text:
 TUAIRIM AN ABHCÓIDE GHINEARÁLTA
 DE LA TOUR
 arna tabhairt an 27 Eanáir 2022 (1)
 Cás C‐534/20
 Leistritz AG
 v
 LH
 (Iarraidh ar réamhrialú ón Bundesarbeitsgericht (Cúirt Oibreachais na Cónaidhme, an Ghearmáin))
 (Tarchur chun réamhrialú – Daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil – Rialachán (AE) 2016/679 – an dara habairt d’Airteagal 38(3) – Oifigeach Cosanta Sonraí – Toirmeasc ar é nó í a chur as a phost nó a post as na cúraimí atá air nó uirthi a dhéanamh – Bunús dlí – Airteagal 16 CFAE – Bailíocht – Ceanglas maidir le neamhspleáchas feidhmiúil – Raon feidhme an chomhchuibhithe – Rialacháin náisiúnta lena dtoirmisctear Oifigeach Cosanta Sonraí a dhífhostú in éagmais cúiseanna troma – Ainmnítear Oifigeach Cosanta Sonraí go sainordaitheach de bhua an dlí náisiúnta)
 I. Réamhrá
 1. Baineann an iarraidh ar réamhrialú ón Bundesarbeitsgericht (Cúirt Oibreachais na Cónaidhme, an Ghearmáin) le léirmhíniú agus bailíocht an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán (AE) 2016/679 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle, an 27 Aibreán 2016, maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin, agus lena n-aisghairtear Treoir 95/46/CE (An Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí). (2)
 2. Rinneadh an iarraidh i gcomhthéacs díospóid idir LH agus a fostóir, Leistritz AG, maidir le foirceannadh a conartha fostaíochta mar gheall ar atheagrú a sheirbhísí, ach faoi dhlí na Gearmáine is infheidhme, ní féidir LH a dhífhostú ach ar chúis throm gan an tréimhse fógra a urramú, mar gheall ar a ceapachán mar Oifigeach Cosanta Sonraí.
 3. Sa Tuairim seo, míneoidh mé cén fáth, i mo thuairimse, nach dtagann an toirmeasc ar an Oifigeach Cosanta Sonraí a dhífhostú, dá bhforáiltear leis an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679, as comhchuibhiú rialacha substainteacha dhlí an tsaothair, agus mar sin ligtear do na Ballstáit cosaint an Oifigigh a neartú ina rialacha náisiúnta i réimsí éagsúla, i gcomhréir leis an gcuspóir atá á shaothrú leis an Rialachán sin.
 II. An dlí
 A. Rialachán 2016/679
 4. Luaitear an méid seo a leanas in aithrisí 10, 13 agus 97 de Rialachán 2016/679:
 “(10) Chun leibhéal comhsheasmhach cosanta agus ardleibhéal cosanta a áirithiú do dhaoine nádúrtha agus chun na bacainní ar shreabhadh sonraí pearsanta laistigh den Aontas a bhaint, ba cheart an leibhéal céanna cosanta a bheith i ngach Ballstát do chearta agus saoirsí daoine nádúrtha i ndáil le próiseáil sonraí den sórt sin. Ba cheart a áirithiú go gcuirtear na rialacha maidir le cosaint ceart bunúsach agus saoirsí bunúsacha daoine nádúrtha i bhfeidhm go comhsheasmhach agus go haonchineálach ar fud an Aontais i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil. ...
 ...
 (13) Chun leibhéal comhsheasmhach cosanta a áirithiú do dhaoine nádúrtha ar fud an Aontais agus chun dibhéirseachtaí a chuireann isteach ar shaorshreabhadh sonraí pearsanta laistigh den mhargadh inmheánach a chosc, is gá Rialachán a ghlacadh chun deimhneacht dhlíthiúil agus trédhearcacht a sholáthar d'oibreoirí eacnamaíocha, lena n-áirítear micrifhiontair, fiontair bheaga agus fiontair mheánmhéide, agus chun an leibhéal céanna de chearta atá in‐fhorfheidhmithe ó thaobh dlí a sholáthar do dhaoine nádúrtha sna Ballstáit uile, agus oibleagáidí agus freagrachtaí a sholáthar do rialaitheoirí agus do phróiseálaithe, chun faireachán comhsheasmhach ar phróiseáil sonraí pearsanta agus pionóis choibhéiseacha a áirithiú i ngach Ballstát chomh maith le comhar éifeachtach idir údaráis mhaoirseachta na mBallstát éagsúil. ...
 ...
 (97) ... Ba cheart d’oifigigh cosanta sonraí den sórt sin a bheith in ann a ndualgais agus a gcúraimí a chomhlíonadh ar bhealach neamhspleách, bíodh siad fostaithe ag an rialaitheoir nó ná bíodh.
 5. Sonraítear an méid seo a leanas in Airteagal 1(1) den Rialachán, dar teideal “Ábhar agus cuspóirí”:
 “Sa Rialachán seo leagtar síos rialacha maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus rialacha maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin.”
