahrnuje vedení záznamů, provádění auditů a přezkumu a
 postup pro řešení stížností a jenž zajišťuje doklady o dodržování
 požadavků tohoto nařízení („odpovědnost“).
 2. Administrátor dbá na
 dodržování požadavků týkajících se řízení a kontroly stanovených v příloze
 I oddíle A.
 3. Komisi je svěřena pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 37,
 jimiž se blíže upřesní požadavky v oblasti řízení a kontroly podle
 přílohy I oddílu A. Komise vezme v úvahu:
 a) vývoj v oblasti referenčních hodnot
 a vývoj na finančních trzích se zřetelem ke sbližování praxe v oblasti
 dohledu nad dodržováním požadavků na řízení při stanovování referenčních hodnot
 v mezinárodním měřítku;
 b) zvláštnosti různých typů referenčních
 hodnot a různých administrátorů;
 c) existující nebo potenciální střety zájmů
 při poskytování referenčních hodnot, manipulovatelnost referenční hodnoty a
 důležitost referenčních hodnot z hlediska finanční stability, trhů a
 investorů.
 Článek 6
 Externí zajištění služeb nebo činností
 1. Administrátoři nesmějí
 prostřednictvím externích subjektů zajišťovat funkce spojené
 s poskytováním určité referenční hodnoty takovým způsobem, aby to významně
 narušovalo kontrolu administrátora nad poskytováním referenční hodnoty nebo
 schopnost dotyčného příslušného orgánu vykonávat dohled nad danou referenční
 hodnotou.
 2. Administrátor využívající
 externích služeb nebo činností zajistí, aby byly dodrženy požadavky týkající se
 externího zajišťování služeb nebo činností stanovené v příloze I oddíle B.
 3. Využívá-li administrátor
 k zajištění určitých funkcí či souvisejících služeb a činností spojených
 s poskytováním určité referenční hodnoty externího poskytovatele služeb,
 odpovídá v celém rozsahu i nadále za plnění veškerých povinností, které mu
 na základě tohoto nařízení vznikají.
 Kapitola
 2
 Vstupní údaje a metodika a oznamování případů porušení
 Článek 7
 Vstupní údaje a metodika
 1. Poskytování referenční
 hodnoty se řídí následujícími požadavky, které se týkají jejích vstupních údajů
 a metodiky:
 a) vstupní údaje musí být dostatečné, aby
 přesně a spolehlivě odrážely reálný stav trhu či ekonomickou realitu,
 které má příslušná referenční hodnota měřit („dostatečné a přesné údaje“).
 Jako vstupní údaje slouží údaje o transakcích.
 Pakliže dostupné údaje o transakcích dostatečně přesně a spolehlivě
 neodrážejí reálný stav trhu či ekonomickou realitu, které má příslušná
 referenční hodnota měřit, je možné použít jako vstupní údaje i jiné údaje,
 pokud jsou ověřitelné;
 b) vstupní údaje získává administrátor od
 spolehlivého a reprezentativního souboru či vzorku dodavatelů, aby bylo
 zajištěno, že výsledná referenční hodnota bude představovat spolehlivou a
 reprezentativní výpověď o reálném stavu trhu či ekonomické realitě, které má
 tato referenční hodnota měřit („reprezentativní dodavatelé vstupních údajů“);
 c) jestliže jako vstupní údaje pro stanovení
 referenční hodnoty nejsou použity údaje o transakcích a dodavatel vstupních
 údajů je stranou u více než 50 % hodnoty transakcí na trhu, jehož stav má
 tato referenční hodnota měřit, administrátor ověří, že tyto vstupní údaje jsou
 reprezentativní pro určitý trh z hlediska konkurenčních sil nabídky a
 poptávky. Pokud administrátor zjistí, že vstupní data nejsou pro určitý trh z hlediska
 konkurenčních sil nabídky a poptávky reprezentativní, buď změní vstupní
 údaje, dodavatele vstupních údajů nebo metodiku, aby byla reprezentativnost
 vstupních údajů pro určitý trh z hlediska konkurenčních sil nabídky a
 poptávky zajištěna, anebo poskytování této referenční hodnoty ukončí („dopad na
 trh“);
 d) pro stanovení referenční hodnoty používá
 administrátor důkladnou a spolehlivou metodiku, která má jasná pravidla
 určující, jakým způsobem a kdy lze při stanovování referenční hodnoty
 uplatňovat vlastní rozhodnutí („důkladná a spolehlivá metodika“);
 e) údaje referenční hodnoty a metodiku
 administrátor sestaví, provozuje a spravuje transparentním způsobem
 („transparentnost“).
 2. Administrátor dbá na
 dodržování požadavků týkajících se vstupních údajů a metodiky, stanovených
 v příloze I oddíle C.
 3. Komisi je svěřena pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 37
 týkající se opatření, která blíže upřesní kontrolní postupy v souvislosti
 se vstupními údaji, okolnosti, za jakých nemusí být údaje o transakcích
 dostatečné, a jak to lze prokazovat orgánům dohledu, a požadavky týkající
 se vypracování metodik. Komise vezme v úvahu:
 a) vývoj v oblasti referenčních hodnot
 a vývoj na finančních trzích se zřetelem ke sbližování praxe v oblasti
 dohledu nad stanovováním referenčních hodnot v mezinárodním měřítku;
 b) zvláštnosti různých referenčních hodnot a
 různých typů referenčních hodnot;
 c) slabá místa umožňující manipulaci
 s referenčními hodnotami se zřetelem k používaným metodikám a
 vstupním údajům.
 Článek 8
 Oznamování případů porušení
 1. Administrátor zajistí, aby
 měl k dispozici odpovídající systémy a účinné kontrolní postupy, které
 zaručí integritu vstupních údajů, pro účely uvedené v odstavci 2.
 2. Vstupní údaje a jejich
 dodavatele administrátor monitoruje s cílem zjistit, zda nedochází
 k porušování [nařízení o zneužívání trhu] a k jednání, které by mohlo
 představovat manipulaci či pokus o manipulaci s referenční hodnotou, a
 dotyčnému příslušnému orgánu v souladu s čl. 11 odst. 2 [nařízení o
 zneužívání trhu] oznámí a podá veškeré potřebné informace, má-li podezření, že
 v souvislosti s příslušnou referenční hodnotou došlo k:
 a) významnému porušení [nařízení o
 zneužívání trhu];
 b) jednání, které by mohlo představovat
 manipulaci či pokus o manipulaci s referenční hodnotou; nebo
 c) jednání ve shodě za účelem manipulace či
 pokusu o manipulaci s referenční hodnotou.
 3. Administrátor musí mít
 zavedeny postupy umožňující vedoucím pracovníkům, zaměstnancům a ostatním
 fyzickým osobám, jejichž služeb využívá nebo které řídí, prostřednictvím
 zvláštních a samostatných kanálů interně oznamovat případy porušení tohoto
 nařízení.
 Kapitola
 3
 Kodex chování a požadavky na dodavatele vstupních údajů
 Článek 9
 Kodex chování
 1. Administrátor přijme pro
 každou referenční hodnotu kodex chování, který jasně stanoví, jaké mají
 v souvislosti s poskytováním příslušné referenční hodnoty
 administrátor a dodavatelé vstupních údajů povinnosti a úkoly, za něž nesou
 odpovědnost, a který obsahuje jasný popis požadovaných vstupních údajů a další
 prvky, jejichž minimální výčet je uveden v příloze I oddíle D.
 2. Kodex chování je podepsán
 administrátorem a dodavateli vstupních údajů a je pro všechny strany právně
 závazný.
 3. Komisi je svěřena pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 37
 týkající se opatření, která blíže upřesní podmínky kodexu chování uvedené
 v příloze I oddíle D pro různé typy referenčních hodnot, a s cílem
 zohlednit vývoj v oblasti referenčních hodnot a vývoj na finančních trzích.
 Komise vezme v úvahu různé vlastnosti
 referenčních hodnot a dodavatelů vstupních údajů, zejména se zřetelem
 k rozdílnosti vstupních údajů a metodik, k rizikům manipulace se
 vstupními údaji a ke sbližování praxe v oblasti dohledu nad stanovováním
 referenčních hodnot v mezinárodním měřítku.
 Článek 10
 Regulované údaje
 1. Jsou-li vstupní údaje
 dodávané za účelem stanovení referenční hodnoty regulovanými údaji, ustanovení
 čl. 7 odst. 1 písm. b), čl. 8 odst. 1, čl. 8
 odst. 2 a článku 9 se nepoužijí.
 2. Administrátor uzavře
 s dodavatelem regulovaných údajů dohodu, v níž bude dodavateli
 jednoznačně sděleno, které referenční hodnoty administrátor na základě těchto
 regulovaných údajů stanovuje, a zajistí dodržování ustanovení tohoto nařízení.
 Článek 11
 Řízení a kontrolní postupy
 1. Na dodavatele vstupních údajů
 pod dohledem se vztahují tyto požadavky na řízení a kontrolu:
 a) dodavatel vstupních údajů pod dohledem
 zajistí, aby v souvislosti s dodáváním vstupních údajů nedocházelo
 ani nemohlo docházet ke střetu zájmů a aby v případech, kdy je nezbytné
 přijmout rozhodnutí na základě vlastního uvážení, se tak stalo nezávisle
 a poctivě a na základě příslušných informací v souladu s kodexem
 chování („střety zájmů“);
 b) dodavatel vstupních údajů pod dohledem má
 k dispozici kontrolní rámec, díky němuž je schopen zajistit, aby vstupní
 údaje byly věrohodné, přesné a spolehlivé a aby byly poskytovány
 v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a kodexem chování („náležité
 kontrolní postupy“).
 2. Dodavatel vstupních údajů pod
 dohledem dbá na dodržování požadavků týkajících se systémů a kontrolních
 postupů, stanovených v příloze I oddíle E.
 3. Při provádění auditů a výkonu
 dohledu nad poskytováním referenční hodnoty dodavatel vstupních údajů pod
 dohledem plně spolupracuje s administrátorem a dotyčným příslušným
 orgánem a umožní přístup k informacím a záznamům uchovávaným
 v souladu s přílohou I oddílem E.
 4. Komisi je svěřena pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 37
 týkající se opatření, která blíže upřesní požadavky týkající se systémů
 a kontrolních postupů uvedených v příloze I oddíle E pro různé typy
 referenčních hodnot.
 Komise vezme v úvahu různé vlastnosti
 referenčních hodnot a dodavatelů vstupních údajů pod dohledem, zejména se
 zřetelem k rozdílnosti poskytovaných vstupních údajů a používaných
 metodik, rizikům manipulace se vstupními údaji a povaze činností prováděných
 dodavateli vstupních údajů pod dohledem, vývoji v oblasti referenčních
 hodnot a vývoji na finančních trzích se zřetelem ke sbližování praxe
 v oblasti dohledu nad stanovováním referenčních hodnot v mezinárodním
 měřítku.
 HLAVA III
 ODVĚTVOVÉ POŽADAVKY A REFERENČNÍ HODNOTY S KRITICKÝM VÝZNAMEM
 Kapitola
 1
 Odvětví, v nichž se referenční hodnoty používají
 Článek 12
 Specifické požadavky se zřetelem k různým typům referenčních hodnot
 a odvětvím, v nichž se používají
 1. Na referenční hodnoty
 mezibankovních úrokových sazeb se kromě požadavků hlavy II vztahují i
 specifické požadavky, které jsou stanoveny v příloze II.
 2. Na komoditní referenční
 hodnoty se kromě požadavků hlavy II vztahují i specifické požadavky, které jsou
 stanoveny v příloze III.
 3. Komisi je svěřena pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 39 za
 účelem stanovení nebo úpravy těchto prvků příloh II a III s ohledem na
 vývoj na trhu a v oblasti technologií a na mezinárodní vývoj:
 a) časové období, po jehož uplynutí se
 zveřejní vstupní údaje (příloha II bod 6);
 b) postupy volby a jmenování a povinnosti
 výboru pro dohled (příloha II body 8, 9 a 10);
 c) četnost auditů (příloha II bod 12);
 d) postupy pro poskytování vstupních údajů,
 jež mají být stanoveny v kodexu chování (příloha II bod 13);
 e) systémy a kontrolní mechanismy dodavatele
 vstupních údajů (příloha II bod 16);
 f) záznamy, jež má vést dodavatel vstupních
 údajů, a médium, na kterém mají být uchovávány (příloha II body 17 a 18);
 g) zjištění, jež má funkce dohledu u
 dodavatele vstupních údajů oznamovat svému vedení (příloha II bod 19);
 h) četnost interních přezkumů vstupních
 údajů a postupů (příloha II bod 20);
 i) četnost externích auditů vstupních údajů
 daného dodavatele (příloha II bod 21);
 j) kritéria a postupy používané pro
 vytvoření referenční hodnoty (příloha III bod 1 písm. a);
 k) prvky, jež má obsahovat metodika, a popis
 metodiky (příloha III body 1 a 2);
 l) požadavky na administrátora týkající se
 kvality a integrity výpočtu referenční hodnoty a obsahu vysvětlení připojeného
 ke každému výpočtu (příloha III bod 5 a 6).
 Kapitola
 2
 Referenční hodnoty s kritickým významem
 Článek 13
 Referenční hodnoty s kritickým významem
 1. Komise přijme seznam
 referenčních hodnot, které jsou stanovovány v Unii a které jsou
 referenčními hodnotami s kritickým významem, v souladu
 s definicí vymezenou v čl. 3 odst. 1 bodě 21.
 Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu
 s přezkumným postupem uvedeným v čl. 38 odst. 2.
 2. Ve lhůtě pěti pracovních dnů
 od data nabytí účinnosti takového rozhodnutí obsahujícího určitou referenční
 hodnotu s kritickým významem v seznamu uvedeném v odstavci 1
 tohoto článku předloží administrátor této referenční hodnoty dotyčnému příslušnému
 orgánu kodex chování. Dotyčný příslušný orgán ve lhůtě 30 dnů ověří, zda je
 obsah kodexu chování v souladu s požadavky tohoto nařízení.
 V případě, že dotyčný příslušný orgán zjistí, že některé jeho části nejsou
 v souladu s požadavky tohoto nařízení, vyrozumí o tom administrátora.
 Administrátor upraví kodex chování tak, aby byl zajištěn jeho soulad
 s požadavky tohoto nařízení, do 30 dnů od tohoto vyrozumění.
 Článek 14
 Povinná účast
 1. Pokud v kterémkoli roce
 dodavatelé vstupních údajů pro stanovení určité referenční hodnoty
 s kritickým významem, představující nejméně 20 % dodavatelů, ukončí
 dodávání vstupních údajů nebo pokud existují dostatečné náznaky toho, že
 nejméně 20 % dodavatelů dodávání vstupních údajů pravděpodobné ukončí, orgán
 příslušný pro administrátora této referenční hodnoty s kritickým významem
 je oprávněn:
 a) vyžadovat, aby subjekty pod dohledem,
 které byly vybrány v souladu s odstavcem 2, dodávaly vstupní údaje
 administrátorům v souladu s metodikou, kodexem chování nebo jinými
 pravidly;
 b) stanovit formát veškerých poskytovaných
 vstupních údajů a lhůtu pro jejich poskytování;
 c) změnit kodex chování, metodiku nebo jiná
 pravidla pro stanovení této referenční hodnoty s kritickým významem.
 2. V případě referenční
 hodnoty s kritickým významem určí subjekty pod dohledem, od kterých je
 vyžadováno, aby dodávaly vstupní údaje v souladu s odstavcem 1, orgán
 příslušný pro administrátora na základě těchto kritérií:
 a) rozsah skutečné a potenciální účasti
 dotyčného subjektu pod dohledem na trhu, který má tato referenční hodnota
 měřit;
 b) odborné znalosti subjektu pod dohledem a
 jeho schopnost poskytovat vstupní údaje v potřebné kvalitě.
 3. Orgán příslušný pro subjekt
 pod dohledem, od něhož je prostřednictvím opatření přijatých v souladu
 s odst. 1 písm. a) a b) vyžadováno, aby dodával vstupní údaje pro
 stanovení určité referenční hodnoty, bude nápomocen orgánu příslušnému pro
 administrátora při vymáhání takových opatření.
 4. Orgán příslušný pro
 administrátora po uplynutí jednoho roku od přijetí opatření podle odstavce 1
 každé takové opatření přezkoumá. Zruší ho, jestliže:
 a) usoudí, že je pravděpodobné, že
 dodavatelé vstupních údajů budou pokračovat v dodávání vstupních údajů
 nejméně po dobu jednoho roku, i kdyby uplatnění této pravomoci bylo
 zrušeno, což je doloženo přinejmenším:
 1) písemným závazkem, kterým se dodavatel
 vstupních údajů administrátorovi a příslušnému orgánu zaváže, že bude
 pokračovat v dodávání vstupních údajů pro stanovení referenční hodnoty
 s kritickým významem nejméně po dobu jednoho roku, i kdyby uplatnění
 nařídit povinnou účast bylo zrušeno;
 2) písemnou zprávou administrátora
 příslušnému orgánu, v níž budou poskytnuty důkazy, na základě kterých bude
 moci příslušný orgán usoudit, že další životaschopnost této referenční hodnoty
 s kritickým významem lze zajistit i po zrušení povinné účasti;
 b) usoudí, že je k dispozici jiná
 přijatelná referenční hodnota, která může posloužit jako náhrada, a že
 uživatelé referenční hodnoty s kritickým významem mohou za minimálních
 nákladů na tuto náhradní referenční hodnotu přejít, což musí být doloženo
 písemnou zprávou administrátora, v níž jsou podrobně popsány podmínky
 přechodu na náhradní referenční hodnotu, schopnost uživatelů na tuto referenční
 hodnotu přejít a náklady, které jim v souvislosti s tím vzniknou.