 6. Leagtar an méid seo a leanas amach in Airteagal 37 den Rialachán sin, dar teideal “An t-oifigeach cosanta sonraí a ainmniú”, míreanna 1 agus 4 go 6:
 “1. Ceapfaidh an rialaitheoir agus an próiseálaí oifigeach cosanta sonraí in aon cheann de na cásanna seo a leanas:
 a) tá an phróiseáil á déanamh ag údarás nó comhlacht poiblí, ach amháin cúirteanna ag gníomhú faoina gcumas breithiúnach;
 b) is é atá i bpríomhghníomhaíochtaí an rialaitheora nó an phróiseálaí oibríochtaí próiseála lena gceanglaítear, de bhua chineál, raon feidhme agus/nó chuspóirí na n-oibríochtaí, go ndéantar faireachán rialta agus córasach mórscála ar na hábhair sonraí; nó
 c) is é atá i bpríomhghníomhaíochtaí an rialaitheora nó an phróiseálaí próiseáil mhórscála ar chatagóirí speisialta sonraí pearsanta de bhun Airteagal 9 agus ar shonraí a bhaineann le ciontuithe coiriúla agus cionta dá dtagraítear in Airteagal 10.
 ...
 4. I gcásanna seachas na cásanna dá dtagraítear i mír 1, féadfaidh an rialaitheoir nó an próiseálaí nó comhlachais agus comhlachtaí eile a dhéanann ionadaíocht thar ceann catagóirí rialaitheoirí nó próiseálaithe, oifigeach cosanta sonraí a cheapadh, nó i gcás inar gceanglaítear sin le dlí an Aontais nó le dlí Ballstáit, ceapfaidh siad é. Féadfaidh an t‐oifigeach cosanta sonraí gníomhú do chomhlachais agus do chomhlachtaí eile mar sin a dhéanann ionadaíocht thar ceann rialaitheoirí nó próiseálaithe.
 5. Ceapfar an t‐oifigeach cosanta sonraí bunaithe ar bhonn cháilíochtaí gairmiúla an duine agus, go háirithe, ar an méid saineolais atá ag an duine maidir le dlí agus cleachtais um chosaint sonraí agus ar chumas an duine na cúraimí dá dtagraítear in Airteagal 39 a chomhlíonadh.
 6. Féadfaidh sé gur comhalta foirne de chuid an rialaitheora nó an phróiseálaí é an t‐oifigeach cosanta sonraí, nó d'fhéadfadh an t‐oifigeach na cúraimí sin a chomhlíonadh ar bhonn conartha seirbhíse.”
 7. Foráiltear mar a leanas in Airteagal 38 den Rialachán céanna, dar teideal “Post an oifigigh cosanta sonraí”:
 “1. Áiritheoidh an rialaitheoir agus an próiseálaí go bhfuil baint ag an oifigeach cosanta sonraí, go cuí agus go tráthúil, le gach saincheist a bhaineann le cosaint sonraí pearsanta.
 ...
 3. Áiritheoidh an rialaitheoir agus an próiseálaí nach bhfaighidh an t‐oifigeach cosanta sonraí treoir ar bith maidir leis na cúraimí sin a chur i gcrích. Ní ghearrfaidh an rialaitheoir nó an próiseálaí pionós air nó uirthi ná ní chuirfidh siad as a phost nó a post é nó í as na cúraimí atá air nó uirthi a dhéanamh. Tabharfaidh an t-oifigeach cosanta sonraí tuairisc go díreach do leibhéal bainistíochta is airde an rialaitheora nó an phróiseálaí.
 4. Féadfaidh ábhair sonraí dul i dteagmháil leis an oifigeach cosanta sonraí maidir le haon saincheist a bhaineann le próiseáil a sonraí agus maidir le feidhmiú a gceart faoin Rialachán seo.
 5. Beidh an t-oifigeach cosanta sonraí faoi cheangal sicréideachta nó rúndachta maidir le comhlíonadh a chúraimí nó a cúraimí, i gcomhréir le dlí an Aontais nó le dlí Ballstáit.
 6. Féadfaidh an t‐oifigeach cosanta sonraí cúraimí eile agus dualgais eile a chomhlíonadh. Áiritheoidh an rialaitheoir nó an próiseálaí nach n‐eascraíonn coinbhleacht leasa as na cúraimí ná as na dualgais sin.”
 8. Leagtar amach príomhchúraimí an Oifigigh Cosanta Sonraí in Airteagal 39 de Rialachán 2016/679.
 B. Dlí na Gearmáine
 9. Sonraítear an méid seo a leanas in Airteagal 6(4) den Bundesdatenschutzgesetz (An tAcht Cónaidhme um Chosaint Sonraí), (3) an 20 Nollaig 1990, sa leagan a bhí i bhfeidhm ón 25 Bealtaine 2018 go 25 Samhain 2019, (4) dar teideal “Feidhm”:
 “Ní cheadófar Oifigeach Cosanta Sonraí a chur as a phost nó a post ach amháin trí Airteagal 626 den Bürgerliches Gesetzbuch (Cód Sibhialta) a chur i bhfeidhm de réir analaí. Tá dífhostú an Oifigigh Cosanta Sonraí neamhdhleathach, mura bhfuil údarás, mar gheall ar na fíorais, ag an gcomhlacht poiblí é nó í a dhífhostú ar chúis throm gan an tréimhse fógra a urramú. Tar éis deireadh a theacht le dualgais an Oifigigh Cosanta Sonraí, beidh dífhostú neamhdhleathach ar feadh bliana, mura bhfuil údarás ag an gcomhlacht poiblí chun dul ar aghaidh leis an dífhostú ar chúis throm gan an tréimhse fógra a urramú.”