 5. V případě, že některý
 dodavatel vstupních údajů poruší požadavky odstavce 1 tohoto článku,
 administrátor to oznámí dotyčnému příslušnému orgánu v technicky
 nejkratším možném termínu.
 HLAVA IV
 TRANSPARENTNOST A OCHRANA SPOTŘEBITELŮ
 Článek 15
 Prohlášení o referenční hodnotě
 1. Administrátor uveřejní ke
 každé referenční hodnotě prohlášení o referenční hodnotě, které:
 a) jasně a jednoznačně definuje stav trhu a
 ekonomickou realitu, které tato referenční hodnota měří, a okolnosti, za nichž
 by se takové měření mohlo stát nespolehlivým;
 b) popíše nebo vyjmenuje vhodné účely,
 k jakým může být tato referenční hodnota použita, a okolnosti, za jakých
 může být její použití pro takové účely nevhodné;
 c) stanoví technické specifikace,
 v nichž jsou jasně a jednoznačně uvedeny ty části výpočtu, u kterých se
 může uplatňovat volnost rozhodování, kritéria jeho uplatňování a osoby, které
 jej uplatňují, jakož i způsob, jakým může být takové volné rozhodnutí následně
 hodnoceno;
 d) obsahuje upozornění, že v důsledku
 určitých faktorů včetně faktorů vnějších, které administrátor nemůže nijak
 ovlivnit, může dojít v poskytování dané referenční hodnoty k určitým
 změnám, anebo k ukončení jejího poskytování; a
 e) obsahuje doporučení, že veškeré finanční
 smlouvy či jiné finanční nástroje odkazující na danou referenční hodnotu by
 měly být vůči možnosti změn v poskytování dané referenční hodnoty či jeho
 ukončení odolné či jinak schopné takovou možnost řešit.
 2. Aby bylo zajištěno dodržování
 odstavce 1, administrátor dbá na dodržování podrobných požadavků stanovených
 v příloze I oddíle F.
 Článek 16
 Transparentnost vstupních údajů
 1. Administrátor zveřejňuje
 vstupní údaje použité ke stanovení příslušné referenční hodnoty okamžitě po
 uveřejnění této referenční hodnoty, vyjma případů, kdy by jejich zveřejnění
 mělo závažně nepříznivé důsledky pro dodavatele těchto vstupních údajů nebo by
 nepříznivě ovlivnilo spolehlivost nebo integritu referenční hodnoty.
 V takových případech je možné uveřejnění odložit po dobu, která tyto důsledky
 výrazně omezí. Osobní údaje obsažené ve vstupních údajích nebudou zveřejněny.
 2. Komisi je svěřena pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 37
 týkající se opatření, která blíže upřesní informace, jež mají být sdělovány
 v souladu s odstavcem 1, způsob zveřejnění, jakož i okolnosti, kdy může
 být jejich uveřejnění odloženo, a způsob jejich přenosu.
 Článek 17
 Ukončení poskytování referenční hodnoty
 1. Administrátor uveřejní postup
 týkající se toho, jaká opatření podnikne v případě změn určité referenční
 hodnoty nebo v případě ukončení jejího poskytování.
 2. Subjekty pod dohledem, které
 vydávají či vlastní finanční nástroje nebo uzavírají finanční smlouvy, jež
 odkazují na určitou referenční hodnotu, vypracují podložené písemné plány,
 v nichž stanoví, jaká opatření podniknou v případě, že se tato
 referenční hodnota významně změní nebo že její poskytování bude ukončeno.
 Subjekty pod dohledem na vyžádání předloží tyto plány dotyčnému příslušnému
 orgánu.
 Článek 18
 Posouzení vhodnosti
 1. Má-li subjekt pod dohledem
 v úmyslu uzavřít finanční smlouvu se spotřebitelem, nejprve tento subjekt
 pod dohledem zjistí nezbytné informace týkající se obeznámenosti a zkušenosti
 dotyčného spotřebitele s příslušnou referenční hodnotou, jeho finanční situace
 a jeho záměrů souvisejících s finanční smlouvou a prohlášení
 o referenční hodnotě uveřejněným v souladu s článkem 15, a
 posoudí, zda je použití odkazu na tuto referenční hodnotu ve finanční smlouvě
 s ohledem na něj vhodné.
 2. Dojde-li subjekt pod dohledem
 na základě tohoto posouzení k závěru, že dotyčná referenční hodnota není
 pro tohoto spotřebitele vhodná, písemně na to spotřebitele upozorní a uvede
 příslušné důvody.
 HLAVA V
 POUŽÍVÁNÍ REFERENČNÍCH HODNOT POSKYTOVANÝCH ADMINISTRÁTORY s oprávněním NEBO ADMINISTRÁTORY ZE
 TŘETÍCH ZEMÍ
 Článek 19
 Používání robustních referenčních hodnot
 Subjekt pod dohledem v Unii může používat
 referenční hodnotu jako referenci v určitém finančním nástroji nebo
 finanční smlouvě nebo k měření výkonnosti určitého investičního fondu, je-li
 poskytována administrátorem, jemuž bylo vydáno povolení v souladu
 s článkem 23 nebo administrátorem nacházejícím se ve třetí zemi, který je
 registrován v souladu s článkem 21.
 Článek 20
 Rovnocennost
 1. Referenční hodnoty
 poskytované administrátorem usazeným ve třetí zemi mohou subjekty pod dohledem
 v Unii používat, pokud jsou splněny tyto podmínky:
 a) Komise přijala rozhodnutí o rovnocennosti
 v souladu s odstavcem 2, jímž uznává, že právní rámec této třetí země
 a její praxe v oblasti dohledu jsou ve vztahu k požadavkům tohoto
 nařízení rovnocenné;
 b) dotyčný administrátor má v této
 třetí zemi oprávnění či registraci a podléhá zde dohledu;
 c) administrátor
 oznámil Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) svůj souhlas
 s tím, že jeho zavedené nebo potenciální referenční hodnoty mohou být
 používány subjekty pod dohledem v Unii, seznam referenčních hodnot, které
 mohou být v Unii používány, a příslušný orgán odpovědný za dohled nad
 tímto administrátorem ve třetí zemi;
 d) administrátor je řádně registrován podle
 článku 21; a
 e) funguje mechanismus spolupráce uvedený
 v odstavci 3 tohoto článku.
 2. Komise může přijmout
 rozhodnutí, ve kterém bude stanoveno, že právní rámec třetí země a její praxe
 v oblasti dohledu zaručuje, že:
 a) administrátoři, kteří mají v této
 třetí zemi povolení či registraci, splňují závazné požadavky, jež jsou
 rovnocenné požadavkům vyplývajícím z tohoto nařízení, zejména se zřetelem
 k tomu, zda právní rámec třetí země a její praxe v oblasti dohledu
 zajišťují soulad se zásadami organizace IOSCO pro stanovování finančních
 referenčních hodnot zveřejněné dne 17. července 2013; a
 b) tyto právní závazky jsou v této
 třetí zemi předmětem soustavného a účinného dohledu a vymáhání jejich plnění.
 Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu
 s přezkumným postupem uvedeným v čl. 38 odst. 2.
 3. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) zřídí mechanismy spolupráce s příslušnými orgány
 třetích zemí, jejichž právní rámec a praxe v oblasti dohledu byly uznány
 jako rovnocenné v souladu s ustanoveními odstavce 2. V rámci
 těchto mechanismů musí být stanoveny přinejmenším:
 a) mechanismus pro výměnu informací mezi
 Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) a příslušnými orgány dotčených
 třetích zemí včetně přístupu ke všem informacím, jež si orgán ESMA vyžádá
 o administrátorovi, který má povolení k činnosti v této třetí
 zemi;
 b) mechanismus rychlého vyrozumění
 Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) pro případ, kdy se příslušný
 orgán třetí země domnívá, že administrátor, který má povolení k činnosti
 v této třetí zemi, nad nímž vykonává dohled, neplní podmínky vyplývající
 z jejího povolení či jiné vnitrostátní právní předpisy;
 c) postupy týkající se koordinace činností
 spojených s výkonem dohledu, včetně kontrol na místě.
 4. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) vypracuje návrh regulačních technických norem,
 v nichž stanoví minimální obsah mechanismů spolupráce uvedených
 v odstavci 3, aby bylo zajištěno, že příslušné orgány a orgán ESMA mohou
 v souladu s tímto nařízením vykonávat veškeré své pravomoci
 v oblasti dohledu.
 Tento návrh regulačních technických norem předloží
 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) Komisi do [XXX].
 Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační
 technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až
 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
 Článek 21
 Registrace
 1. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) zaregistruje administrátory, kteří mu oznámili svůj
 souhlas uvedený v čl. 20 odst. 1 písm. c). Registr je veřejně přístupný na
 internetových stránkách orgánu ESMA a obsahuje informace o referenčních
 hodnotách, které mají příslušní administrátoři povoleny poskytovat, a o
 příslušném orgánu odpovědném za dohled nad jejich činností ve třetí zemi.
 2. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) zruší registraci administrátora uvedeného v odstavci
 1 v registru uvedeném v odstavci 1, pakliže:
 a) orgán ESMA má na základě podložených
 důkazů oprávněné důvody k tomu, aby shledal, že administrátor jedná
 způsobem, který jednoznačně poškozuje zájmy uživatelů jeho referenčních hodnot
 či řádné fungování trhů; nebo
 b) orgán ESMA má na základě podložených
 důkazů oprávněné důvody k tomu, aby shledal, že administrátor hrubě
 porušil vnitrostátní právní předpisy nebo jiná ustanovení, která pro něj platí
 v příslušné třetí zemi a na jejichž základě přijala Komise rozhodnutí
 v souladu s čl. 20 odst. 2.
 3. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) přijme rozhodnutí v souladu s ustanovením
 odstavce 2 pouze tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:
 a) orgán ESMA postoupil danou záležitost
 příslušnému orgánu třetí země a tento příslušný orgán nepřijal náležitá
 opatření, která jsou potřebná pro ochranu investorů a řádné fungování trhů
 v Unii, nebo neprokázal, že dotyčný administrátor plní požadavky, které
 pro něho v této třetí zemi platí;
 b) orgán ESMA informoval příslušný orgán
 třetí země o svém úmyslu zrušit registraci administrátora, a to nejméně 30 dnů
 před zrušením této registrace.
 4. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) neprodleně informuje ostatní příslušné orgány o veškerých
 opatřeních, která přijme v souladu s ustanovením odstavce 1, a své
 rozhodnutí uveřejní na svých internetových stránkách.
 HLAVA VI
 POVOLOVÁNÍ ČINNOSTI ADMINISTRÁTORŮ A DOHLED NAD NIMI
 Kapitola
 1
 Vydávání povolení
 Článek 22
 Požadavky na povolení činnosti
 1. Administrátor, který
 poskytuje indexy, jež jsou nebo mají být používány jako reference ve finančních
 nástrojích či finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti určitého
 investičního fondu, podá žádost o povolení poskytování referenčních hodnot.
 2. Administrátor s oprávněním
 dodržuje za všech okolností podmínky, za jakých mu bylo povolení
 k činnosti vydáno, a veškeré významné změny týkající se podmínek původního
 povolení oznámí příslušnému orgánu.
 Článek 23
 Žádost o povolení činnosti
 1. Administrátor podá žádost o
 povolení u příslušného orgánu členského státu, ve kterém má administrátor své
 sídlo.
 2. Žádost o povolení činnosti
 v souladu s odstavcem 1 se podává:
 a) ve lhůtě 30 pracovních dnů ode dne, kdy
 subjekt pod dohledem uzavře jakoukoli dohodu o tom, že určitý index poskytovaný
 tímto administrátorem bude používán jako reference u určitého finančního
 nástroje nebo finanční smlouvy nebo k měření výkonnosti určitého
 investičního fondu;
 b) ve lhůtě 30 pracovních dnů ode dne, kdy
 administrátor v souladu s čl. 25 odst. 2 udělí souhlas k tomu,
 aby na index bylo odkazováno ve finančním nástroji uvedeném v čl. 25 odst.
 1.
 3. Administrátor, který žádost
 podává, poskytne veškeré informace potřebné k tomu, aby prokázal
 příslušnému orgánu, že v době vydání povolení má administrátor zavedena
 veškerá opatření nezbytná pro splnění požadavků stanovených v tomto
 nařízení.
 4. Ve lhůtě 15 pracovních dnů od
 obdržení žádosti posoudí dotyčný příslušný orgán, zde je žádost úplná, a
 vyrozumí o tom žadatele. Je-li žádost neúplná, předloží žadatel doplňující
 informace, které si dotyčný příslušný orgán vyžádá.
 5. Ve lhůtě 45 pracovních dnů od
 obdržení úplné žádosti dotyčný příslušný orgán žádost přezkoumá a přijme
 rozhodnutí, jímž administrátorovi, který žádost podal, vydá nebo odmítne vydat
 povolení k činnosti. Ve lhůtě pěti pracovních dnů od přijetí rozhodnutí o
 vydání či nevydání povolení k činnosti oznámí příslušný orgán toto
 rozhodnutí dotyčnému administrátorovi. Pokud příslušný orgán administrátorovi,
 který žádost podal, odmítne vydat povolení k činnosti, uvede důvody tohoto
 rozhodnutí.
 6. Příslušný orgán oznámí každé
 své rozhodnutí, jímž vydal povolení k činnosti administrátorovi, který o
 to požádal, nebo odmítl takové povolení vydat, Evropskému orgánu pro cenné
 papíry a trhy (ESMA), který uveřejní seznam administrátorů
 s povolením k činnosti podle tohoto nařízení. Do sedmi pracovních dnů
 od oznámení uvedeného v tomto odstavci je tento seznam aktualizován.
 7. Komisi je svěřena pravomoc
 přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 39
 týkající se opatření, která blíže upřesní informace, jež mají být uvedeny
 v žádosti o povolení k činnosti, s přihlédnutím k zásadě
 proporcionality a nákladům administrátorů a příslušných orgánů.
 Článek 24
 Odebrání nebo pozastavení povolení
 1. Příslušný orgán odebere
 administrátorovi povolení k činnosti nebo pozastaví jeho platnost
 v případě, že administrátor:
 a) se tohoto povolení výslovně zřekne nebo
 po dobu předchozích dvanácti měsíců neposkytoval žádné referenční hodnoty;
 b) získal povolení na základě nepravdivého
 prohlášení nebo pomocí jakýchkoli jiných protiprávních prostředků;
 c) nadále již nesplňuje podmínky, za nichž
 mu bylo povolení vydáno; nebo
 d) závažným způsobem nebo opakovaně porušil
 ustanovení tohoto nařízení.
 2. Své rozhodnutí příslušný
 orgán oznámí do pěti pracovních dnů Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy
 (ESMA).
 Kapitola
 2
 Oznamování
 referenčních hodnot
 Článek 25
 Oznamování použití referenční hodnoty u finančního nástroje Evropskému orgánu
 pro cenné papíry a trhy (ESMA)
 1. Zjistí-li příslušný orgán, že
 v rámci určitého finančního nástroje se používá jako reference určitý
 index nebo že byla podána žádost o přijetí k obchodování
 v obchodním systému, nad nímž tento příslušný orgán v souvislosti
 s určitým finančním nástrojem odkazujícím na určitý index vykonává dohled,
 oznámí tento příslušný orgán tuto skutečnost do deseti pracovních dnů
 Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA).
 2. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) tuto skutečnost do deseti pracovních dnů od tohoto
 oznámení oznámí příslušnému administrátorovi referenční hodnoty, přičemž uvede
 veškeré údaje o jejím používání a vyžádá si od něho, aby mu do deseti
 pracovních dnů potvrdil, že s tímto způsobem používání referenční hodnoty
 souhlasí.
 3. Aniž je dotčen článek 30
 [MIFIR], pokud administrátor nepotvrdí Evropskému orgánu pro cenné papíry a
 trhy (ESMA) svůj souhlas v lhůtě stanovené v odstavci 2, orgán ESMA
 tuto skutečnost oznámí dotyčnému příslušnému orgánu, který vydá pokyn, aby
 obchodní systém zrušil kotaci tohoto finančního nástroje nebo odmítl jeho
 přijetí k obchodování, a to nejpozději do deseti pracovních dnů.
 4. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) uveřejní na svých internetových stránkách seznam všech
 oznámení uvedených v odstavcích 1, 2 a 3.
 5. Pro účely výměny informací
 uvedených v odstavcích 1 a 2 vypracuje Evropský orgán pro cenné papíry a
 trhy (ESMA) návrhy prováděcích technických norem pro určení příslušných postupů
 a formulářů.
 6. Návrhy prováděcích
 technických norem předloží Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA)
 Komisi nejpozději do [XXXX].
 7. Komisi je svěřena pravomoc
 přijmout prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci
 v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
 Kapitola
 3
 Spolupráce
 v oblasti dohledu
 Článek 26
 Postoupení úkolů mezi příslušnými orgány
 1. V souladu s článkem
 28 nařízení (EU) č. 1095/2010 může příslušný orgán své úkoly, které mu
 ukládá toto nařízení, postoupit příslušnému orgánu jiného členského státu.
 Postoupením úkolů není dotčena odpovědnost příslušného orgánu, který tyto úkoly
 postupuje, a příslušné orgány oznámí každé navrhované postoupení úkolů 60 dnů
 předtím, než takové postoupení vstoupí v platnost, Evropskému orgánu pro
 cenné papíry a trhy (ESMA).
 2. Pokud s tím Evropský
 orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) vysloví souhlas, může příslušný orgán
 některé své úkoly, které mu ukládá toto nařízení, postoupit orgánu ESMA.
 Postoupením úkolů není dotčena odpovědnost příslušného orgánu, který tyto úkoly
 postupuje.