 10. Foráiltear mar a leanas in Airteagal 38 de BDSG, dar teideal “Oifigigh Cosanta Sonraí do chomhlachtaí neamhphoiblí”:
 “(1) De bhreis ar Airteagal 37 (1)(b) agus (c) de Rialachán ... 2016/679, ceapfaidh an rialaitheoir agus an próiseálaí Oifigeach Cosanta Sonraí i gcás ina bhfostaíonn siad deichniúr ar a laghad de ghnáth (5) atá sannta go buan do phróiseáil uathoibrithe a dhéanamh ar shonraí pearsanta. ...
 (2) Beidh feidhm ag Airteagal 6(4), an dara habairt d’Airteagal 6(5), agus Airteagal 6(6); ní bheidh feidhm ag Airteagal 6(4), áfach, ach amháin i gcás go bhfuil sé éigeantach Oifigeach Cosanta Sonraí a cheapadh.”
 11. Léitear Airteagal 134 den Chód Sibhialta, sa leagan a foilsíodh an 2 Eanáir 2002, (6) dar teideal “Toirmeasc dlíthiúil” mar a leanas:
 “Tá aon ghníomh dlí a thagann salach ar thoirmeasc dlíthiúil ar neamhní mura sonraítear a mhalairt le dlí.”
 12. Sonraítear a leanas in Airteagal 626 den Chód, dar teideal “Foirceannadh gan fógra ar chúis throm”:
 “(1) Féadfaidh na páirtithe go léir sa chonradh an caidreamh fostaíochta a fhoirceannadh ar chúis throm gan tréimhse fógra a urramú más rud é nach féidir a cheangal ar an bpáirtí a fhoirceannann, mar gheall ar fhíorais áirithe, leanúint ar aghaidh leis an gcaidreamh fostaíochta go dtí dul in éag an tréimhse fógra nó go dtí an dáta deiridh a comhaontaíodh sa chaidreamh fostaíochta, ag féachaint d’imthosca uile an cháis agus ag tabhairt aird ar leasanna an dá pháirtí sa chonradh.
 (2) Ní féidir an foirceannadh a dhéanamh ach amháin laistigh de thréimhse dhá sheachtain. Mairfidh an teorainn ama ón am a thiocfaidh an páirtí atá i dteideal foirceannadh ar na fíorais a bhaineann leis an bhfoirceannadh ...”
 III. Na príomhimeachtaí agus na ceisteanna arna dtarchur
 13. Is cuideachta atá cláraithe faoi dhlí príobháideach é Leistritz, a bhfuil sé de cheangal air Oifigeach Cosanta Sonraí a cheapadh faoi dhlí na Gearmáine. Bhí LH mar Cheann Seirbhíse um Ghnóthaí Dlíthiúla agus mar Oifigeach Cosanta Sonraí Inmheánach ansin ón 15 Eanáir 2018 agus ón 1 Feabhra 2018, faoi seach.
 14. I litir dar dáta an 13 Iúil 2018, rinne Leistritz LH a dhífhostú le fógra, le héifeacht ón 15 Lúnasa 2018, ag lua beart athstruchtúraithe an ghnólachta, inar seachfhoinsíodh gníomhaíocht inmheánach na comhairle dlí agus an tseirbhís um chosaint sonraí.
 15. Chinn na cúirteanna íochtaracha inar chuir LH i gcoinne bhailíocht a dífhostaithe, de bhun fhorálacha comhcheangailte Airteagal 38(2) agus an dara habairt d’Airteagal 6(4) de BDSG, nach bhféadfaí LH a dhífhostú ach amháin gan fógra, ar chúis throm, mar gheall ar a post mar Oifigeach Cosanta Sonraí. Mar sin féin, ní hionann an beart athstruchtúraithe a ndearna Leistritz tuairisciú air agus cúis throm le dífhostú gan fógra.
 16. Cuireann an chúirt a rinne an tarchur, ar cuireadh an t-iarratas ar “Athbhreithniú” a rinne Leistritz faoina bráid, in iúl, go bhfuil dífhostú LH neamhbhailí faoi dhlí na Gearmáine, de bhun na bhforálacha sin agus de bhun Airteagal 134 den Chód Sibhialta. (7) Tugann sí dá haire, áfach, go mbraitheann infheidhmeacht forálacha den sórt sin ar cibé an gceadaítear nó nach gceadaítear, le dlí an Aontais, ach go háirithe leis an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679, reachtaíocht Bhallstáit lena ndéantar Oifigeach Cosanta Sonraí a dhífhostú a chur faoi réir coinníollacha níos déine ná na coinníollacha a leagtar síos le dlí an Aontais. Murab amhlaidh a bheadh an cás, is faoin gcúirt sin a bheadh sé glacadh leis an iarratas ar “Athbhreithniú”.
 17. Sna himthosca sin, chinn an Bundesarbeitsgericht (Cúirt Oibreachais na Cónaidhme) bac a chur ar na himeachtaí agus na ceisteanna seo a leanas a tharchur chuig an gCúirt Bhreithiúnais le haghaidh réamhrialú:
 “1) An gcaithfear an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán [2016/679] a léirmhíniú sa chaoi is go gcuirtear cosc léi ar fhorálacha dlí náisiúnta, mar shampla, sa chás sin, forálacha comhcheangailte Airteagal 38(1) agus (2) agus an dara habairt d’Airteagal 6(4) de BDSG, ina ndearbhaítear go mbeidh sé neamhdleathach an tOifigeach Cosanta Sonraí a dhífhostú le fógra, dífhostú arna dhéanamh ag an rialaitheoir atá mar fhostóir aige nó aici, beag beann ar an mbaint atá ag an dífhostú sin le comhlíonadh chúraimí an Oifigigh?
 2) Má tá freagra dearfach ar an gcéad cheist:
 An gcuirtear cosc leis an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 ar fhorálacha dlí náisiúnta freisin i gcás go bhfuil sé ina cheangal Oifigeach Cosanta Sonraí a cheapadh, ní de bhua Airteagal 37(1) den Rialachán sin, ach de bhua dhlí an Bhallstáit amháin?
 3) Má tá freagra dearfach ar an gcéad cheist:
 An bhfuil bunús dlí leordhóthanach ann don dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679, go háirithe a mhéid a bhaineann sí le hOifigigh Cosanta Sonraí atá faoi cheangal ag an rialaitheoir le conradh fostaíochta?”
 18. Chuir LH, Leistritz, Rialtais na Gearmáine agus na Rómáine chomh maith le Parlaimint na hEorpa, Comhairle an Aontais Eorpaigh agus an Coimisiún Eorpach barúlacha i scríbhinn isteach. Chuir na páirtithe seo, seachas Rialtais na Gearmáine agus na Rómáine, a mbarúlacha ó bhéal i láthair ag an éisteacht a tionóladh an 18 Samhain 2021.
 IV. Anailís
 A. Ar an gcéad cheist arna tarchur
 19. Leis an gcéad cheist, fiafraíonn an chúirt a rinne an tarchur den Chúirt Bhreithiúnais, go bunúsach, an gcaithfear an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 a léirmhíniú sa chaoi is go gcuirtear cosc léi ar reachtaíocht náisiúnta, lena bhforáiltear nach bhféadfadh fostóir an Oifigigh Cosanta Sonraí é nó í a chur as a phost nó a post ach amháin ar chúis throm, fiú más rud é nach bhfuil baint ag an dífhostú le comhlíonadh chúraimí an Oifigigh.
 20. Éilíonn freagra na ceiste seo soiléiriú, sa chéad áit, ar a bhfuil i gceist leis an abairt “é nó í a chur as a phost nó a post as na cúraimí atá air nó uirthi a dhéanamh” arna húsáid ag reachtóir an Aontais sa dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679. Sa dara háit, ní mór a chinneadh an bhfuil sé de rogha ag na Ballstáit cur leis na ráthaíochtaí atá ag an Oifigeach Cosanta Sonraí faoin bhforáil sin.
 1. Ar chosaint an Oifigigh Cosanta Sonraí faoin dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679
 21. Tá Airteagal 38 de Rialachán 2016/679 le fáil i gCaibidil IV den Rialachán sin, a bhaineann leis “an rialaitheoir agus an próiseálaí”, go háirithe i Roinn 4, dar teideal “Oifigeach Cosanta Sonraí”. Tá trí alt sa chuid seo a bhaineann, faoi seach, le ceapadh an Oifigigh Cosanta Sonraí, (8) lena fheidhm nó a feidhm (9) agus lena chúraimí nó a cúraimí, lena gcuimsítear, go bunúsach, comhairle phearsanta a thabhairt maidir le próiseáil sonraí agus faireachán a dhéanamh ar chomhlíonadh na rialacha maidir le cosaint sonraí. (10)
 22. D’fhonn an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 a léirmhíniú, ní mór, de réir chásdlí socair na Cúirte, a bheith curtha san áireamh ní hamháin foclaíocht na forála sin, ach an comhthéacs ina bhfuil sí chomh maith leis sin, agus na cuspóirí a shaothraítear leis na rialacha lena mbaineann sí. (11)
 23. Maidir le foclaíocht an dara habairt d'Airteagal 38(3), de Rialachán 2016/679, tugaim faoi deara go gcuirtear oibleagáid in iúl léi i dtéarmaí diúltacha. Go deimhin, sonraítear an méid seo, “ní ghearrfaidh an rialaitheoir nó an próiseálaí pionós air nó uirthi [an tOifigeach Cosanta Sonraí] ná ní chuirfidh siad as a phost nó a post é nó í as na cúraimí atá air nó uirthi a dhéanamh”. (12)
 24. Dá bhrí sin, cinntear leis an bhforáil sin raon feidhme cosanta an Oifigigh Cosanta Sonraí. Déantar an tOifigeach a chosaint, ar thaobh amháin, i gcoinne aon chinneadh lena gcuirfí deireadh lena chúraimí nó lena cúraimí nó lena gcuirfí é nó í faoi mhíbhuntáiste nuair atá baint ag cinneadh den sórt sin, ar an taobh eile de, le comhlíonadh a chúraimí nó a cúraimí.