 3. Navrhované postoupení úkolů
 oznámí Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) do sedmi dnů členským státům.
 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) uveřejní podrobné informace
 o každém dohodnutém postoupení úkolů do pěti pracovních dnů od jeho
 oznámení.
 Článek 27
 Zpřístupňování informací od jiného členského státu
 1. Příslušný orgán může
 zveřejnit informace, které obdrží od jiného příslušného orgánu, pouze
 v případě, že:
 a) k tomu získal písemný souhlas tohoto
 příslušného orgánu, přičemž tyto informace jsou zpřístupněny pouze pro účely,
 pro které tento příslušný orgán vyslovil svůj souhlas; nebo
 b) zpřístupnění těchto informací je nutné
 pro účely soudního řízení.
 Článek 28
 Spolupráce v případě žádosti týkající se kontrol na místě nebo šetření
 1. Dotyčný příslušný orgán může
 v souvislosti s prováděním kontrol na místě nebo šetření požádat o
 pomoc jiný příslušný orgán.
 2. Příslušný orgán, který žádost
 uvedenou v odstavci 1 vznese, o tom informuje Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA). Provádí-li se šetření nebo kontroly s přeshraniční
 působností, mohou příslušné orgány požádat orgán ESMA o koordinaci kontrol
 na místě nebo šetření.
 3. Obdrží-li příslušný orgán
 žádost jiného příslušného orgánu, aby provedl určitou kontrolu na místě nebo
 určité šetření, může:
 a) provést tuto kontrolu na místě nebo
 šetření sám;
 b) umožnit příslušnému orgánu, který se na
 něho s touto žádostí obrátil, aby se kontroly na místě nebo šetření
 účastnil;
 c) jmenovat auditory či odborníky, kteří
 kontrolu na místě nebo šetření provedou.
 Kapitola
 4
 Úloha příslušných orgánů
 Článek 29
 Příslušné orgány
 1. Pro administrátory a dodavatele vstupních údajů pod dohledem určí
 každý členský stát určitý příslušný orgán, který je odpovědný za výkon
 povinností vyplývajících z tohoto nařízení, a informuje o tom Komisi a
 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA).
 2. Určí-li členský stát více než
 jeden příslušný orgán, jasně vymezí úlohy každého z nich a určí jeden
 orgán, který bude odpovědný za koordinování spolupráce a výměnu informací
 s Komisí, Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) a příslušnými
 orgány jiných členských států.
 3. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) uveřejní na svých internetových stránkách seznam
 příslušných orgánů určených v souladu s odstavcem 1.
 Článek 30
 Pravomoci příslušných orgánů
 1. K plnění svých
 povinností podle tohoto nařízení mají příslušné orgány v souladu
 s vnitrostátními právními předpisy přinejmenším tyto pravomoci
 v oblasti dohledu a šetření:
 a) mají přístup k jakýmkoli dokumentům
 a jiným údajům v jakékoli podobě a mohou přijímat či pořizovat jejich
 kopie;
 b) mohou žádat či požadovat informace od
 jakékoli osoby včetně těch, které se postupně zapojily do předávání příkazů
 nebo provádění příslušných operací, jakož i osob, jež je k tomu zmocnily,
 a je-li třeba, předvolat a vyslechnout každou takovou osobu za účelem
 získání informací;
 c) ve vztahu k referenčním hodnotám,
 pro které se jako vstupní údaje používají komodity, požadovat informace od
 účastníků souvisejících spotových trhů podle standardizovaných formátů,
 získávat zprávy o transakcích a mít přímý přístup k systémům obchodníků;
 d) provádět kontroly na místě nebo šetření
 v jiných prostorách než v soukromých bytech fyzických osob;
 e) vstupovat do prostor fyzických a
 právnických osob za účelem zajištění dokumentů a jiných údajů v jakékoli
 podobě, existuje-li důvodné podezření, že tyto dokumenty a jiné údaje týkající
 se předmětu dané kontroly nebo šetření mohou být relevantní pro prokazování
 porušování tohoto nařízení. Je-li v souladu s vnitrostátními právními
 předpisy nezbytné získat předchozí povolení soudního orgánu daného členského
 státu, může být tato pravomoc využita pouze po získání takového předchozího
 povolení;
 f) požadovat existující záznamy telefonních
 hovorů, elektronické komunikace či jiných datových přenosů uchovávané subjekty
 pod dohledem;
 g) požadovat zmrazení nebo obstavení aktiv
 nebo obojí;
 h) pozastavit obchodování s dotčeným
 finančním nástrojem, který odkazuje na určitou referenční hodnotu;
 i) požadovat dočasné ukončení jakéhokoli
 jednání, které je podle názoru příslušného orgánu v rozporu s tímto
 nařízením;
 j) uložit dočasný zákaz výkonu
 profesionální činnosti;
 k) přijmout veškerá nezbytná opatření, jimiž
 zajistí, že veřejnost obdrží pravdivé informace o poskytování určité referenční
 hodnoty, včetně toho, že osobě, která tuto referenční hodnotu uveřejnila nebo
 šířila, je uložena povinnost uveřejnit opravné prohlášení ohledně dříve
 dodaných vstupních údajů pro stanovení této referenční hodnoty nebo údajů o
 výši referenční hodnoty.
 2. Příslušné orgány vykonávají
 své funkce a pravomoci uvedené v odstavci 1 některým z následujících
 způsobů:
 a) přímo;
 b) ve spolupráci s jinými orgány nebo
 podniky na trhu;
 c) v rámci své odpovědnosti přenesením
 pravomoci na tyto orgány nebo podniky na trhu;
 d) podáním žádosti u příslušných soudních
 orgánů.
 V souvislosti s výkonem těchto pravomocí
 musí mít příslušné orgány zavedeny náležité a účinné záruky na ochranu práva na
 obhajobu a základních práv.
 3. Členské státy zajistí přijetí
 vhodných opatření tak, aby příslušné orgány měly veškeré pravomoci týkající se
 dohledu a šetření, které jsou nezbytné pro plnění jejich povinností.
 4. Má se za to, že osoba
 neporušuje žádné omezení ohledně zveřejnění informací uložené smlouvou nebo
 právními či správními předpisy, dává-li je k dispozici podle odstavce 2.
 Článek 31
 Správní opatření a sankce
 1. Aniž jsou dotčeny dohledové
 pravomoci příslušných orgánů v souladu s článkem 34, členské státy
 v souladu s vnitrostátním právem zajistí, aby příslušné orgány měly
 pravomoci přijímat vhodná správní opatření a uplatňovat správní opatření a
 sankce přinejmenším v případě:
 a) porušování čl. 5 odst. 1, článku 6, čl. 7
 odst. 1, článků 8, 9, 10 11, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 22 a 23 tohoto nařízení; a
 b) neochoty spolupracovat nebo podrobit se
 šetření, kontrole nebo žádosti podle článku 30.
 2. V případě porušení
 pravidel uvedených v odstavci 1 členské státy v souladu
 s vnitrostátními právními předpisy svěří příslušným orgánům pravomoc
 uplatňovat přinejmenším tyto správní opatření a sankce:
 a) příkaz osobě odpovědné za porušování
 pravidel, aby toto jednání ukončila a zdržela se jeho opakování;
 b) vydání zisku nebo zamezené ztráty, jež
 jsou důsledkem porušení pravidel, pokud je lze stanovit;
 c) veřejnou výstrahu, která označí
 odpovědnou osobu a povahu porušení pravidel;
 d) odebrání nebo pozastavení platnosti
 povolení k činnosti vydaného regulovanému subjektu;
 e) dočasný zákaz výkonu vedoucích funkcí u
 administrátora nebo dodavatele vstupních údajů určený fyzické osobě, která za
 takové porušení nese odpovědnost;
 f) udělení správních peněžitých sankcí,
 jejichž maximální výše činí nejméně trojnásobek dosaženého zisku nebo zamezené
 ztráty, jež jsou důsledkem porušení pravidel, pokud je lze stanovit; nebo
 1) pokud jde o fyzické osoby, správních
 peněžitých sankcí, jejichž maximální výše činí:
 i) za porušení čl. 5 odst. 1, článku 6, čl. 7 odst.
 1, článků 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 22 a 23 nejméně
 500 000 EUR nebo v členských státech, v nichž euro není
 úřední měnou, nejméně ve výši odpovídající hodnoty ve vnitrostátní měně ke dni
 vstupu tohoto nařízení v platnost; nebo
 ii) za porušení čl. 7 odst. 1 písm. b) nebo c)
 nejméně 100 000 EUR nebo v členských státech, v nichž euro
 není úřední měnou, nejméně ve výši odpovídající hodnoty ve vnitrostátní měně ke
 dni vstupu tohoto nařízení v platnost;
 2) pokud jde o právnické osoby, správních
 peněžitých sankcí, jejichž maximální výše činí:
 i) za porušení čl. 5 odst. 1, článku 6, čl. 7
 odst. 1, článků 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 22 a 23 nejméně
 1 000 000 EUR nebo 10 % jejich celkového ročního obratu
 podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídícím orgánem, přičemž se
 ukládá sankce odpovídající částce, která je vyšší. Pokud je právnická osoba
 mateřským podnikem nebo dceřinou společností mateřského podniku, který je
 povinen sestavovat konsolidovanou účetní závěrku v souladu se směrnicí
 2013/34/EU, příslušný celkový roční obrat je celkovým ročním obratem nebo
 odpovídajícím typem příjmů ve smyslu směrnice 86/635/ES pro banky a směrnice
 91/674/ES pro pojišťovny podle poslední dostupné konsolidované účetní závěrky
 schválené řídícím orgánem vrcholného mateřského podniku nebo v případě, že
 je tato právnická osoba sdružením, 10 % souhrnných obratů jejích členů;
 nebo
 ii) za porušení čl. 6 odst. 1 písm. b) a c)
 správní peněžité sankce nejméně ve výši 250 000 EUR nebo 2 %
 jejich celkového ročního obratu podle poslední dostupné účetní závěrky
 schválené řídícím orgánem, přičemž se ukládá sankce odpovídající částce, která
 je vyšší; pokud je právnická osoba mateřským podnikem nebo dceřinou společností
 mateřského podniku, který je povinen sestavovat konsolidovanou účetní závěrku
 ve smyslu definovaném ve směrnici 83/349/EHS, příslušný celkový roční obrat je
 celkovým ročním obratem nebo odpovídajícím typem příjmů ve smyslu směrnice
 86/635/ES pro banky a směrnice 91/674/ES pro pojišťovny podle poslední dostupné
 konsolidované účetní závěrky schválené řídícím orgánem vrcholného mateřského
 podniku nebo v případě, že je tato právnická osoba sdružením, 10 %
 souhrnných obratů jejích členů.
 3. Ve lhůtě [12 měsíců po vstupu
 tohoto nařízení v platnost] oznámí členské státy předpisy týkající se
 odstavce 1 a 2 Komisi a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA).
 Komisi a orgán ESMA také neprodleně uvědomí o každé jejich následné změně.
 4. Členské státy mohou
 příslušným orgánům formou vnitrostátního právního předpisu stanovit kromě
 pravomocí uvedených v odstavci 1 i jiné sankční pravomoci a mohou stanovit
 vyšší sazby správních peněžitých sankcí, než jsou ty, které stanovuje daný
 odstavec.
 Článek 32
 Výkon dohledových a sankčních pravomocí
 1. Členské státy zajistí, aby
 příslušné orgány při určování typu a výše správních sankcí braly v úvahu
 všechny relevantní okolnosti, případně včetně:
 a) závažnosti a doby trvání porušování
 pravidel;
 b) míry odpovědnosti dotyčné odpovědné
 osoby;
 c) finanční síly dotyčné odpovědné osoby
 vyjádřené zejména celkovým obratem odpovědné právnické osoby nebo ročním
 příjmem odpovědné fyzické osoby;
 d) výše dosaženého zisku nebo zamezené
 ztráty odpovědné osoby, pokud je lze stanovit;
 e) míry spolupráce odpovědné osoby
 s příslušným orgánem, aniž je dotčena potřeba zajistit vydání dosaženého
 zisku nebo zamezené ztráty uvedené osoby;
 f) předchozích případů porušení pravidel
 dotyčnou osobou;
 g) opatření přijatých po porušení pravidel
 odpovědnou osobou, jejichž cílem bylo předejít tomu, aby se porušení opakovalo.
 2. Při výkonu svých sankčních
 pravomocí za okolností vymezených v článku 31 příslušné orgány úzce
 spolupracují s cílem zajistit, aby uplatňování pravomocí v oblasti
 dohledu a vyšetřování a správních sankcí dosáhlo žádoucích výsledků z hlediska
 tohoto nařízení. Koordinují rovněž svůj postup, aby se vyhnuly případné
 duplicitě a překrývání při uplatňování dohledových a vyšetřovacích
 pravomocí a správních sankcí a pokut v rámci přeshraničních případů.
 Článek 33
 Zveřejňování rozhodnutí
 1. Rozhodnutí o uložení správní
 sankce nebo opatření za porušení tohoto nařízení uveřejní příslušné orgány na
 svých oficiálních internetových stránkách okamžitě poté, co o tomto rozhodnutí
 informují osobu, které byla sankce uložena. Zveřejní se přinejmenším informace o
 typu a povaze porušení pravidel a o totožnosti odpovědné osoby. Tato povinnost
 neplatí v případě rozhodnutí ukládajících opatření v rámci šetření.
 2. Jestliže příslušný orgán po
 posouzení přiměřenosti uveřejnění takových informací v daném konkrétním
 případě považuje zveřejnění totožnosti právnických osob nebo osobních údajů
 fyzických osob za nepřiměřené, nebo pokud by uveřejnění ohrozilo stabilitu
 finančních trhů nebo probíhající šetření, příslušné orgány buď:
 a) odloží zveřejnění rozhodnutí o uložení
 sankcí nebo opatření do doby, než důvody pro nezveřejnění pominou;
 b) zveřejní rozhodnutí o uložení sankce nebo
 opatření při zachování anonymity způsobem, který je v souladu
 s vnitrostátními právními předpisy, jestliže takové anonymní zveřejnění
 zajišťuje účinnou ochranu příslušných osobních údajů; v případě rozhodnutí
 uveřejnit sankci nebo opatření při zachování anonymity může být uveřejnění
 příslušných údajů o určitou přiměřenou dobu odloženo, jestliže se předpokládá,
 že během této doby důvody, jež vedly k anonymnímu zveřejnění, pominou;
 c) rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření
 nezveřejní vůbec, pokud se má za to, že možnosti uvedené v písmenech a) a
 b) dostatečně nezajišťují:
 1) že nebude ohrožena stabilita finančních
 trhů; nebo
 2) přiměřenost pro zveřejňování takových
 rozhodnutí v případech opatření, jež jsou považována za mírnější.
 3. Je-li proti rozhodnutí o
 uložení sankce nebo opatření podáno odvolání u příslušného soudního nebo jiného
 orgánu, příslušné orgány takovou informaci a veškeré následné informace o
 výsledku takového odvolání rovněž ihned uveřejní na svých oficiálních
 internetových stránkách. Zveřejněno navíc musí být jakékoli rozhodnutí, kterým
 se ruší dříve přijaté rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření.
 4. Příslušné orgány zajistí, aby
 jakékoli informace zveřejněné v souladu s tímto článkem zůstaly na
 jejich oficiálních internetových stránkách nejméně po dobu pěti let po svém
 uveřejnění. Osobní údaje, jež taková zveřejněná informace obsahuje, jsou na
 oficiálních internetových stránkách uchovávány pouze po nezbytnou dobu,
 v souladu s platnými předpisy o ochraně údajů.
 Článek 34
 Kolegia příslušných orgánů
 1. Ve lhůtě 30 pracovních dnů
 ode dne, kdy vstoupí v platnost rozhodnutí uvedené v čl. 13
 odst. 1, které stanoví, že určitá referenční hodnota je referenční hodnotou
 s kritickým významem, zřídí příslušný orgán kolegium příslušných orgánů.
 2. Kolegium tvoří orgán
 příslušný pro daného administrátora, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
 (ESMA) a orgány příslušné pro dodavatele vstupních údajů.
 3. Právo stát se členem kolegia
 mají i příslušné orgány jiných členských států, pokud v případě, že by
 poskytování této referenční hodnoty s kritickým významem mělo být
 ukončeno, mělo by to významný nepříznivý dopad na finanční stabilitu, řádné fungování
 trhů nebo na spotřebitele či reálnou ekonomiku těchto členských států.
 Jestliže příslušný orgán zamýšlí stát se členem
 kolegia podle prvního pododstavce, podá žádost u orgánu příslušného pro
 administrátora obsahující důkazy, že jsou splněny požadavky uvedeného
 ustanovení. Dotyčný orgán příslušný pro administrátora žádost posoudí a ve
 lhůtě 20 pracovních dnů od jejího obdržení oznámí žádajícímu orgánu, zda
 považuje tyto požadavky za splněné, či nikoli. Pokud má za to, že tyto
 požadavky splněny nejsou, může žádající orgán postoupit tuto záležitost
 Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) v souladu
 s odstavcem 10.
 4. Evropský orgán pro cenné
 papíry a trhy (ESMA) přispívá k podpoře a sledování účinného,
 efektivního a jednotného fungování kolegií orgánů dohledu uvedených
 v tomto článku v souladu s článkem 21 nařízení (EU) č.
 1095/2013. Za tímto účelem se Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vhodným
 způsobem účastní jejich činnosti a je pro tento účel považován za příslušný
 orgán.
 5. Orgán příslušný pro daného
 administrátora předsedá zasedáním kolegia, koordinuje činnost kolegia a
 zajišťuje účinnou výměnu informací mezi členy kolegia.
 6. Orgán příslušný pro daného
 administrátora v rámci kolegia zavede písemné opatření se zaměřením na
 tyto otázky:
 a) informace, které si mají příslušné orgány
 vyměňovat;
 b) postup přijímání rozhodnutí příslušných
 orgánů;
 c) případy, ve kterých příslušné orgány musí
 vzájemně konzultovat;
 d) pomoc, jež má být poskytnuta podle čl. 14
 odst. 3 při prosazování opatření uvedených v čl. 14 odst. 1 písm. a) a b).
 Pokud administrátor poskytuje více než jednu
 referenční hodnotu, může orgán příslušný pro daného administrátora ustavit
 jediné kolegium pro všechny referenční hodnoty poskytované tímto
 administrátorem.
 7. Nedojde-li ohledně systému
 podle odstavce 6 k dohodě, může kterýkoli jiný člen kolegia než Evropský
 orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) postoupit tuto záležitost orgánu ESMA.
 Před odsouhlasením konečného znění věnuje orgán příslušný pro administrátora
 náležitou pozornost veškerým doporučením orgánu ESMA týkajícím se systému
 písemné koordinace. Systém písemné koordinace je stanoven v jednom
 dokumentu, který obsahuje podrobné zdůvodnění jakékoli významné odchylky od
 doporučení orgánu ESMA. Dokument obsahující systém písemné koordinace předá
 orgán příslušný pro administrátora členům kolegia a orgánu ESMA.
 8. Před přijetím jakéhokoli
 opatření uvedeného v článcích 14, 23, 24 a 31 provede orgán příslušný pro
 koordinátora konzultaci s členy kolegia. Členové kolegia v rámci
 svých pravomocí učiní vše pro to, aby dosáhli dohody.
 Orgán příslušný pro administrátora v každém
 svém rozhodnutí ohledně přijetí takových opatření vezme v úvahu dopad na
 ostatní příslušné orgány a jejich členské státy, zejména možný dopad na
 stabilitu finančního systému v každém jiném dotčeném členském státě.
 9. Nedosáhnou-li členové kolegia
 dohody ohledně toho, zda přijmout opatření uvedená v odstavci 8, může
 orgán příslušný pro administrátora do 15 pracovních dnů od oznámení dotyčné
 záležitosti kolegiu přijmout příslušné rozhodnutí. Veškeré odchylky tohoto
 rozhodnutí od stanovisek vyjádřených ostatními členy kolegia, případně od
 stanoviska Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA), musí být podrobně
 zdůvodněny. Své rozhodnutí orgán příslušný pro administrátora bez zbytečného
 odkladu oznámí kolegiu a orgánu ESMA.
 10. Jiné příslušné orgány než
 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) mohou upozornit orgán ESMA,
 pokud:
 a) některý příslušný orgán nesdělil
 informace zásadního významu;
 b) po podání žádosti podle odstavce 3 orgán
 příslušný pro administrátora oznámil žádajícímu orgánu, že požadavky uvedeného
 odstavce nebyly splněny, a nebo takové žádosti v přiměřené lhůtě
 nevyhověl;
 c) se příslušné orgány nedohodly na
 záležitostech uvedených v odstavci 6;
 d) se jedná o referenční hodnotu
 s kritickým významem a nebylo dosaženo shody ohledně přijetí opatření
 v souladu s články 14, 23, 24 a 31.
 Aniž je dotčen článek 258 Smlouvy o fungování EU,
 může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) postupovat v souladu s pravomocemi,
 které mu jsou svěřeny podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA
 může příslušným orgánům pomoci při vytváření konzistentních postupů spolupráce
 rovněž z vlastní iniciativy v souladu s čl. 19 odst. 1 druhým pododstavcem
 uvedeného nařízení.
 Článek 35
 Spolupráce s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA)
 1. Příslušné orgány pro účely
 tohoto nařízení spolupracují s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy
 (ESMA) v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
 2. Příslušné orgány Evropskému
 orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) neprodleně poskytnou veškeré informace
 nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své úkoly podle článku 35
 nařízení (EU) č. 1095/2010.
 3. Pro účely výměny informací
 uvedených v odstavci 2 vypracuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
 (ESMA) návrhy prováděcích technických norem pro určení příslušných postupů a
 formulářů.
 Návrhy prováděcích technických norem uvedené
 v prvním pododstavci předloží Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
 (ESMA) Komisi nejpozději do [XXXX].
 Komisi je svěřena pravomoc přijmout prováděcí
 technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem
 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
 Článek 36
 Služební tajemství
 1. Na veškeré důvěrné informace
 obdržené, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení se vztahují podmínky
 služebního tajemství stanovené v odstavci 2.
 2. Povinnost mlčenlivosti
 v rámci služebního tajemství se vztahuje na všechny osoby, které pracují
 nebo pracovaly pro příslušný orgán či jakýkoli orgán nebo podnik na trhu či pro
 fyzickou nebo právnickou osobu, na niž příslušný orgán přenesl své pravomoci,
 včetně auditorů a odborníků smluvně najatých příslušným orgánem.
 3. Informace, které jsou
 předmětem služebního tajemství, nesmějí být sděleny žádné jiné osobě nebo
 orgánu, vyjma na základě ustanovení právního předpisů.
 4. Veškeré informace vyměněné
 mezi příslušnými orgány podle tohoto nařízení, které se týkají obchodních nebo
 provozních podmínek a jiných ekonomických či osobních záležitostí, jsou
 považovány za důvěrné a podléhají služebnímu tajemství s výjimkou případů,
 kdy příslušný orgán v okamžiku jejich sdělení uvede, že informace mohou
 být zpřístupněny, nebo kdy je takovéto zpřístupnění nutné pro účely soudního
 řízení.
 HLAVA VII
 AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
 Článek 37
 Výkon přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty
 v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených
 v tomto článku.
 2. Pravomoc přijímat akty
 v přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 2, čl. 5 odst. 3, čl. 7 odst.
 3, čl. 9 odst. 3, čl. 11 odst. 4, čl. 12 odst. 3, čl. 16 odst. 2
 a čl. 23 odst. 7 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje [datum
 vstupu tohoto nařízení v platnost].
 3. Evropský parlament nebo Rada
 mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2, čl. 5 odst. 3, čl. 7
 odst. 3, čl. 9 odst. 3, čl. 11 odst. 4, čl. 12 odst. 3, čl. 16 odst. 2
 a čl. 23 odst. 7 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se
 ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku
 prvním dnem po svém zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
 nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti
 již platných aktů v přenesené pravomoci.
 4. Přijetí aktu v přenesené
 pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5. Akt v přenesené
 pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2, čl. 5 odst. 3, čl. 7 odst. 3, čl. 9
 odst. 3, čl. 11 odst. 4, čl. 12 odst. 3, čl. 16 odst. 2 a čl. 23 odst. 7
 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví
 ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky
 nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi
 informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady
 se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 38
 Postup projednávání ve výboru
 1. Komisi je nápomocen
 Evropský výbor pro cenné papíry. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU)
 č. 182/2011.
 2. Tam, kde se odkazuje na tento
 odstavec, se použije článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011 s ohledem na
 ustanovení článku 8 téhož nařízení.
 HLAVA VIII
 PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 39
 Přechodná ustanovení
 1. Administrátor, který
 poskytuje určitou referenční hodnotu ke dni [datum vstupu tohoto nařízení
 v platnost] požádá o povolení podle článku 23 do [24 měsíců od nabytí
 účinku tohoto nařízení].
 2. Administrátor, který podal
 žádost o povolení k činnosti v souladu s odstavcem 1, může ve
 vydávání určité stávající referenční hodnoty pokračovat i nadále, není-li
 takové povolení zamítnuto, a to až do okamžiku případného zamítnutí.
 3. Nesplňuje-li určitá stávající
 referenční hodnota požadavky tohoto nařízení, avšak změna této referenční
 hodnoty, která by ji uvedla s požadavky tohoto nařízení do souladu, by
 vedla k události způsobené vyšší mocí nebo by zmařila či jiným způsobem
 narušila plnění podmínek finančních smluv či finančních nástrojů, které na tuto
 referenční hodnotu odkazují, použije se odstavec 4 tohoto článku.
 4. Dotyčný příslušný orgán
 členského státu, ve kterém má sídlo administrátor, povolí používání určité
 referenční hodnoty až do doby, kdy hodnota finančních smluv nebo finančních
 nástrojů odkazujících na tuto referenční hodnotu nebude vyšší než 5 %
 hodnoty finančních nástrojů a finančních smluv, které na tuto referenční
 hodnotu odkazovaly v době vstupu tohoto nařízení v platnost. Po
 vstupu tohoto nařízení v platnost již nesmějí žádné finanční nástroje a
 finanční smlouvy na takové stávající referenční hodnoty odkazovat.
 Článek 40
 Přezkum
 Do 1. července 2018 Komise toto nařízení přezkoumá
 a podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho uplatňování, a zejména o:
 a) fungování a účinnosti systému
 referenčních hodnot s kritickým významem a povinné účasti podle
 článků 13 a 14 a vymezení referenční hodnoty s kritickým významem uvedené
 v článku 3;
 b) účinnosti systému dohledu uvedeného
 v hlavě VI a kolegií podle článku 34 a vhodnosti dohledu orgánu Unie
 nad určitými referenčními hodnotami;
 c) přínosu požadavku týkajícího se vhodnosti
 podle článku 18.
 Článek 41
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem
 po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se od [12 měsíců ode dne vstupu
 v platnost].
 Čl. 13 odst. 1 a článek 34 se však použijí od
 [šest měsíců ode dne vstupu v platnost].
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 Oddíl A:
 Požadavky týkající se řízení a kontroly k zajištění souladu s čl. 5
 odst. 1
 I. Požadavky
 týkající s řízení a střetu zájmů k zajištění souladu s čl. 5
 odst. 1 písm. a)
 1. Poskytování referenčních hodnot musí být z provozního hlediska i
 funkčně odděleno od všech součástí obchodní činnosti administrátora, které
 mohou způsobit skutečný nebo potenciální střet zájmů. Jestliže takové střety
 není možné zvládnout, přeruší administrátor referenčních hodnot veškeré
 činnosti nebo vztahy, jež tyto střety vytvářejí, nebo přestane stanovovat
 referenční hodnoty.
 2. Administrátor zveřejní nebo oznámí dodavatelům vstupních údajů a
 uživatelům referenční hodnoty a dotyčnému příslušnému orgánu veškeré stávající nebo
 potenciální střety zájmů včetně střetů zájmů vyplývajících z vlastnictví
 nebo ovládání administrátora.
 3. Administrátor zavede odpovídající strategie a postupy pro zjišťování,
 zveřejňování, zvládání nebo zmírňování střetů zájmů a pro předcházení jejich
 vzniku s cílem chránit integritu a nezávislost určování referenční
 hodnoty. Tyto strategie a postupy by měly být pravidelně podrobovány přezkumu a
 aktualizovány. Tyto strategie a postupy
 by měly brát v úvahu a řešit rozsah střetu zájmů, míru volnosti rozhodování
 uplatňované v procesu určování referenčních hodnot a rizika, jež tyto
 referenční hodnoty představují, a musí zajistit:
 a) důvěrnost
 informací, jež jsou administrátorovi dodávány nebo je administrátor vytváří,
 v souladu s povinnostmi v oblasti zveřejňování
 a transparentnosti podle tohoto nařízení; a
 b) musí
 výslovně zmírňovat střety zájmů vyplývající z vlastnictví nebo ovládání
 administrátora nebo vyplývající z jiných zájmů v jeho skupině nebo ze
 zájmů jiných osob, jež mohou administrátora ovlivňovat nebo ovládat, pokud jde
 o stanovení referenčních
 hodnot.
 4. Administrátor zajistí, aby zaměstnanci a další fyzické osoby, jejichž
 služeb využívá nebo které řídí a kteří se přímo podílejí na poskytování
 referenčních hodnot:
 a) disponovali
 potřebnými dovednostmi, znalostmi a zkušenostmi pro výkon přidělených
 povinností a byli účinným způsobem řízeni a kontrolováni;
 b) nebyli
 vystaveni nežádoucím vlivům a nedocházelo u nich ke střetům zájmů a aby odměňování a hodnocení výkonů těchto osob
 nevytvářelo střet zájmů ani jinak nesnižovalo integritu procesu stanovování
 referenčních hodnot;
 c) nemohli
 kvůli svým zájmům a obchodním stykům ohrozit funkce administrátora;
 d) měli
 zakázáno přispívat k určování referenčních hodnot účastí na nabídkách,
 poptávkách a obchodech za svou osobu ani jménem účastníků trhu; a
 e) podléhali
 účinným postupům kontroly výměny informací s jinými zaměstnanci, dalšími
 subjekty podílejícími se na činnostech, jež mohou vytvářet riziko střetu zájmů,
 nebo v případech, kdy tyto informace mohou ovlivnit referenční hodnotu.
 5. Administrátor zavede zvláštní postupy vnitřní kontroly s cílem
 zajistit věrohodnost a spolehlivost zaměstnance nebo osoby určující
 referenční hodnotu, včetně toho, že referenční hodnoty budou před šířením
 alespoň interně schváleny vedením.
 6. Jestliže vstupní údaje poskytuje útvar poskytující služby přímo klientům,
 tj. jakékoli oddělení, divize, skupina nebo personál poskytovatelů
 vstupních údajů nebo jeho přidružených subjektů, který provádí jakékoli
 činnosti v oblasti cenové kalkulace, obchodování, prodeje, uvádění na trh,
 reklamy, oslovování, strukturování a makléřství, použijí se body 7 a 8
 tohoto oddílu.
 7. Obdrží-li administrátor vstupní údaje od zaměstnanců útvaru poskytujícího
 služby přímo klientům, musí získat údaje z jiných zdrojů, jež tyto vstupní
 údaje potvrdí.
 8. Administrátor neakceptuje vstupní údaje od útvarů poskytujících služby
 přímo klientům, pokud neexistují odpovídající vnitřní postupy pro dohled nad
 údaji od útvaru poskytujícího služby přímo klientům a ověřování takových údajů,
 které splňují tyto požadavky:
 a) existuje
 ověřování vstupů předtím, než jsou použity při stanovování referenční hodnoty,
 včetně postupů několikerého přezkumu vedoucími pracovníky zaměřeného na
 kontrolu vstupů a interních postupů schvalování vstupů vedením před jejich
 dodáním;
 b) zaměstnanci
 útvaru poskytující služby přímo klientům jsou fyzicky odděleni od linií pro
 předávání zpráv;
 c) jsou
 plně zohledněna opatření pro řešení konfliktů zaměřených na zjišťování,
 sdělování, řešení, snižování a prevenci stávající nebo potenciální motivace
 k manipulaci s datovými vstupy nebo jejich ovlivňování jiným
 způsobem, včetně motivací vyplývajících z politiky v oblasti
 odměňování a ze střetu zájmů mezi činnostmi souvisejícími s dodáváním
 vstupních údajů a jakýmikoli jinými obchodními činnostmi dodavatele vstupních
 údajů nebo některého z jeho přidružených subjektů či některého
 z jejich klientů nebo zákazníků.
 II. Požadavky
 v oblasti dohledu k zajištění souladu s čl. 5 odst. 1 písm. b)
 9. Administrátor zavede a udržuje stálou a účinnou funkci dohledu, která je
 vykonávána nezávisle a plní některé nebo všechny následující povinnosti, jež se
 příslušně upraví s ohledem na složitost referenční hodnoty, její používání
 a její slabá místa:
 a) přezkum
 definice a metodiky referenční hodnoty;
 b) dohled
 nad veškerými změnami metodiky pro určování referenčních hodnot a udělování povolení administrátorovi
 k provedení konzultací o takových změnách;
 c) dohled
 nad kontrolním rámcem administrátora a jeho kodexem chování a nad řízením
 a správou referenční hodnoty;
 d) přezkum
 a schvalování postupů pro ukončení platnosti referenční hodnoty včetně
 konzultací o tomto ukončení;
 e) dohled
 nad třetími stranami podílejícími se na poskytování referenční hodnoty včetně
 zástupců pro její výpočet nebo šíření;
 f) posuzování
 interních a externích auditů nebo přezkumů a sledování, jak jsou prováděna
 stanovená opatření;
 g) monitoring
 vstupních údajů a jejich dodavatelů a činností administrátora při rozporování
 nebo ověřování poskytnutých vstupních údajů;
 h) přijímání
 účinných opatření v souvislosti s případy porušení kodexu chování a
 i) podávání
 zpráv dotyčným příslušným orgánům o případech pochybení dodavatelů vstupních
 údajů nebo administrátorů, o nichž se dozorčí funkce dozví,
 a o anomálních nebo podezřelých vstupních údajích.
 10. Funkci dohledu plní:
 a) pokud
 je administrátor vlastněn nebo ovládán dodavateli vstupních údajů nebo
 uživateli, samostatná rada nebo výbor, jejichž složení zajišťuje jejich
 nezávislost a neexistenci střetů zájmů. Pokud administrátora vlastní nebo
 ovládají dodavatelé vstupních údajů, neměli by dodavatelé vstupních údajů
 tvořit většinu výboru. Pokud administrátora vlastní nebo ovládají uživatelé,
 neměli by většinu výboru tvořit uživatelé;
 b) pokud
 administrátor není vlastněn ani ovládán svými dodavateli vstupních údajů ani
 uživateli, interní rada nebo výbor. Členové interní rady nebo výboru se nesmí
 podílet na poskytování žádné referenční hodnoty, na kterou dohlížejí;
 c) pokud
 administrátor může prokázat, že vzhledem k povaze, rozsahu a složitosti
 poskytování určité referenční hodnoty a vzhledem k riziku a dopadu této
 referenční hodnoty nejsou požadavky stanovené v písmenech a) a b)
 přiměřené, může funkci úředníka pověřeného výkonem dohledu vykonávat fyzická
 osoba. Úředník pověřený výkonem dohledu se nesmí podílet na poskytování
 referenční hodnoty, na kterou dohlíží.