 25. Maidir leis an idirdhealú idir an beart chun an t-Oifigeach Cosanta Sonraí a chur as a phost nó a post agus an beart chun pionós a ghearradh air nó uirthi, tugaim faoi deara, ar dtús, nach bhfuil aon fhoráil i Rialachán 2016/679 lena sainmhínítear na bearta seo go sainráite ná go hintuigthe. (13)
 26. Tar éis athbhreithniú comparáideach a dhéanamh ar leaganacha teanga eile, féadfar a mheas go gcumhdaítear dhá chineál beart leis an dara habairt d'Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679, eadhon iad siúd lena gcuirtear deireadh le cúraimí an Oifigigh Cosanta Sonraí agus iad siúd arb ionann iad agus smachtbhannaí, nó lena gcuirtear an tOifigeach Cosanta Sonraí faoi mhíbhuntáiste, beag beann ar a raon feidhme. Dá bhrí sin, d’fhéadfadh sé go gcumhdódh na sainmhínithe seo dífhostú a dhéantar trí fhostóir ag cur deireadh le conradh fostaíochta. (14)
 27. Ní thugtar soiléiriú le torthaí an taighde ar stair reachtach Airteagal 38 de Rialachán 2016/679, a raibh rochtain agam air, in éagmais faisnéis mhionsonraithe, ar chuspóir beacht reachtóir an Aontais maidir le raon feidhme an natha “cur [as post]”. Ní féidir teacht ar chonclúid seachas gur tháinig an dréachtú breise maidir le bheith curtha as post isteach go déanach sa phróiseas reachtach, (15) agus, ag an am céanna, gur scriosadh an abairt seo a leanas, a tháinig i ndiaidh “áiritheoidh an rialaitheoir nó an próiseálaí gur féidir leis an oifigeach cosanta sonraí”: “gníomhú go neamhspleách i gcomhlíonadh a chúraimí nó a curaimí” (16) An méid is féidir a bhaint as seo ná gur theastaigh ón reachtóir bunús a chur leis an oibleagáid gan an tOifigeach Cosanta Sonraí a chur as a phost nó a post as na cúraimí atá air nó uirthi a dhéanamh.
 28. Tugaim faoi deara, chomh maith, gur roghnaigh reachtóir an Aontais foclaíocht an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 a atáirgeadh gan athrú sa dara habairt d’Airteagal 44(3) de Rialachán (AE) 2018/1725 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle, an 23 Deireadh Fómhair 2018 maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil ag institiúidí, comhlachtaí, oifigí agus gníomhaireachtaí an Aontais agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin, agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 45/2001 agus Cinneadh Uimh. 1247/2002/CE (17) Mar sin féin, ní féidir sonrú ar bith a bhaint as na doiciméid a bhaineann le dréachtú Rialachán 2018/1725, agus tá bonn cirt leis seo, dar liom, de bharr cosaint riachtanach eile atá á cur ar fáil don Oifigeach Cosanta Sonraí in Airteagal 44(8), eadhon “Féadfaidh an institiúid ná an comhlacht de chuid an Aontais a d’ainmnigh é an t-oifigeach cosanta sonraí a bhriseadh as an bpost más amhlaidh nach gcomhlíonann sé na coinníollacha a theastaíonn chun a chuid dualgas nó a cuid dualgas a fheidhmiú a thuilleadh, sa chás amháin go dtoileoidh an Maoirseoir Eorpach ar Chosaint Sonraí déanamh amhlaidh.”
 29. Ar an dara dul síos, tugaim faoi deara nach ndéantar idirdhealú sa dara habairt d'Airteagal 38(3), de Rialachán 2016/679 maidir leis an Oifigeach Cosanta Sonraí a bheith ina bhall d’fhoireann an rialaitheora nó an phróiseálaí. (18) Go deimhin, níl aon fhoráil sa Rialachán sin a bhaineann leis an idirspleáchas idir na cinntí a dhéanfadh an fostóir i gcomhthéacs an chaidrimh fostaíochta agus iad siúd a bhaineann le cúraimí an Oifigigh sin. Baineann an t-aon teorainn atá socraithe leis an gcúis nach féidir an tOifigeach Cosanta Sonraí a chur as a phost nó a post léi, is é sin le rá aon chúis a bhaineann leis na cúraimí atá air nó uirthi a dhéanamh.
 30. Maidir leis an gcuspóir atá á shaothrú ag reachtóir an Aontais, tugtar bonn cirt, leis an gcuspóir sin, le foclaíocht ghinearálta an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679, agus le rogha na teorann sin.
 31. Go deimhin, mar a shonraítear i ndréachtráiteas ar chúiseanna na Comhairle, is chun gur fearr a chomhlíonfar Rialachán 2016/679 a ainmneofar an tOifigeach Cosanta Sonraí. (19) Dá bhrí sin, leagtar síos oibleagáidí sa dara habairt d'Airteagal 38(3) den Rialachán chun neamhspleáchas an Oifigigh a chinntiú. Chuige sin, foráiltear san Airteagal céanna nach bhfaighidh an tOifigeach Cosanta Sonraí treoir ar bith maidir leis na cúraimí atá air nó uirthi a chur i gcrích agus nach mór dó nó di tuairisc a thabhairt go díreach chuig an leibhéal bainistíochta is airde de chuid an rialaitheora nó an phróiseálaí. (20) Tá sé nó sí faoi cheangal sicréideachta nó rúndachta freisin.(21)
 32. Cuirtear béim, mar sin, ar dhéine bhainistíocht na bhfeidhmeanna atá ag an Oifigeach Cosanta Sonraí, a bhfuil bonn cirt ar leith léi nuair atá an tOifigeach á cheapadh ag an rialaitheoir atá mar fhostóir aige nó aici. Dá bhrí sin, leis an toirmeasc a leagtar amach sa dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679, ráthaítear na sainchumais atá ag an Oifigeach Cosanta Sonraí chun na cúraimí atá air nó uirthi a chur i gcrích, a d’fhéadfadh a bheith deacair, i gcásanna áirithe, a chur ar aon dul leis na cúraimí a leag an fostóir síos i gcomhthéacs an chaidrimh fostaíochta.
 33. Tá an comhthéacs inar glacadh í ag luí leis an anailís gurb é an t‐aon aidhm atá leis an bhforáil sin ná comhlíonadh neamhspleách na ndualgas atá ar an Oifigigh Cosanta Sonraí a eagrú.