 11. Předmětem dozorčí funkce může být výkon dohledu nad více referenčními
 hodnotami poskytovanými jedním administrátorem, pokud tento administrátor
 splňuje ostatní požadavky tohoto oddílu.
 III.
 Požadavky v oblasti kontroly k zajištění souladu s čl. 5 odst. 1
 písm. c)
 12. Administrátor zajistí vhodný rámec kontroly nad poskytováním referenčních
 hodnot. Kontrolní rámec by měl být přiměřený rozsahu, v jakém dochází ke
 střetům zájmů, míře volnosti rozhodování v procesu určování referenčních
 hodnot a povaze vstupních údajů pro výpočet referenčních hodnot, a měl by
 zahrnovat:
 a) řízení
 provozních rizik;
 b) odpovídající
 a účinné plány zachování provozu a obnovy činnosti při mimořádné události.
 13. Pokud vstupními údaji nejsou údaje o transakcích, administrátor musí:
 a) stanovit
 opatření k zajištění toho, aby dodavatelé vstupních údajů dodržovali kodex
 chování a platné normy pro poskytování těchto údajů;
 b) stanovit
 opatření ke sledování vstupních údajů, včetně sledování vstupních údajů před
 zveřejněním referenčních hodnot a ověřování vstupních údajů po zveřejnění
 s cílem odhalit chyby a anomálie.
 14. Kontrolní rámec se zdokumentuje, přezkoumává a případně aktualizuje a na
 požádání se zpřístupní uživatelům referenčních hodnot a dotyčnému příslušnému
 orgánu.
 IV. Požadavky
 na odpovědnost k zajištění souladu s čl. 5 odst. 1 písm. d)
 15. Administrátor jmenuje osobu pro výkon interní funkce s potřebnými
 schopnostmi, jejímž úkolem je přezkoumávat, jak administrátor dodržuje metodiku
 pro určování referenčních hodnot a toto nařízení, a podávat o tom příslušné
 zprávy.
 16. V případě referenčních hodnot s kritickým významem,
 jestliže rozsah a složitost činností administrátora při jejich stanovování
 představují významné riziko z hlediska finanční stability, jmenuje administrátor nezávislého externího
 auditora, jehož úkolem je přezkoumávat, jak administrátor dodržuje metodiku pro
 určování referenčních hodnot a toto nařízení, a podávat o tom příslušné zprávy.
 17. Na požádání dotyčného příslušného orgánu nebo uživatele referenční
 hodnoty administrátor poskytne nebo zveřejní údaje o přezkumech stanovených
 v bodě 15 nebo o auditech podle bodu 16.
 18. Administrátor vede záznamy o:
 a) veškerých
 vstupních údajích;
 b) použití
 těchto vstupních údajů pro určení referenční hodnoty a o používané
 metodice;
 c) všech
 případech použití úsudku nebo uplatnění volnosti rozhodování administrátora při
 určování referenčních hodnot, včetně plného zdůvodnění, proč bylo použito
 úsudku nebo byla uplatněna volnost rozhodování, záznamů o tom, že určité
 vstupní údaje nebyly vzaty v úvahu, zejména pokud vyhovovaly požadavkům
 metodiky pro určování referenčních hodnot, a zdůvodnění toho, proč tyto
 údaje nebyly vzaty v úvahu;
 d) předkladatelích
 a fyzických osobách zaměstnávaných administrátory za účelem určování
 referenčních hodnot;
 e) všech
 dokumentech týkajících se stížnosti, včetně dokumentů předložených stěžovatelem
 a záznamů pořízených administrátorem; a
 f) záznamy
 telefonních hovorů nebo elektronické komunikace mezi osobami, jež administrátor
 zaměstnává, a dodavateli vstupních údajů, které mají spojitost
 s referenčními hodnotami.
 19. Záznamy stanovené v bodě 1 uchovává administrátor nejméně pět
 let v takové formě, kterou je možné reprodukovat a plně z ní pochopit
 výpočty referenční hodnoty a která umožňuje provést audit nebo hodnocení
 vstupních údajů, výpočtů, úsudků a uplatnění volnosti rozhodování. Záznamy
 telefonních hovorů nebo elektronické komunikace pořízené v souladu
 s bodem 18 písm. f) se na požádání poskytnou účastníkům hovorů
 nebo komunikace a uchovávají se po dobu tří let.
 20. Administrátor zavede a zveřejní postupy pro sdělování, vyřizování a
 včasné řešení stížností souvisejících s referenčními hodnotami, s tím,
 že tyto činnosti musí provádět osoba nebo osoby nezávislé na všech osobách,
 jichž se stížnost týká.
 Oddíl B:
 Požadavky týkající se externího zajišťování služeb a činností k zajištění
 souladu s článkem 6
 1. Pokud
 jsou využíváni externí dodavatelé, administrátor zajistí, aby byly splněny tyto
 podmínky:
 a) poskytovatel
 dané služby musí mít schopnost, kapacitu a veškerá zákonem vyžadovaná povolení
 k tomu, aby mohl spolehlivě a na profesionální úrovni plnit funkce, služby
 nebo činnosti, jež mu byly svěřeny;
 b) pokud
 se zdá, že poskytovatel služeb neplní své funkce řádně a v souladu
 s platnými právními předpisy a správními požadavky, přijme administrátor
 vhodná opatření;
 c) administrátor
 si musí udržet odborné znalosti nezbytné pro řádný dohled nad externími
 dodavateli a pro řízení rizik souvisejících s využíváním jejich služeb;
 d) poskytovatel
 služeb informuje administrátora o vývoji, který může mít významný dopad na jeho
 schopnost vykonávat činnosti externího dodavatele řádně a v souladu
 s platnými právními předpisy a správními požadavky;
 e) poskytovatel
 služeb musí v souvislosti se svými činnosti externího dodavatele
 spolupracovat s dotyčným příslušným orgánem, administrátor a dotyčný
 příslušný orgán musí mít zajištěn náležitý přístup k údajům
 o činnostech externího dodavatele a do obchodních prostor poskytovatele
 služeb a dotyčný příslušný orgán musí být schopen tato práva přístupu
 vykonávat;
 f) administrátor
 musí být schopen v případně nutnosti příslušná ujednání ukončit.
 Oddíl C:
 Požadavky týkající se údajů a metodiky k zajištění souladu s čl. 7
 odst. 1
 I. Požadavky
 na dostatečnost a přesnost údajů a reprezentativnost poskytovatele vstupních
 údajů k zajištění souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) a b)
 1. Administrátor zajistí, aby kontrolní postupy vstupních údajů zahrnovaly:
 a) kritéria,
 jež stanoví, kdo může administrátorovi předávat vstupní údaje, a proces výběru dodavatelů těchto údajů;
 b) postup,
 jakým jsou vstupní údaje získané od daného dodavatele vyhodnocovány a jakým je
 poskytování dalších vstupních údajů tímto dodavatelem ukončeno, nebo případně
 jakým jsou vůči dodavateli v případě nedodržení požadavků tohoto nařízení
 uplatňovány další sankce;
 c) postup
 pro ověřování vstupních údajů, a to i oproti jiným ukazatelům nebo údajům,
 v zájmu zajištění jejich integrity a přesnosti.
 II. Požadavky
 na robustnost a spolehlivost metodiky k zajištění souladu s čl. 7
 odst. 1 písm. d)
 2. Při vývoji metodiky pro určování referenčních hodnot administrátor
 referenční hodnoty:
 a) zohlední
 takové faktory, jako je velikost a obvyklá likvidita trhu, transparentnost
 obchodování a pozice účastníků trhu, koncentrace trhu, dynamika trhu a
 reprezentativnost každého vzorku z hlediska ekonomické reality, kterou má
 daná referenční hodnota měřit;
 b) určí,
 co představuje aktivní trh pro účely této referenční hodnoty; a
 c) stanoví
 prioritu různých druhů vstupních údajů.
 3. Administrátor použije metodiky stanovování referenčních hodnot, které:
 a) jsou
 přesné a důsledné, stabilní a ověřitelné, včetně zpětného testování; a
 b) jsou
 odolné a spolehlivé a zajišťují, že referenční hodnotu lze vypočítat za
 nejrůznějších možných okolností.
 4. Administrátor musí mít zavedena jasná zveřejněná pravidla, jež stanoví
 okolnosti, za kterých kvantita nebo kvalita vstupních údajů nedosahuje
 standardů nezbytných pro to, aby bylo možno pomocí dané metodiky určit
 referenční hodnotu správně a spolehlivě, a jež stanoví, zda a jak bude
 referenční hodnota za takových okolností stanovena.
 III.
 Požadavky na transparentnost k zajištění souladu s čl. 7 odst. 1
 písm. e)
 5. Administrátor musí stanovit způsob konzultace pro případ změny metodiky.
 Administrátor zveřejní postupy a zdůvodnění každé navrhované podstatné změny ve
 své metodice, včetně vymezení toho, co představuje podstatnou změnu a data
 oznámení změny uživatelům. Tyto postupy musí:
 a) zajistit
 informování v předstihu, v jasně vymezené lhůtě, jež umožní
 analyzovat dopad navrhovaných změn a vyjádřit se k nim; a
 b) umožnit
 sdělování připomínek a reakci administrátora na tyto připomínky, jež budou po
 každé konzultaci zpřístupněny, s výjimkou případů, kdy je požadováno
 zachování důvěrnosti.
 Oddíl D:
 Požadavky na kodex chování k zajištění souladu s článkem 9
 1. Kodex chování vypracovaný podle článku 9 obsahuje minimálně tyto
 prvky:
 a) požadavky
 nezbytné k zajištění toho, aby byly vstupní údaje poskytovány
 v souladu s články 7 a 8, kdo může administrátorovi dodávat
 vstupní údaje, a postupy pro ověření totožnosti dodavatele vstupních údajů
 a všech předkladatelů a oprávnění všech předkladatelů;
 b) postupy
 k zajištění toho, aby dodavatelé vstupních údajů poskytovali všechny
 důležité vstupní údaje; a
 c) systémy
 a kontrolní mechanismy, jež je povinen zavést dodavatel vstupních údajů,
 včetně:
 –
 postupů pro
 předkládání vstupních údajů, včetně požadavků, aby jejich dodavatel určil, zda
 vstupními údaji jsou údaje o transakcích a zda vstupní údaje vyhovují
 požadavkům administrátora,
 –
 postupů pro
 uplatňování volnosti rozhodování při poskytování vstupních údajů,
 –
 požadavků na
 ověřování vstupních údajů před jejich poskytnutím administrátorovi,
 –
 postupů pro vedení a
 uchovávání záznamů,
 –
 požadavků na
 oznamování podezřelých vstupních údajů;
 –
 požadavků ohledně
 řešení konfliktů.
 2. Administrátor zajistí, aby byl kodex chování v souladu s tímto
 nařízením.
 Oddíl E:
 Požadavky týkající se řízení a kontroly dodavatelů vstupních údajů uplatňované
 vůči dodavatelům pod dohledem k zajištění souladu s článkem 11
 1. Dodavatel vstupních údajů pod dohledem má účinné systémy a kontrolní
 mechanismy, aby mohl zajistit integritu a spolehlivost všech vstupních údajů, které jsou poskytovány
 administrátorovi, včetně:
 a) kontroly
 toho, kdo může předávat administrátorovi vstupní údaje,
 a v případech, kdy je to přiměřené, i postupu pro schvalování
 fyzickou osobou nadřízenou předkladateli;
 b) náležité
 odborné přípravy pro předkladatele v rozsahu alespoň tohoto nařízení a [nařízení o zneužívání trhu];
 c) opatření
 k řešení konfliktů včetně případného fyzického oddělení zaměstnanců a
 zohlednění toho, jak odstranit motivaci k manipulaci s referenčními
 hodnotami vyplývající z politiky v oblasti odměňování;
 d) uchovávání
 záznamů o komunikaci v souvislosti s poskytováním vstupních údajů po
 náležitou dobu.
 2. V případech, kdy vstupními údaji nejsou údaje o transakcích, zavedou
 dodavatelé vstupních údajů pod dohledem postupy, jimiž se řídí při použití
 úsudku nebo při uplatnění volnosti rozhodování, a uchovávají záznamy obsahující zdůvodnění takového
 kroku, přičemž v přiměřeném rozsahu zohlední povahu dané referenční
 hodnoty a vstupních údajů.
 Oddíl F:
 Požadavky týkající se prohlášení o referenční hodnotě k zajištění souladu
 s článkem 15
 Prohlášení o
 referenční hodnotě musí minimálně obsahovat:
 a) vymezení
 všech klíčových pojmů souvisejících s referenční hodnotou;
 b) zdůvodnění
 přijetí dané metodiky a postupy pro přezkum a schvalování této metodiky;
 c) kritéria
 a postupy používané pro určování referenční hodnoty, včetně popisu vstupních
 údajů, stanovení priority různých druhů vstupních údajů, použití modelů nebo
 extrapolačních metod, a včetně postupů pro vyvážení složek indexu referenční
 hodnoty;
 d) kontrolní
 mechanismy a pravidla, jimiž se řídí administrátor nebo dodavatel vstupních
 údajů při uplatňování volnosti rozhodování nebo při použití úsudku,
 s cílem dosáhnout jednotnosti takového uplatňování volnosti rozhodování
 nebo použití úsudku;
 e) postupy,
 jimiž se řídí určování referenčních hodnot v obdobích vysoké zátěže nebo
 v obdobích, kdy zdroje údajů o transakcích mohou být nedostatečné,
 nepřesné nebo nespolehlivé, a možná omezení referenčních hodnot v takových
 obdobích; a
 f) postupy
 pro řešení chyb ve vstupních údajích nebo při určování referenčních hodnot
 včetně případů, kdy bude nezbytné přehodnotit stanovenou referenční hodnotu.
 PŘÍLOHA II
 Referenční
 hodnoty úrokových sazeb
 1. Tato příloha se vztahuje na referenční hodnoty mezibankovních úrokových
 sazeb.
 2. Vedle požadavků stanovených v příloze I nebo místo nich se uplatní
 níže uvedené požadavky.
 Přesné a
 dostatečné údaje
 3. V případě referenčních hodnot mezibankovních úrokových sazeb, pro
 něž jsou vstupní údaje určovány odhadem nebo na základě nabídek, použijí se
 body 4 a 5.
 4. Údaji o transakcích pro účely čl. 7 odst. 1 písm. a) jsou:
 a) transakce
 dodavatele vstupních údajů, které odpovídají požadavkům na vstupní údaje
 uvedeným v kodexu chování, na:
 –
 trhu nezajištěných
 mezibankovních vkladů;
 –
 jiných trzích
 nezajištěných vkladů včetně depozitních certifikátů a obchodních
 cenných/komerčních papírů a
 –
 jiných souvisejících
 trzích – jednodenní indexové swapy (Overnight Index Swap), repo obchody, měnové
 forwardy, úrokové futures a opce a operace centrální banky;
 b) poznámky
 dodavatele vstupních údajů k transakcím třetích stran při transakcích
 uvedených v bodě 4 písm. a).
 5. Nejsou-li k dispozici dostatečné údaje o transakcích stanovené v
 odstavci 1, lze v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) za účelem
 stanovení vstupních údajů použít nabídek třetích stran na týchž trzích
 dodavatelům údajů a úsudky odborníků. Vstupní údaje lze rovněž upravovat
 s cílem zajistit jejich reprezentativnost a soulad s mezibankovním
 trhem. Vstupní údaje uvedené v odstavci 1 lze upravovat zejména za
 uplatňování těchto kritérií:
 a) časový
 interval mezi dobou transakcí a dobou poskytnutí vstupních údajů a dopad událostí na trhu v době mezi
 transakcemi a poskytnutím vstupních údajů;
 b) interpolace
 nebo extrapolace údajů o transakcích; a
 c) úpravy
 z účelem zohlednění změn v úvěrovém hodnocení dodavatelů vstupních
 údajů a jiných účastníků trhu.
 Transparentnost
 vstupních údajů
 6. Jsou-li vstupní údaje určovány odhadem, zveřejní administrátor tyto
 vstupní údaje po uplynutí tří měsíců od jejich poskytnutí, jinak se vstupní
 údaje zveřejní v souladu s článkem 16.
 Funkce
 dohledu
 7. Ustanovení přílohy I oddílu A bodů 7, 8 a 9 se nepoužijí.
 8. Administrátor musí mít nezávislý výbor pro dohled. Dodavatelé vstupních
 údajů musí tvořit menšinu členů výboru pro dohled. Údaje o členství se zveřejní
 spolu s prohlášeními o střetu zájmů a s postupy volby nebo jmenování
 členů výboru pro dohled.
 9. Výbor pro dohled zasedá nejméně jednou za dva měsíce a neprodleně poté
 zveřejní transparentní zápis ze zasedání.
 10. Povinnosti orgánu pro dohled zahrnují:
 a) přezkum
 definice referenční hodnoty a metodiky pro její určování;
 b) dohled
 nad změnami metodiky pro určování referenční hodnoty a udělování povolení administrátorovi
 k provedení konzultací o takových změnách;
 c) dohled
 nad rámcem administrátora pro kontrolu a jeho kodexem chování a nad
 řízením a správou referenčních hodnot;
 d) přezkum
 a schvalování postupů pro ukončení platnosti referenčních hodnot včetně
 konzultací o tomto ukončení;
 e) dohled
 nad třetími stranami podílejícími se na poskytování referenčních hodnot, např.
 nad osobami pověřenými jejich výpočtem nebo šířením;
 f) posuzování
 vnitřních a externích auditů a přezkumů a sledování, jak jsou prováděna
 stanovená opatření;
 g) sledování
 vstupních údajů a jejich dodavatelů a činností administrátora při rozporování
 nebo ověřování poskytnutých vstupních údajů;
 h) ukládání
 případných sankcí za porušení kodexu chování; a
 i) podávání
 zpráv dotyčným příslušným orgánům o pochybeních dodavatelů vstupních údajů nebo
 administrátorů, o nichž se dozví, a o anomálních nebo podezřelých
 vstupních údajích.