 34. Chuige sin, ba cheart a mheabhrú gurb é cuspóir Rialachán 2016/679, de réir Airteagal 1, rialacha a bhunú maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin. Dá bhrí sin, glacadh é ar bhonn Airteagal 16(2) CFAE (22) agus meastar dá dheasca sin, mar atá leagtha amach agam cheana i dtuairimí roimhe seo, cé go bhfuil cosaint sonraí pearsanta trasnach de réir a cineáil, go bhfuil an comhchuibhiú a baineadh amach leis an Rialachán sin teoranta do na gnéithe a chuimsítear go sonrach leis an Rialachán sa réimse sin. (23)
 35. Ar na cúiseanna sin go léir, níl aon amhras ann, i mo thuairimse, go bhfuil cosaint shonrach an Oifigigh Cosanta Sonraí, dá bhforáiltear sa dara habairt d'Airteagal 38(3), de Rialachán 2016/679, ag teacht le cuspóir an Rialacháin sin, toisc go neartaíonn sí neamhspleáchas an Oifigigh sin. Mar sin, ní cuid den réimse níos leithne de chosaint oibrithe í (24)
 36. Dá bhrí sin, ardaítear an cheist arís, lasmuigh de na gnéithe a chumhdaítear go sonrach le Rialachán 2016/679, an bhfuil sé faoi na Ballstáit a reachtaíocht neamhspleách féin a rith, ar choinníoll nach mbaineann siad an bonn d’ábhar agus de chuspóirí an Rialacháin sin? (25)
 2. Ar rogha na mBallstát chun cur leis na ráthaíochtaí atá ag an Oifigeach Cosanta Sonraí faoin dara habairt d'Airteagal 38(3), de Rialachán 2016/679
 37. I mo thuairimse, le cuspóir Rialachán 2016/679 a leagtar amach in aithris 13 de, faoina ráthaíonn reachtóir an Aontais neamhspleáchas an Oifigigh Cosanta Sonraí i dtéarmaí ginearálta sa dara habairt d’Airteagal 38(3) den Rialachán sin, (26) tugtar bonn cirt le cumas na mBallstát chun aon bheart eile atá dírithe ar neamhspleáchas an Oifigigh sin i gcomhlíonadh a chúraimí nó a cúraimí a neartú.
 38. Ní thagann an anailís sin salach ar na héifeachtaí de Rialachán, mar atá sainmhínithe sa dara mír d'Airteagal 288 CFAE, nó ar an oibleagáid a bhíonn ar na Ballstáit ina dhiaidh sin gan maolú ar Rialachán atá ina cheangal go huile agus go hiomlán agus atá infheidhme go díreach nó é a fhorlíonadh, mura gceadaítear le forálacha an Rialacháin sin solúbthacht do na Ballstáit nach mór dóibh nó a d’fhéadfadh siad, de réir mar a bheidh, a úsáid i gcomhréir leis na coinníollacha agus laistigh de na teorainneacha atá leagtha síos sna forálacha sin. (27)
 39. Dá bhrí sin, athdhearbhaím mo thuairim go bhfuil éagsúlacht ag baint le raon feidhme an chomhchuibhithe a dhéantar le Rialachán 2016/679 de réir na bhforálacha lena mbaineann. Mar sin, tá gá le scrúdú cás ar chás a dhéanamh chun raon feidhme normatach an Rialacháin sin a chinneadh. (28)
 40. I ndáíl leis sin, tugaim faoi deara go ndéileáiltear sa dara habairt d'Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 leis an Oifigeach Cosanta Sonraí a chur as a phost nó a post sa mhéid is nach mbaineann sí ach amháin leis na cúraimí atá air nó uirthi a chur i gcrích, rud a thoimhdítear a bheith ceart, (29) i bhfoirm toirmisc, gan leibhéal tromchúise a chur san áireamh maidir leis an bhforas a bhfuiltear ag brath air, nó na gnéithe éagsúla den ghaol fo-ordaithe atá ann leis an bhfostóir a bhféadfadh éifeacht a bheith acu ar a cheapachán nó a ceapachán a mheas. Mar sin, mar shampla, níl ré an chonartha fostaíochta, nó an chúis phearsanta nó eacnamaíoch lena fhoirceannadh, a bhféadfaí idirbheartaíocht a dhéanamh uirthi más gá, nó fiú fionraí an chaidrimh fostaíochta mar gheall ar dhrochshláinte, oiliúint, saoire bhliantúil nó saoire fhadtéarmach curtha san áireamh.
 41. Ina theannta sin, tá rún reachtóir an Aontais, go mbeadh sé fágtha faoi na Ballstáit forlíonadh a dhéanamh ar na forálacha lena gcosnaítear neamhspleáchas an Oifigigh Cosanta Sonraí ar bhonn creat reachtach íosta maidir lena chúraimí nó a cúraimí a chur i gcrích, arna shainiú de réir cuspóirí Rialachán 2016/679, le feiceáil freisin sa chaoi nach bhfuil aon fhoráil maidir le téarma oifige an Oifigigh sin – atá i gcodarsnacht leis an méid dá bhforáiltear sa chéad abairt d'Airteagal 44(8) de Rialachán 2018/1725 – (30) nó a bhaineann le cás, amhail an cás seo, maidir le hatheagrú gnólachta a bhfuil d’éifeacht leis cúraimí an Oifigigh Cosanta Sonraí a sheachfhoinsiú ar chúiseanna nach mbaineann le comhlíonadh a chúraimí nó a cúraimí.
 42. Dá bhrí sin, féadfaidh na Ballstáit cinneadh a dhéanamh neamhspleáchas an Oifigigh Cosanta Sonraí a neartú, sa mhéid is go mbeidh sé rannpháirteach i gcur chun feidhme chuspóirí Rialachán 2016/679, go háirithe maidir le dífhostú, ós rud é nach bhfuil aon fhoráil i ndlí an Aontais a d’fhéadfadh a bheith mar bhonn do chosaint speisialta agus nithiúil an Oifigigh Cosanta Sonraí in aghaidh dífhostú ar chúis nach mbaineann lena chúraimí nó a cúraimí a chur i gcrích, cé gur gá deireadh a chur leis na cúraimí sin i gcás fhoirceannadh an chaidrimh fostaíochta.
 43. I ndáil leis sin, ba cheart a mheabhrú, i réimse chosaint na n‐oibrithe, i gcás fhoirceannadh an chonartha fostaíochta, go sonraítear in Airteagal 153(1)(d) CFAE go dtacóidh an tAontas le gníomhaíocht na mBallstát agus go gcomhlánóidh sé í, agus, go ginearálta, i réimse an bheartais shóisialta, i gcomhréir le hAirteagal 4(2)(b) CFAE, go bhfuil inniúlacht roinnte ag an Aontas agus ag na Ballstáit de réir bhrí Airteagal 2(2) CFAE do na gnéithe sin a shainítear in CFAE.
 44. Sna himthosca sin, tá saoirse ag gach Ballstát forálacha sonracha a ghlacadh maidir le dífhostú an Oifigigh Cosanta Sonraí, ar choinníoll go bhfuil na forálacha sin ag teacht leis an gcóras cosanta don Oifigeach Cosanta Sonraí dá bhforáiltear i Rialachán 2016/679 (31)
 45. Mar is léir ón mionscrúdú ar reachtaíocht na mBallstát a raibh mé in ann breathnú air, (32) níl aon fhorálacha sonracha glactha ag formhór acu maidir le dífhostú, agus tá siad i ndiaidh iad féin a theorannú don toirmeasc a leagtar amach sa dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679, atá infheidhme go díreach.(33)
 46. Mar sin féin, shocraigh Ballstáit eile an Airteagal seo a fhorlíonadh. (34)
 47. I ndáil leis sin, tugaim faoi deara gur mheas Meitheal Airteagal 29, “i gcomhthéacs na gnáthbhainistíochta, agus mar is amhlaidh i gcás aon fhostaí nó fochonraitheora eile i gcomhréir leis an dlí conarthach nó le dlí an tsaothair agus leis an dlí coiriúil is infheidhme ar leibhéal náisiúnta, agus faoi na coinníollacha atá leagtha síos ann, féadfar Oifigeach Cosanta Sonraí a dhífhostú go dlisteanach i gcónaí ar chúiseanna seachas comhlíonadh a chuid nó a cuid dualgas mar Oifigeach Cosanta Sonraí (mar shampla, i gcás gadaíochta, ciapadh fisiciúil, morálta nó gnéasach nó mí-iompar tromchúiseach comhchosúil)”. (35)
 48. Beag beann ar rogha na mBallstát, tá an comhlacht riaracháin nó breithiúnach i ngach Ballstát atá freagrach as athbhreithniú a dhéanamh ar dhlíthiúlacht na bhforas chun an tOifigeach Cosanta Sonraí a dhífhostú ag rannchuidiú, i mo thuairimse, le neamhspleáchas an Oifigigh a ráthú.
 49. Go deimhin, ós rud é gurb é is dóichí nach mbeidh an nasc le comhlíonadh sásúil na gcúraimí atá ar an Oifigeach Cosanta Sonraí bunaithe go sainráite leis an gcinneadh chun é nó í a chur as a phost nó a post (36) is féidir cosaint ghinearálta a bhaint as a cháilíocht nó a cáilíocht mar Oifigeach Cosanta Sonraí amháin. Sa chás sin, is léir ó mhíniúcháin na cúirte a rinne an tarchur gurb é an coincheap de “chúiseanna troma”, mar a léirmhínítear i ndlí na Gearmáine é, a fhágann, ar mhaithe le cosaint bhreise, nach féidir an tOifigeach Cosanta Sonraí a chur as a phost i gcás athstruchtúraithe. (37) Ar an gcaoi chéanna, d’fhéadfaí a mheas freisin, i gcás go mbeadh deacrachtaí eacnamaíocha ag an ngnólacht a bhfuil oibleagáid air Oifigeach Cosanta Sonraí a cheapadh agus duine dá fhostaithe a roghnú chun na críche sin, gur cheart leanúint de bheith ag comhlíonadh chúraimí an Oifigigh sin, mar gheall ar chuspóir Rialachán 2016/679 agus rannchuidiú an Oifigigh sin chun cuspóir an Rialacháin a bhaint amach, fad is a leanann gníomhaíocht an fhostóra ar aghaidh.