 Audity
 11. Ustanovení Přílohy I oddílu A bodů 15 a 16 se nepoužijí.
 12. Externí audit u administrátorů se provádí každé dva roky, první audit po
 šesti měsících od zavedení kodexu chování a následně každé dva roky. Výbor pro
 dohled může požádat o externí audit u společností dodávajících údaje, jestliže
 není spokojen s jakýmikoli z aspektů jejich chování.
 Kodex chování
 13. Vedle požadavků stanovených v příloze I oddíle D kodex chování
 podrobně stanoví postup pro poskytování vstupních údajů včetně:
 a) využití
 údajů o mezibankovních transakcích a jiných údajů o transakcích, jiných relevantních a souvisejících
 trhů, jež mohou být využity k vypracování přesného posouzení trhu
 mezibankovního financování;
 b) požadavku
 na vedení přesných interních záznamů o všech transakcích na mezibankovním trhu
 a jiných relevantních trzích, spolu s požadavkem poskytovat tyto záznamy
 pravidelně či na požádání administrátorovi referenční hodnoty a jeho výboru pro
 dohled;
 c) postupy
 pro ověřování poskytnutých vstupních údajů před jejich zveřejněním a potvrzování dodaných údajů po zveřejnění;
 d) postupy
 v oblasti odborné přípravy předkladatelů, včetně toho, jaké vstupy je
 třeba zohlednit při určování dodávaných vstupních údajů a jak používat úsudky
 odborníků, a včetně regulační povinnosti;
 e) požadavek
 na odbornou přípravu obchodníků, kteří provádějí obchody s deriváty, na
 něž dotyčná referenční hodnota odkazuje, upřesnění jejich úlohy v procesu
 určování vstupních údajů a nepřijatelné kontakty s předkladateli; a
 f) požadavek,
 aby všichni dodavatelé vstupních údajů měli zavedeny postupy pro oznamování
 podezřelých vstupních údajů administrátorovi referenční hodnoty a výboru pro
 dohled za účelem jejich přezkumu.
 Systémy a
 kontrolní mechanismy dodavatele vstupních údajů
 14. Vedle požadavků stanovených v příloze I oddíle E se vůči dodavatelům
 vstupních údajů uplatní níže uvedené požadavky.
 15. Každý předkladatel v rámci dodavatele vstupních údajů a jejich přímí
 vedoucí pracovníci stvrdí písemně, že si přečetli kodex chování a že ho budou
 dodržovat.
 16. Systémy a kontrolní mechanismy dodavatele vstupních údajů zahrnují:
 a) vymezení
 povinností v rámci každé společnosti včetně interních linií výkaznictví a
 odpovědnosti, včetně pozice předkladatelů a vedoucích pracovníků a jmen
 příslušných osob a náhradníků;
 b) interní
 postupy pro schvalování dodávaných vstupních údajů;
 c) kázeňské
 postupy pro případ pokusů o manipulaci se vstupními údaji nebo jakýchkoli nesrovnalostí
 v oblasti podávání zpráv a skutečné manipulace nebo pokusů o manipulaci ze
 strany subjektů, jež nejsou zapojeny do procesu dodávání údajů;
 d) účinné
 postupy zajišťující, aby nedocházelo ke střetům zájmů, a kontroly komunikace
 v rámci dodavatelů údajů i mezi dodavateli a jinými třetími stranami, tak
 aby nebyly nežádoucím způsobem ovlivňovány zvnějšku osoby odpovědné za
 předkládání sazeb. Předkladatelé musí svou činnost vykonávat v prostorách
 fyzicky oddělených od obchodníků s úrokovými deriváty;
 e) účinné
 postupy za účelem prevence nebo kontroly výměny informací mezi osobami
 podílejícími se na činnostech, existuje-li riziko střetu zájmů a pokud
 výměna takových informací může ovlivnit dodávané referenční údaje;
 f) pravidla
 pro předcházení nekalé spolupráci mezi dodavateli vstupních údajů a mezi
 dodavateli a administrátory referenčních hodnot;
 g) opatření
 za účelem prevence nebo omezení toho, aby mohl kdokoli nežádoucím způsobem
 ovlivňovat, jakým způsobem osoby podílející se na dodávání vstupních údajů
 vykonávají tyto činnosti;
 h) odstranění
 přímé vazby mezi odměňováním zaměstnanců podílejících se na dodávání vstupních
 údajů a odměňováním nebo příjmy osob, jež se podílejí na jiných činnostech,
 pokud v souvislosti s těmito činnostmi může vzniknout střet zájmů;
 i) kontrolní
 postupy za účelem zjištění reverzních transakcí provedených po poskytnutí
 vstupních údajů.
 17. Dodavatel vstupních údajů vede podrobné záznamy o:
 a) všech
 důležitých aspektech dodávaných vstupních údajů;
 b) postupech
 pro určování vstupních údajů a jejich schvalování;
 c) jménech
 předkladatelů a jejich odpovědnosti;
 d) veškeré
 komunikaci mezi předkladateli a jinými osobami včetně interních a externích obchodníků a makléřů v souvislosti
 s určováním nebo dodáváním vstupních údajů;
 e) interakcích
 mezi předkladateli a administrátorem nebo zástupci provádějícími výpočty;
 f) dotazech
 ohledně vstupních údajů a výsledcích těchto dotazů;
 g) citlivostních
 zprávách o obchodním portfoliu úrokových swapů a jiných obchodních portfoliích
 derivátů, jež mají význam pro stanovení mezibankovních úrokových sazeb
 v souvislosti se vstupními údaji; a
 h) nálezech
 vnitřních a externích auditů.
 18. Záznamy musí být vedeny způsobem, který umožňuje zpřístupnění
 uchovávaných informací pro budoucí potřebu, se zdokumentovanou auditní stopou.
 19. Funkce kontroly dodržování předpisů u dodavatele vstupních údajů
 pravidelně oznamuje svému vedení veškerá zjištění včetně reverzních transakcí.
 20. Vstupní údaje a postupy podléhají pravidelnému internímu přezkumu.
 21. Každé dva roky se provádí externí audit, jehož předmětem jsou vstupní
 údaje daného dodavatele a dodržování kodexu chování a tohoto nařízení; první
 audit se koná po šesti měsících od zavedení kodexu chování a následně každé dva
 roky.
 PŘÍLOHA III
 Komoditní
 referenční hodnoty
 Tato příloha se
 vztahuje na „komoditní referenční hodnoty“, což jsou referenční hodnoty, u nichž je pro účely čl. 3
 odst. 1 písm. c) podkladovým aktivem komodita ve smyslu stanoveném
 v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006[28].
 Metodika
 1. Pro účely článků 8, 9 a 16 musí metodika a popis metodiky
 v prohlášení o referenční hodnotě obsahovat tyto prvky:
 a) všechna
 kritéria a postupy používané pro vytvoření referenční hodnoty včetně toho, jak
 administrátor používá vstupní údaje včetně konkrétních objemů, uzavřených a
 nahlášených transakcí, nabídek, poptávek a veškerých dalších informací o
 trhu při svém posuzování a/nebo v obdobích či časových úsecích, za něž
 posouzení provádí, dále včetně toho, proč je používána konkrétní referenční jednotka,
 jak administrátor takové vstupní údaje shromažďuje, pokyny pro kontrolu úsudků
 posuzovatelů a veškeré další informace, např. hypotézy, modely a/nebo
 extrapolace na základě shromážděných údajů, které jsou zvažovány při
 posuzování;
 b) její
 postupy a praktické kroky směřující ke sjednocování přístupů posuzovatelů při
 uplatňování úsudku;
 c) relativní
 význam, jaký se přisuzuje každému z kritérií používaných při výpočtu
 referenční hodnoty, zejména druh používaných údajů o trhu, a druh
 kritéria, na základě kterého jsou činěny úsudky, s cílem zajistit kvalitu
 a integritu výpočtů referenčních hodnot;
 d) kritéria
 pro stanovení minimálního množství údajů o transakcích požadovaného pro výpočet
 konkrétní referenční hodnoty. Pokud není takový práh stanoven, měly by být vysvětleny
 důvody, proč tak nebylo učiněno, včetně stanovení postupů pro případ, že by
 neexistovaly žádné údaje o transakcích;
 e) kritéria
 pro období, za něž je prováděno posouzení, pro případ, že předložené údaje
 nedosahují minima údajů o transakcích doporučovaného metodikou nebo potřebných
 kvalitativních standardů administrátora, včetně alternativních metod posuzování
 včetně teoretických modelů pro provádění odhadů;
 f) kritéria
 pro včasnost dodávaných vstupních údajů a způsoby takového dodávání vstupních
 údajů, až již elektronicky, telefonicky nebo jiným způsobem;
 g) kritéria
 a postupy pro období, za něž je prováděno posouzení, pro případ, že jeden nebo
 více dodavatelů údajů předkládá údaje o trhu, jež představují významný podíl na
 celkových vstupních údajích pro danou referenční hodnotu. Administrátor rovněž
 ve svých kritériích a postupech stanoví, co představuje významný podíl pro
 výpočet každé referenční hodnoty;
 h) kritéria,
 podle kterých lze údaje o transakcích vyloučit z výpočtu referenční
 hodnoty.
 2. Administrátor zveřejní:
 a) důvody,
 proč byla přijata konkrétní metodika, včetně technik úpravy cen a zdůvodnění, proč období nebo časový úsek, ve
 kterém jsou vstupní údaje přijímány, je spolehlivým ukazatelem cen na fyzickém
 trhu.
 b) postup
 pro interní přezkum a schvalování dané metodiky a četnost těchto přezkumů; a
 c) postup
 pro externí přezkum dané metodiky včetně postupů pro získání souhlasu trhu
 s touto metodikou prostřednictvím konzultací s uživateli
 o důležitých změnách postupů pro výpočet jimi používaných referenčních
 hodnot.
 Změny
 v metodice
 3. V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. e) administrátor přijme a
 zveřejní pro uživatele explicitní postupy při návrhu podstatné změny své
 metodiky a odůvodnění této
 změny. Tyto postupy musí být v souladu s převažujícím cílem,
 tj. že administrátor musí zajistit trvalou integritu výpočtů svých
 referenčních hodnot a musí provádět změny v zájmu řádného fungování
 konkrétního trhu, jehož se takové změny týkají. Takové postupy zajistí:
 a) oznámení
 v předstihu, v jasně vymezené lhůtě, jež poskytne uživatelům
 dostatečnou možnost analyzovat dopad takových navrhovaných změn a vyjádřit se k nim s ohledem na
 hodnocení celkové situace provedené administrátorem;
 b) aby
 připomínky uživatelů a reakce administrátora na tyto připomínky byly vždy po
 uplynutí doby vymezené pro konzultace zpřístupněny všem uživatelům trhu, kromě
 případů, kdy autor připomínky požádal o zachování důvěrnosti.
 4. Administrátor pravidelně přezkoumává svou metodiku s cílem zajistit,
 že bude spolehlivým obrazem posuzovaného fyzického trhu, a zavede postup pro
 zohledňování názorů příslušných uživatelů.
 Kvalita a
 integrita výpočtů referenční hodnoty
 5. V souladu s článkem 8 a 9 administrátor musí:
 a) stanovit
 kritéria definující fyzickou komoditu, která je předmětem konkrétní metodiky;
 b) upřednostnit
 vstupní údaje v tomto pořadí, pokud je to v souladu s metodikami
 administrátora:
 1) uzavřené
 a oznámené transakce;
 2) nabídky
 a poptávky;
 3) jiné
 informace.
 Není-li dána
 přednost uzavřeným a oznámeným transakcím, musí být vysvětleny důvody, jak je
 vyžadováno v bodě 6 písm. b)
 c) používat dostatečná opatření umožňující
 využití údajů o trhu, jež jsou předkládány
 a zohledňovány ve výpočtech referenčních hodnot, které vycházejí ze zásady dobré víry, tj. že strany předkládající údaje o
 trhu provedly nebo hodlají provést transakce, jež povedou ke vzniku takových
 údajů o trhu, a že uzavřené transakce se uskutečnily za běžných tržních
 podmínek, přičemž zvláštní pozornost je nutno věnovat transakcím mezi
 spřízněnými subjekty;
 d) zavést
 a využívat postupy pro určování anomálních nebo podezřelých údajů o transakcích a uchovávat záznamy o rozhodnutích
 vyloučit určité údaje o transakcích
 z procesu výpočtů referenčních hodnot prováděných administrátorem;
 e) vést
 dodavatele vstupních údajů k tomu, aby poskytovali veškeré své údaje
 o trhu, jež splňují kritéria administrátora pro daný výpočet.
 Administrátoři musí usilovat, nakolik je to v jejich silách a nakolik je
 to přiměřené, o to, aby předkládané údaje byly reprezentativní pro transakce
 skutečně uzavírané dodavateli vstupních údajů; a
 f) využívat
 systém vhodných opatření s cílem zajistit, aby dodavatelé údajů dodržovali
 standardy kvality a integrity údajů o trhu stanovené administrátorem.
 6. Aniž je dotčeno řádné zveřejnění referenčních hodnot, administrátor při
 každém výpočtu pokud možno podá a zveřejní:
 a) stručné
 vysvětlení, jež uživatelům referenční hodnoty nebo příslušnému orgánu umožní
 pochopit, jak byl výpočet proveden, a jež bude uvádět minimálně velikost a
 likviditu posuzovaného fyzického trhu (jako např. počet a objem transakcí, jež
 tvoří základ předložených údajů), rozpětí objemu, průměrný objem, cenové
 rozpětí, průměrnou cenu a indikativní procentní podíl jednotlivých druhů údajů
 o trhu, jež byly zvažovány při výpočtu; toto vysvětlení musí uvádět pojmy
 odkazující na metodiku pro určování cen, např. „založeno na transakcích“,
 „založeno na maržových rozpětích“ nebo „interpolováno nebo extrapolováno“;
 b) stručné
 vysvětlení toho, v jaké míře a na základě čeho byl v určitém výpočtu
 použit úsudek, včetně vyloučení údajů, jež by jinak vyhovovaly požadavkům
 příslušné metodiky, stanovení cen na základě maržových rozpětí nebo na základě
 interpolace, extrapolace nebo důvod, proč byla udělena větší váha nabídkám nebo
 poptávkám než uzavřeným transakcím, pokud k něčemu takovému došlo.
 Integrita
 procesu podávání zpráv
 7. V souladu s článkem 5 administrátor musí:
 a) stanovit
 kritéria vymezující, kdo mu může předkládat údaje o trhu;
 b) mít
 zavedeny postupy řízení kvality pro ověřování totožnosti dodavatele vstupních
 údajů a všech jeho zaměstnanců, kteří oznamují vstupní údaje, a ověřování
 toho, že tyto osoby mají povolení od dodavatele, že mohou jeho jménem oznamovat
 vstupní údaje;
 c) stanovit
 kritéria, jaká musí splňovat zaměstnanci dodavatele vstupních údajů, kteří
 smějí jeho jménem předkládat vstupní údaje administrátorovi; vést dodavatele
 vstupních údajů k tomu, aby předkládali údaje o transakcích získané
 od podpůrných útvarů, a pokud byly údaje o transakcích získány přímo od
 obchodníka, aby se snažili potvrzovat je z jiných zdrojů; a
 d) zavést
 opatření vnitřní kontroly a písemné postupy, které slouží k doložení
 komunikace mezi dodavateli vstupních údajů a posuzovateli, kteří se
 pokoušejí ovlivnit výpočet ve prospěch kterékoli obchodní pozice (ať již se
 jedná o dodavatele vstupních údajů, jeho zaměstnance nebo jakoukoli třetí
 stranu) či se pokoušejí přimět posuzovatele k porušení pravidel nebo
 pokynů administrátora, nebo které slouží k odhalování dodavatelů vstupních
 údajů, kteří zpravidla předkládají anomální nebo podezřelé údaje o transakcích.
 Tyto postupy musí zahrnovat ustanovení o zintenzivnění šetření administrátora
 v rámci společnosti dodavatele vstupních údajů. Kontrolní postupy musí
 zahrnovat křížové kontroly tržních ukazatelů za účelem ověření předkládaných
 informací.
 Posuzovatelé
 8. V souladu s článkem 5 administrátor musí:
 a) přijmout
 a mít zavedena explicitní interní pravidla a pokyny pro výběr posuzovatelů,
 včetně minimální předepsané úrovně jejich odborné přípravy, praxe a dovedností,
 jakož i postup pro pravidelný přezkum jejich odborné způsobilosti;
 b) mít
 nastaveno plánování, jak zachovat kontinuitu a jak předávat funkci
 posuzovatele, s cílem zajistit, aby byly výpočty prováděny konzistentně a aby je prováděli zaměstnanci s náležitou úrovní
 odborných znalostí;
 c) zavést
 postupy vnitřní kontroly s cílem zajistit integritu a spolehlivost
 výpočtů. Tyto vnitřní kontroly a postupy musí minimálně stanovit průběžný
 dohled nad posuzovateli, aby bylo zajištěno řádné uplatňování metodiky.
 Auditní stopy
 9. V souladu s článkem 5 musí mít administrátor zavedeny
 pravidla a postupy pro
 zdokumentování významných informací k určitému okamžiku, včetně:
 a) veškerých
 údajů o trhu;
 b) úsudků,
 jež činí posuzovatelé při dosahování každého výpočtu referenčních hodnot;
 c) toho,
 zda z výpočtu byla vyloučena nějaká konkrétní transakce, která jinak
 splňovala požadavky příslušné metodiky pro tento výpočet, a zdůvodnění,
 proč se tak stalo;
 d) totožnosti
 každého posuzovatele a všech dalších osob, jež předkládaly nebo jinak vytvářely
 informace uvedené v písmenech a), b) nebo c).
 10. V souladu s článkem 5 administrátor musí mít zavedena
 pravidla a postupy, jež
 zajistí, aby auditní stopa u příslušných informací byla uchovávána alespoň po
 dobu pěti let, a aby tak bylo možné zdokumentovat konstrukci jeho výpočtů.
 Střety zájmů
 11. V souladu s článkem 5 politiky a postupy administrátora
 zaměřené na předcházení a řešení střetu zájmů musí:
 a) zajistit,
 aby výpočty referenčních hodnot nebyly ovlivňovány existencí nebo možností
 vzniku obchodních nebo osobních pracovních vztahů nebo zájmů mezi
 administrátorem nebo jeho spřízněnými subjekty, jejich zaměstnanci, zákazníky,
 jakýmikoli účastníky trhu nebo osobami s nimi spojenými;
 b) nedovolit,
 aby funkci administrátora mohly ohrozit osobní zájmy a pracovní styky zaměstnanců administrátora včetně
 vedlejších zaměstnání, cestování a přijímání zábavy, darů a pohostinnosti
 poskytovaných zákazníky administrátora nebo jinými účastníky komoditního trhu;
 c) s ohledem
 na zjištěné střety zájmů zajistit náležité oddělení funkcí v rámci
 struktury administrátora prostřednictvím dohledu, odměňování, přístupu
 k systémům a toků informací;
 d) chránit
 důvěrnost informací předkládaných administrátorovi nebo jím vytvářených,
 s výhradou povinností administrátora v oblasti zveřejňování
 informací;
 e) zakázat
 vedoucím pracovníkům administrátora, posuzovatelům a dalším zaměstnancům, aby
 přispívali k výpočtu referenčních hodnot účastí v nabídkách,
 poptávkách a obchodech, a to ani za vlastní osobu, ani jménem jiných účastníků
 trhu;
 f) účinně
 řešit zjištěné střety zájmů, jež mohou existovat mezi poskytováním referenčních
 hodnot dotyčným administrátorem (včetně všech zaměstnanců, kteří plní
 povinnosti při výpočtu referenční hodnoty nebo se na něm jinak podílejí) a jakýmikoli
 jinými obchodními činnostmi tohoto
 administrátora.
 12. Administrátor zajistí, aby v rámci jeho ostatních obchodních
 činností byly zavedeny postupy a mechanismy zaměřené na minimalizaci
 pravděpodobnosti toho, že v důsledku střetů zájmů dojde k ovlivnění
 integrity výpočtů referenčních hodnot.
 13. Administrátor zajistí, aby měl oddělené linie pro předávání zpráv mezi
 svými vedoucími pracovníky, posuzovateli a dalšími zaměstnanci a od vedoucích
 pracovníků k vrcholovému vedení administrátora a k jeho správní radě,
 s cílem zajistit:
 a) aby
 administrátor uspokojivě plnil požadavky tohoto nařízení; a
 b) aby
 byly jasně vymezeny povinnosti a aby tyto povinnosti nebyly ve vzájemném střetu
 nebo nevzbuzovaly dojem střetu zájmů.
 14. Jakmile se administrátor dozví o střetu zájmů vyplývajícím
 z vlastnictví administrátora, oznámí to uživatelům svých referenčních
 hodnot.
 Stížnosti
 15. V souladu s článkem 5 administrátor musí mít zavedeny
 písemné postupy pro přijímání, šetření a uchovávání záznamů o stížnostech
 souvisejících s procesem výpočtů daného administrátora a musí tyto postupy
 zveřejnit. Takový mechanismus pro vyřizování stížností musí zajistit, že:
 a) administrátor
 bude mít zaveden mechanismus podrobně popsaný v pravidlech pro vyřizování
 písemných stížností, jehož prostřednictvím mohou jeho zákazníci podávat
 stížnosti ohledně toho, zda konkrétní výpočet referenční hodnoty je
 reprezentativní pro určení tržní hodnoty, a ohledně navrhovaných změn ve
 výpočtu referenčních hodnot, použití určité metodiky při určitém výpočtu
 referenční hodnoty a jiných rozhodnutí administrátora týkajících se procesů
 výpočtu referenčních hodnot;
 b) administrátor
 zajistí, aby jeho pravidla vyřizování písemných stížností zahrnovala mimo jiné
 i příslušný postup a cílový harmonogram;
 c) formální
 stížnosti vůči administrátorovi a jeho zaměstnancům prošetří tento
 administrátor řádně a včas;
 d) šetření
 se provádí nezávisle na zaměstnancích, kterých se může týkat předmět stížnosti;
 e) administrátor
 usiluje o rychlé vyřízení šetření;
 f) výsledek
 šetření sdělí administrátor písemně a v přiměřené lhůtě stěžovateli a všem ostatním zainteresovaným stranám;
 g) není-li
 stěžovatel spokojen s tím, jak byla stížnost příslušným administrátorem
 vyřízena, nebo s rozhodnutím administrátora v dané situaci, existuje možnost
 odvolání k nezávislé třetí straně jmenované administrátorem, a to
 nejpozději do šesti měsíců od podání původní stížnosti, a
 h) veškeré
 dokumenty týkající se stížnosti včetně dokumentů předložených stěžovatelem a
 vlastních záznamů administrátora se uchovávají nejméně po dobu pěti let.
 16. Spory týkající se určování každodenních cen, které nejsou formálními
 stížnostmi, řeší administrátor s odkazem na své standardní příslušné
 postupy. Dojde-li v důsledku stížnosti ke změně ceny, musí se o tom trh
 dozvědět co nejdříve.
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 RÁMEC
 NÁVRHU/PODNĚTU
 Název návrhu/podnětu
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady o indexech,
 které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích
 a finančních smlouvách
 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[29]
 Vnitřní trh – finanční trhy
 Povaha návrhu/podnětu
 X Návrh/podnět se týká
 nové akce
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce
 následující po pilotním projektu / přípravné akci[30]
 ̈ Návrh/podnět se týká prodloužení
 stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se týká akce přesměrované
 na jinou akci
 Cíle
 Víceleté strategické cíle Komise sledované
 návrhem/podnětem
 Posílit důvěru
 investorů, snížit rizika narušení trhu, snížit systémová rizika
 Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifické cíle:
 – snížit riziko manipulace s referenčními
 hodnotami
 – zajistit správné používání podložených a
 reprezentativních referenčních hodnot
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Výše uvedené specifické cíle vyžadují dosažení
 těchto operačních cílů:
 – omezit faktory motivující k manipulacím
 s referenčními hodnotami a možnosti takových manipulací
 – minimalizovat volnost rozhodování – zajistit,
 aby referenční hodnoty vycházely z dostatečných a reprezentativních údajů
 – zajistit robustní řízení a kontroly, které
 umožní podchycení rizika
 – zvýšit transparentnost a zajistit, aby byly
 referenční hodnoty používány podle jejich vhodnosti
 – zajistit účinný dohled
 Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny
 Návrh usiluje o:
 – regulaci poskytování referenčních hodnot a
 poskytování vstupních údajů pro jejich výpočet
 – zajištění toho, aby bylo při poskytování
 referenčních údajů uplatňováno náležité řízení a kontroly a aby se
 předcházelo střetům zájmů
 – zajištění toho, aby byly metodiky pro určování
 referenčních hodnot a vstupní údaje, na jejichž základě jsou referenční hodnoty
 určovány, robustní a spolehlivé
 – zajištění toho, aby činnosti přispívající
 k určování referenčních hodnot podléhaly náležitým kontrolám a aby se
 předcházelo střetům zájmů
 – zajištění toho, aby byly referenční hodnoty
 poskytovány transparentním způsobem
 – zajištění toho, aby v případech, kdy jsou
 referenční hodnoty používány jako reference při uzavírání finanční smlouvy se
 spotřebitelem, byla posuzována vhodnost
 Ukazatele výsledků a dopadů
 1. Snížit riziko
 manipulace s referenčními hodnotami
 – počet případů,
 v nichž je v souvislosti s referenčními hodnotami porušeno
 nařízení o zneužívání trhu
 – počet uložených
 sankcí a pokut
 – počet kontrol na
 místě
 – počet opatření dohledu
 2. Zajistit správné
 používání podložených a reprezentativních referenčních hodnot
 – počet případů
 porušení nařízení
 – počet uložených
 sankcí a pokut
 – počet kontrol na
 místě
 – počet opatření
 dohledu
 – počet
 občanskoprávních žalob podaných uživateli referenčních hodnot proti
 administrátorovi a dodavatelům vstupních údajů v souvislosti
 s nedodržením tohoto nařízení
 – počet stížností od
 uživatelů referenčních hodnot, jež obdrží Komise
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 Potřeby, které mají být uspokojeny
 v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V důsledku uplatňování tohoto nařízení
 v členských státech:
 – se sníží riziko manipulace s referenčními
 hodnotami,
 – bude zajištěno používání robustních a vhodných
 referenčních hodnot
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Vzhledem k jejich využívání a poskytování
 mají referenční hodnoty přeshraniční povahu. Nebude-li existovat právní rámec
 platný pro celou Unii, jednotlivá opatření členských států budou neúčinná,
 protože členské státy nemají žádnou povinnost ani motivaci vzájemně spolupracovat,
 a tato skutečnost, že vzájemně nespolupracují, otevírá možnost regulatorní
 arbitráži. Zapojení EU umožňuje konzistentní a koordinovanou reakci, jež
 minimalizuje nedostatky, k nimž by docházelo v důsledku rozdílných
 přístupů, a možnosti regulatorní arbitráže, jež by jinak vznikaly.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností
 v minulosti
 Referenční hodnoty se
 podobají ratingům v tom, že oboje představují referenční body pro
 investice nebo při uzavírání finančních smluv. V obou případech finanční
 krize ukázala, jak pochyby o jejich integritě a přesnosti mohou narušovat trhy
 a způsobovat škody reálné ekonomice i investorům. Tento návrh navazuje na
 zkušenosti s regulací ratingových agentur, zejména pokud jde o
 nejúčinnější a nejefektivnější struktury regulace a dohledu a požadavky
 týkající se řízení.
 Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými
 nástroji
 Tento návrh má
 významné synergie s návrhem nařízení o zneužívání trhu (MAR)
 v čl. 2 odst. 3 písm. d) a čl. 8 odst. 1
 písm. d) a s návrhem směrnice o trestněprávním postihu za
 zneužívání trhu (CSMAD), jež jasně stanoví, že jakákoliv manipulace
 s referenčními hodnotami je jednoznačně protiprávní a podléhá správním
 sankcím nebo trestněprávnímu postihu. Rovněž nařízení o integritě a
 transparentnosti trhu s energií (REMIT) stanoví, že manipulace
 s referenčními hodnotami používanými pro velkoobchodní energetické
 produkty je protiprávní. Tyto nástroje se proto zaměřují na chování jednotlivců
 v souvislosti s manipulací s referenčními hodnotami, avšak tento
 návrh se zaměřuje na nedostatky v rámci určování referenčních hodnot, jež
 umožňují s těmito hodnotami manipulovat.
 Směrnice o trzích
 finančních nástrojů a prováděcí nařízení k této směrnici, směrnice
 o prospektu a její prováděcí nařízení a směrnice o subjektech kolektivního
 investování do převoditelných cenných papírů – všechny tyto předpisy regulují
 použití a transparentnost referenčních hodnot, a tedy doplňují opatření
 obsažená v tomto návrhu.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 ̈ Časově omezený návrh/podnět
 Návrh/podnět
 s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 Finanční dopad
 od RRRR do RRRR
 X Časově
 neomezený návrh/podnět
 Předpokládaný způsob řízení[31]
 X Přímé centralizované řízení
 Komisí
 X Nepřímé centralizované řízení,
 při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
 výkonným
 agenturám
 X subjektům
 zřízeným Společenstvími[32]
 vnitrostátním
 veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
 osobám pověřeným
 prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii
 a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu
 článku 49 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované
 řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními
 organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky”.
 Poznámky
 Kombinace centralizovaného přímého řízení
 (GŘ MARKT) a centralizovaného nepřímého řízení ze strany subjektu pověřeného
 úkoly plnění rozpočtu vytvořeného ES (ESMA)
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Článek 81 nařízení Evropského parlamentu a
 Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení
 Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy stanoví, že každé tři roky od
 skutečného zahájení činnosti musí být vyhodnoceny zkušenosti získané
 z fungování tohoto orgánu. Podle článku 35 nařízení bude zpráva o uplatňování tohoto nařízení
 vypracována do 1. ledna 2019.
 Systém řízení a kontroly
 Zjištěná rizika
 V rámci návrhu reformy systému finančního
 dohledu v EU byl vypracován průvodní dokument – posouzení dopadů
 k návrhům nařízení o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví,
 Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
 a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA).
 Tento návrh počítá s potřebou dodatečných
 zdrojů pro orgán ESMA s cílem umožnit mu výkon jeho pravomocí a zejména
 jeho úlohu při:
 – účasti v kolegiích orgánů dohledu nad
 referenčními hodnotami s kritickým významem a stanovení mediačního
 mechanismu, včetně závazné mediace týkající se důležitých témat stanovených
 v tomto nařízení, který bude příslušným orgánům v případě jakékoli
 neshody ohledně tohoto nařízení usnadňovat nalezení společného postoje,
 – koordinaci sjednávání podmínek spolupráce
 s třetími zeměmi a výměny informací získaných od orgánů třetích zemí mezi
 příslušnými orgány,
 – přípravě pokynů přispívajících ke sbližování a
 meziodvětvovému sjednocování sankčních režimů pro případ porušení tohoto
 nařízení,
 – vedení seznamu administrátorů registrovaných
 v souladu s tímto nařízením a společností ze třetích zemí
 poskytujících referenční hodnoty používané v Unii,
 – přijímání oznámení o používání referenční
 hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční smlouvě v rámci Unie, vedení
 evidence a zajištění informovanosti administrátorů o tomto používání.
 Bez nezbytných zdrojů nemůže být včasné a
 efektivní plnění úlohy tohoto orgánu zajištěno.
 Předpokládané metody kontroly
 Pokud jde o úlohu ESMA podle tohoto návrhu,
 použijí se systémy řízení a kontroly stanovené v nařízení o ESMA.
 O konečném souboru ukazatelů pro posouzení
 výkonnosti ESMA rozhodne Komise v době provedení prvního hodnocení, jež
 toto nařízení vyžaduje. Pro konečné hodnocení budou stejně důležité
 kvantitativní ukazatele i kvalitativní důkazy získané během konzultací.
 Hodnocení bude opětovně prováděno každé tři roky.
 Náklady na kontroly a jejich přínos a
 pravděpodobná míra nesouladu s tímto nařízením
 Odhad nákladů je
 uveden v oddíle 3. Hlavní přínos spočívá v:
 – snížení rizika
 manipulace, a tudíž posílení stability trhu a obnovení důvěry ve finanční trhy;
 – zvýšení
 spolehlivosti referenčních údajů, a tím k lepšímu zajištění rovných
 podmínek, zvýšení integrity a efektivity finančních trhů,
 – zajištění správného
 používání robustních a reprezentativních referenčních hodnot, a tedy zvýšené
 ochraně spotřebitelů a investorů.
 Z toho vyplývá,
 že by tento návrh přispěl k posílení rovných podmínek na trzích
 a zajistil by ochranu spotřebitelů a investorů. Takový přínos je obtížné
 kvantifikovat. Avšak vzhledem ke globálnímu významu robustních a spolehlivých
 referenčních hodnot z hlediska zachování stability trhu a obnovení důvěry
 v trhy je tento přínos v porovnání s náklady podstatný.
 Odhaduje se, že míra
 nesouladu s tímto nařízením bude nízká, protože tato iniciativa navrhuje
 jasná a vynutitelná pravidla spolu s motivací k zajištění jejího
 dodržování.
 Opatření k zamezení podvodů
 a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či
 předpokládané preventivní a ochranná opatření.
 V zájmu boje
 proti podvodům, korupci a ostatním protiprávním činnostem se na orgán ESMA bez
 omezení vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj
 proti podvodům (OLAF).
 Orgán pro cenné papíry
 a trhy přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999
 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských
 společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj
 proti podvodům (OLAF) a neprodleně přijme příslušná pro všechny své
 zaměstnance.
 Rozhodnutí
 o financování a na ně navazující dohody a prováděcí nástroje
 musí obsahovat ustanovení o tom, že Účetní dvůr a OLAF mohou
 v případě potřeby provádět šetření na místě u příjemců finančních
 prostředků poskytovaných orgánem pro cenné papíry a trhy a u zaměstnanců
 odpovědných za jejich přidělování.
 ODHADOVANÝ
 FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
 výdajové rozpočtové položky
 Stávající
 rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a
 rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název] || RP || zemí ESVO[33] || kandidátských zemí[34] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. a) finančního nařízení
 || 12.03.04 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) || RP || ANO || ANO || NE || NE
 Tato legislativní
 iniciativa bude mít následující dopady na výdaje:
 a) GŘ MARKT na přípravu aktů v přenesené
 pravomoci a na hodnocení, sledování provádění a případný přezkum iniciativy:
 Jeden
 zaměstnanec třídy AD (na plný úvazek) a související náklady; odhadované roční
 náklady ve výši 0,142 milionu EUR v každém roce.
 b) ESMA
 i) náklady na
 lidské zdroje: dva
 dočasní zaměstnanci na účast a mediaci v kolegiích orgánů
 dohledu nad referenčními hodnotami s kritickým významem, poskytování
 odborného poradenství Komisi v souvislosti s prováděním tohoto
 nařízení, koordinaci sjednávání podmínek spolupráce s třetími zeměmi,
 přípravu pokynů přispívajících ke sbližování a meziodvětvovému
 sjednocování sankčních režimů a vedení evidence oznámení o používání referenčních
 hodnot a seznamu registrovaných administrátorů referenčních hodnot.
 Celkové roční
 náklady na tyto dva dočasné zaměstnance by činily 0,326 milionu EUR, na což by
 přispívala Komise 40 % (0,130 milionu EUR) a členské státy 60 %
 (0,196 milionu EUR) ročně.
 S možností
 snížení počtu zaměstnanců přidělených orgánu ESMA v budoucnu (po roce
 2020) se nepočítá, neboť není pravděpodobné, že by se počet referenčních
 hodnot, včetně referenčních hodnot s kritickým
 významem v budoucnu snižoval, ale
 spíše poroste, a orgán ESMA se i nadále bude muset účastnit a hrát roli
 prostředníka v kolegiích orgánů dohledu nad referenčními hodnotami
 s kritickým významem a vykonávat jiné příslušné úkoly stanovené výše.
 ii) provozní
 náklady a náklady na infrastrukturu: předpokládají se rovněž počáteční výdaje ve výši
 0,25 milionu EUR na pokrytí nákladů orgánu ESMA v roce 2015, na
 což by přispěla Komise 40 % (0,1 milionu EUR) a členské státy
 60 % (0,15 milionu EUR). Tyto výdaje se týkají hlavně IT systémů pro
 orgán ESMA za účelem plnění požadavků:
 – vedení seznamu
 administrátorů registrovaných v souladu s tímto nařízením a
 společností ze třetích zemí poskytujících referenční hodnoty používané
 v Unii,
 – přijímání
 oznámení o používání referenční hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční
 smlouvě v rámci Unie, vedení evidence a zajištění informovanosti
 administrátorů o tomto používání.
 Orgán ESMA
 rovněž bude muset do 1. ledna 2018 vypracovat zprávu o uplatňování tohoto
 nařízení. Celkové
 náklady ve výši 0,3 milionu EUR v roce 2017, na což by přispěla
 Komise 40 % (0,12 milionu EUR) a členské státy 60 %
 (0,18 milionu EUR).
 Odhadovaný dopad na výdaje
 Nové úkoly budou plněny s využitím lidských
 zdrojů, které jsou k dispozici v rámci každoročního přidělování
 rozpočtových prostředků, s ohledem na rozpočtová omezení, jež se vztahují
 na všechny subjekty EU, a v souladu s finančním plánováním pro
 agentury. Zdroje, které agentura na tyto nové úkoly potřebuje a jež jsou
 uvedeny v tomto finančním výkazu, budou zejména v souladu a
 slučitelné s plánováním lidských a finančních zdrojů pro orgán ESMA, jež
 stanoví nedávno zveřejněné sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě –
 Programování lidských a finančních zdrojů pro decentralizované agentury na
 období 2014–2020 (COM(2013)0519).
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo 1A || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: MARKT || || || Rok 2015[35] || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || ||
 12.03.04 – Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) || Závazky || (1) || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Platby || (2) || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[36] || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky || 12.03.04 || (3) || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky pro GŘ MARKT || Závazky || =1+1a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Platby || =2+2a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,135 || 0,130 || 0,130 || 1,010
  CELKEM operační prostředky || Závazky || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 Platby || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
  CELKEM prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU číslo 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Platby || =5+ 6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || || || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: MARKT || ||
  Lidské zdroje (GŘ MARKT) || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
  Ostatní správní výdaje || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 GŘ MARKT CELKEM || Prostředky || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || || || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
 Platby || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 ̈ Návrh/podnět
 nevyžaduje využití operačních prostředků
 X Návrh/podnět
 vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Značná část
 operačních prostředků Komise by souvisela se zvýšením financování orgánu ESMA
 vyplývajícím z požadavků podle tohoto nařízení. Orgán ESMA bude zejména
 požadovat dva další zaměstnance (dočasné zaměstnance) s celkovými náklady
 0,326 milionu EUR ročně, kteří by byli spolufinancováni Komisí (0,130 milionu
 EUR) a členskými státy (0,196 milionu EUR). Budou provádět tyto činnosti:
 – účast a
 mediace v kolegiích orgánů dohledu nad referenčními hodnotami,
 – poskytování
 odborného poradenství Komisi v souvislosti s prováděním tohoto
 nařízení,
 – koordinace
 sjednávání podmínek spolupráce s třetími zeměmi,
 – příprava
 pokynů přispívajících ke sbližování a meziodvětvovému sjednocování sankčních
 režimů,
 – vedení
 evidence oznámení o používání referenčních hodnot a seznamu registrovaných
 administrátorů referenčních hodnot.
 Předpokládají se
 rovněž počáteční provozní výdaje ve výši 0,25 milionu EUR na pokrytí
 nákladů orgánu ESMA, na což by přispěla Komise 40 %
 (0,1 milionu EUR) a členské státy 60 % (0,15 milionu EUR).
 Tyto výdaje se týkají zejména IT systémů pro orgán ESMA za účelem plnění
 požadavků:
 – vedení seznamu
 administrátorů registrovaných v souladu s tímto nařízením a
 společností ze třetích zemí poskytujících referenční hodnoty používané
 v Unii,
 – přijímání oznámení
 o používání referenční hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční smlouvě
 v rámci Unie a vedení evidence.
 Tato iniciativa
 rovněž vyžaduje zvýšení financování orgánu ESMA v roce 2017 na pokrytí
 nákladů na vypracování zprávy o uplatňování tohoto nařízení do
 1. ledna 2018. Celkové náklady na vypracování této zprávy by činily
 0,3 milionu EUR (jež by měly být přiděleny a převedeny orgánu ESMA
 v roce 2017), na což by Komise přispěla 40 % (0,12 milionu EUR) a
 členské státy 60 % (0,18 milionu EUR) v roce 2017.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 Shrnutí
 ̈ Návrh/podnět
 nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 X Návrh/podnět
 vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || Rok 2015[37] || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 Lidské zdroje || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
 Ostatní správní výdaje || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 CELKEM || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 Potřebné
 prostředky na oblast lidských zdrojů budou pokryty z prostředků GŘ, které
 jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci
 GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
 poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení.
 Předpoklady:
 –
 jeden úředník třídy AD pracující v rámci této iniciativy na plný
 pracovní úvazek v GŘ MARKT (průměrné náklady ve výši 132 000 EUR
 ročně),
 – průměrné roční
 náklady na platy zaměstnanců vycházejí z pokynů GŘ BUDG,
 – předpokládané
 náklady na služební cesty činí 10 000 EUR ročně, výše byla odhadnuta na
 základě návrhu rozpočtu na rok 2012 pro služební cesty na daný počet
 zaměstnanců.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 ̈ Návrh/podnět
 nevyžaduje využití lidských zdrojů
 X Návrh/podnět
 vyžaduje jednoho úředníka Komise ve třídě AD v ústředí Komise (GŘ MARKT),
 jak je vysvětleno dále. MARKT je dotčená oblast politiky, resp. dotčená hlava
 rozpočtu. Tento jeden úředník Komise ve třídě AD bude financován přeobsazením,
 Popis úkolů:
 přijetí aktů v přenesené pravomoci přesněji vymezujících právní předpisy,
 včetně projednávaných aktů v přenesené pravomoci přesněji vymezujících
 odvětví, v nichž se používají referenční hodnoty, s ohledem na vývoj
 na trzích a na technologický rozvoj. Vymezení referenčních hodnot s kritickým přeshraničním významem a přesnější vymezení podmínek pro tyto hodnoty.
 Odhad vyjádřete
 v přepočtu na plné pracovní úvazky
 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || ||
 ||  Externí pracovníci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[38]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce”) || || || || || ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || ||
 XX 01 04 yy[39] || – v ústředí || || || || || ||
 – při delegacích || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || || || || || ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || ||
 CELKEM || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 Potřeby
 v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a
 případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 X Návrh/podnět
 je v souladu s novým víceletým finančním rámcem.
 ̈ Návrh/podnět
 si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu,
 příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Nepoužije se
 ̈ Návrh/podnět
 vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[40].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 Nepoužije se
 Příspěvky třetích stran
 ̈ Návrh/podnět
 nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 X Návrh/podnět
 počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 prostředky
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || Členské státy || Členské státy || Členské státy || Členské státy || Členské státy || Členské státy || Členské státy
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 0,361 || 0,196 || 0,376 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,521
 Příspěvky třetích stran pro rok 2015 odkazují na spolufinancování orgánu ESMA
 členskými státy. Financované náklady se týkají zejména následujícího:
 a) personální
 náklady: členské státy
 přispějí z 60 % na financování dvou dočasných zaměstnanců požadovaných pro
 provádění požadavků podle tohoto nařízení v sídle orgánu ESMA. Z toho
 by vyplýval příspěvek členských států ve výši 0,196 milionu EUR ročně;
 b) počáteční
 provozní výdaje: členské
 státy by dále musely přispět z 60 % (tj. celkem 0,15 milionu EUR) na
 počáteční provozní výdaje orgánu ESMA v roce 2015 ve výši
 0,25 milionu EUR. Tyto výdaje se týkají zejména IT systémů pro účely
 plnění požadavků podle tohoto nařízení;
 c) zpráva o
 uplatňování: členské
 státy musí také přispět na financování zprávy o uplatňování tohoto nařízení,
 kterou má vypracovat orgán ESMA do 1. ledna 2018. Celkové náklady na
 vypracování zprávy se odhadují na 0,3 milionu EUR[41], na což členské státy v roce 2017 přispějí
 60 % (0,18 milionu EUR).
 Odhadovaný dopad
 na příjmy
 X Návrh/podnět
 nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 ̈ Návrh/podnět
 má tento finanční dopad:
 PŘÍLOHA legislativního finančního výkazu
 k návrhu nařízení o referenčních hodnotách k otázce odhadovaných
 nákladů Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) podle požadavků tohoto
 návrhu
 Náklady spojené
 s plněním úkolů Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) byly
 odhadnuty podle tří kategorií nákladů: personální náklady, náklady na
 infrastrukturu a provozní náklady, v souladu s klasifikací
 nákladů v návrhu souhrnného rozpočtu orgánu ESMA.
 a) Personální
 náklady: potřeba
 zvýšeného počtu pracovníků vychází z nových povinností orgánu ESMA
 vyplývajících z tohoto nařízení. Tyto povinnosti se týkají účasti orgánu
 ESMA a jeho mediace v kolegiích orgánů dohledu nad referenčními hodnotami
 s kritickým významem; dále pak poskytování odborného poradenství Komisi
 v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, koordinace sjednávání
 podmínek spolupráce s třetími zeměmi, přípravy pokynů přispívajících ke
 sbližování a meziodvětvovému sjednocování sankčních režimů a vedení
 evidence oznámení o používání referenčních hodnot a seznamu
 registrovaných administrátorů referenčních hodnot.
 Podle současných
 odhadů vycházejících z vlastních odhadů Komise a odhadů orgánu ESMA
 budou tyto činnosti vyžadovat dva dočasné zaměstnance. Do tohoto počtu nejsou
 započítáni pracovníci, kteří se v rámci orgánu ESMA problematikou
 referenčních hodnot v současnosti již zabývají. Odhadované další
 personální náklady pro orgán ESMA činí 0,326 milionu EUR ročně, na což přispěje
 Komise 40 % (0,130 milionu EUR) a členské státy 60 %
 (0,196 milionu EUR) ročně.
 b) Provozní
 náklady a náklady na infrastrukturu: předpokládají se rovněž počáteční provozní výdaje ve výši
 0,25 milionu EUR na pokrytí nákladů orgánu ESMA, na což by
 v roce 2015 přispěla Komise 40 % (0,1 milionu EUR) a
 členské státy 60 % (0,15 milionu EUR). Tyto výdaje se týkají hlavně
 IT systémů pro orgán ESMA za účelem plnění požadavků:
 – vedení seznamu
 administrátorů registrovaných v souladu s tímto nařízením a
 společností ze třetích zemí poskytujících referenční hodnoty používané
 v Unii,
 – přijímání
 oznámení o používání referenční hodnoty ve finančním nástroji nebo finanční
 smlouvě v rámci Unie, vedení evidence a zajištění informovanosti administrátorů
 o tomto používání.
 Tato
 iniciativa rovněž vyžaduje zvýšení finančních prostředků pro orgán ESMA
 v roce 2017 o 0,3 milionu EUR na pokrytí nákladů v souvislosti
 s vypracováním zprávy o uplatňování tohoto nařízení do
 1. ledna 2018. Celkové náklady na vypracování této zprávy se odhadují na
 0,3 milionu EUR (tato částka má být přidělena a vyplacena v roce
 2017), přičemž Komise by přispěla 40 % (0,12 milionu EUR) a členské
 státy 60 % (0,18 milionu EUR). Výše těchto nákladů byla odhadnuta na
 základě průměrných nákladů na vypracování obdobných zpráv GŘ MARKT a upravena
 s ohledem na inflaci.
 Návrh NEMÁ finanční dopady na příjmy
 Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA).
 Podrobný
 rozpis odhadovaných personálních nákladů podle různých kategorií je uveden
 v tabulce 1 dále.
 Další
 předpoklady:
 – na základě
 rozčlenění ekvivalentů plných pracovních úvazků v návrhu rozpočtu na
 rok 2012 se počítá s tím, že další dvě tato pracovní místa
 ekvivalentní plnému úvazku budou připadat na dva dočasné zaměstnance s celkovými
 náklady 0,326 milionu EUR ročně, jež bude spolufinancovat Komise (0,130 milionu
 EUR) a členské státy (0,196 milionu EUR) ročně,
 – průměrné roční
 mzdové náklady podle různých kategorií zaměstnanců vycházejí z pokynů GŘ
 BUDG a činí 132 000 EUR ročně,
 – mzdový
 koeficient pro Paříž činí 1,161,
 – předpokládané
 náklady na služební cesty činí 10 000 EUR, přičemž odhad vychází
 z návrhu rozpočtu na rok 2012 pro služební cesty na daný počet
 zaměstnanců,
 – předpokládané
 náklady související s náborem (cestovné, hotel, lékařská prohlídka,
 příspěvky na zařízení a jiné příspěvky, náklady na stěhování atd.) činí
 12 700 EUR, přičemž odhad vychází z návrhu rozpočtu na rok 2012 pro
 nábor na daný počet nových zaměstnanců.
 PERSONÁLNÍ NÁKLADY ESMA || || || || v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || ||
 Druh nákladu || Počet || Průměrné náklady || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Hlava 1 Náklady na zaměstnance || || || || || || || || ||
 z toho dočasní zaměstnanci || 2 || 0,153 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 1,836
 || || || || || || || || ||
 Výdaje spojené s náborem || || 0,025 || || || || || || 0,025
 || || || || || || || || ||
 Výdaje na služební cesty || || || 0,020 || 0,0200 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,120
 || || || || || || || || ||
 Hlava 1 celkem: Náklady na zaměstnance || || 0,351 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 1,981
 || || || || || || || || ||
 z toho příspěvek Společenství (40 %) || || 0,140 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,790
 z toho příspěvek členských států (60 %) || || 0,211 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,191
 [1] KOM(2011) 651 v konečném znění – 2011/0295
 (COD),
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0651:FIN:CS:PDF.
 [2] V Bruselu dne 20. října 2011, KOM(2011) 654
 v konečném znění – 2011/0297 (COD),
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0654:FIN:CS:PDF.
 [3] Nařízení REMIT:
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:326:0001:01:CS:HTML.
 [4] Směrnice MIFID, čl. 40 odst. 1:
 http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/MIFID_en.htm.
 [5] Nařízení, kterým se provádí směrnice MIFID, čl. 37
 odst. 1 písm. b):
 http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/MIFID2_en.htm.
 [6] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0652:FIN:CS:PDF.
 [7] Směrnice 2003/71/ES a nařízení (ES) č. 809/2004,
 příloha XII, bod 4.2.2.
 [8] Směrnice o subjektech kolektivního investování do
 převoditelných cenných papírů (2009/65/ES), článek 53.
 [9] http://www.esma.europa.eu/consultation/Consultation-Principles-Benchmarks-Setting-Processes-EU.
 [10] http://www.esma.europa.eu/system/files/2013-150.pdf.
 [11] [ xxx]
 [12] Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.
 [13] Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64.
 [14] Úř. věst. L 302, 17.11.2009,
 s. 32.
 [15] Úř. věst. L 326, 8.12.2011, s. 1.
 [16] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
 [17] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
 [18] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [19] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.
 [20] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94.
 [21] Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.
 [22] Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1.
 [23] Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32.
 [24] Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1.
 [25] Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.
 [26] Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 66.
 [27] Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 1.
 [28] Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 1.
 [29] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management)
 – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
 [30] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
 nebo b) finančního nařízení.
 [31] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na
 finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [32] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
 [33] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [34] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské
 země západního Balkánu.
 [35] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [36] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
 podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [37]
 [38] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO =
 vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
 odborník při delegaci.
 [39] Dílčí strop na externí zaměstnance financované
 z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 [40] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [41] Výše těchto nákladů byla odhadnuta na základě průměrných
 nákladů na vypracování obdobných zpráv GŘ MARKT a upravena s ohledem na
 inflaci.