 50. Mar sin féin, is gá go mbeadh teorainneacha leis an toirmeasc a leagtar síos sa dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 i gcás mífheidhmiú oibiachtúil i gcomhlíonadh chúraimí an Oifigigh Cosanta Sonraí i ndáil lena chuid nó a cuid oibleagáidí. Ní mór na teorainneacha sin a shocrú i gcomhréir leis an gcuspóir atá á shaothrú ag an Rialachán sin. (38)
 51. Mar sin, má thugtar macasamhail de léirmhíniú, atá i gcomhréir le cuspóir Rialachán 2016/679, ní mór, i mo thuairimse, glacadh leis go bhféadfaí Oifigeach Cosanta Sonraí a chur as a phost nó a post nuair nach gcomhlíonann sé nó sí na critéir cháilíochtúla is gá chun a chúraimí nó a cúraimí a chur i gcrích a thuilleadh, amhail na cinn a leagtar amach in Airteagal 37(5) den Rialachán sin, nó go mainníonn sé nó sí na hoibleagáidí a leagtar síos sa chéad agus sa tríú habairt d'Airteagal 38(3) a chomhlíonadh, chomh maith le míreanna 5 agus 6 den Rialachán sin, (39) nó más rud é nach leor a leibhéal saineolais. (40)
 52. Dá bhrí sin, táim den tuairim nach mór an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 a léirmhíniú ar chaoi nach gcuirtear cosc léi ar reachtaíocht náisiúnta, lena bhforáiltear nach bhféadfaidh fostóir Oifigeach Cosanta Sonraí a dhífhostú ach amháin ar chúis throm, fiú más rud é nach bhfuil baint ag an dífhostú le comhlíonadh chúraimí an Oifigigh.
 53. Más rud é, áfach, nach bhfuil an Chúirt den tuairim sin agus go gcinnfidh sí an chéad cheist ón gcúirt a rinne an tarchur a fhreagairt go dearfach, ní mór an dá cheist eile arna dtarchur a fhreagairt.
 B. Ar an dara ceist arna tarchur
 54. Lena dara ceist, fiafraíonn an chúirt a rinne an tarchur an gcuirtear cosc leis an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 ar reachtaíocht náisiúnta lena ndearbhaítear go bhfuil dífhostú an Oifigigh Cosanta Sonraí ag a fhostóir nó a fostóir neamhdleathach in éagmais cúiseanna troma, fiú amháin más rud é nach bhfuil baint ag an dífhostú sin lena chúraimí nó a cúraimí a chur i gcrích, i gcás ina bhfuil sé éigeantach an tOifigeach Cosanta Sonraí a cheapadh, ní de bhua Airteagal 37(1) den Rialachán sin, ach de bhua an dlí náisiúnta amháin dá bhforáiltear in Airteagal 37(4) den Rialachán sin.
 55. Tugaim faoi deara nach ndéantar aon idirdhealú in Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 ná i bhforálacha eile i Roinn 4 den Rialachán sin, a bhaineann leis an Oifigeach Cosanta Sonraí, maidir le ceapachán an Oifigigh Cosanta Sonraí a bheith éigeantach nó roghnach.
 56. Dá bhrí sin, táim den tuairim gur cheart dom freagra a thabhairt don chúirt a rinne an tarchur go bhfuil feidhm ag an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 gan gá a bheith ann idirdhealú a dhéanamh idir Oifigeach Cosanta Sonraí atá ceaptha go sainordaitheach faoi dhlí an Aontais nó faoin dlí náisiúnta.
 C. Ar an tríú ceist arna tarchur
 57. Lena tríú ceist, tá an chúirt a rinne an tarchur in amhras faoi bhailíocht an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 agus, go háirithe, faoi bhunús dlí leordhóthanach a bheith leis an bhforáil sin, go háirithe a mhéid a bhaineann sí le hOifigigh Cosanta Sonraí atá faoi cheangal ag an rialaitheoir le conradh fostaíochta.
 58. Molaim gur cheart don Chúirt a chinneadh go bhfuil bunús dlí leordhóthanach ag an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679, sa mhéid is gurb é an t-aon chuspóir atá aici ná an tOifigeach Cosanta Sonraí a chosaint ar aon bhac ar chomhlíonadh a chúraimí nó a cúraimí agus go rannchuideoidh an ráthaíocht sin, beag beann ar chaidreamh fostaíochta a bheith ann, le cuspóirí an Rialacháin sin a bhaint amach go héifeachtach.
 59. Ar thaobh amháin, mar a mhínigh mé san anailís ar an gcéad cheist arna tarchur, (41) is é Airteagal 16 CFAE bunús dlí an Rialacháin. Ina theannta sin, chinn an Chúirt go bhfuil an tAirteagal sin, gan dochar d’Airteagal 39 CFAE, ina bhunús dlí iomchuí i gcás ina bhfuil cosaint sonraí pearsanta mar cheann de chuspóirí nó de chomhpháirteanna riachtanacha na rialacha arna nglacadh ag reachtóir an Aontais. (42)
 60. Ar an taobh eile, tá ceann amháin de na coinníollacha seo, i mo thuairimse, á chomhlíonadh go hiomlán maidir le ról an Oifigigh Cosanta Sonraí agus a bhainistíocht, mar a shainmhínítear le Rialachán 2016/679. Léirítear an ráthaíocht ar neamhspleáchas feidhmiúil an Oifigigh, atá beartaithe chun an ceanglas maidir le hardleibhéal urraime do chearta bunúsacha na ndaoine is ábhar do phróiseáil na sonraí pearsanta, (43) sa dara habairt d’Airteagal 38(3) den Rialachán, leis an toirmeasc ar dhífhostú an Oifigigh ar chúiseanna ar ghné dhílis iad de na cúraimí atá air nó uirthi. Ós rud é nach n-éilítear aon chomhchuibhiú i ndlí an tsaothair leis an bhforáil sin, níor sháraigh reachtóir an Aontais na cumhachtaí normatacha a thugtar dó le hAirteagal 16(2) CFAE.
 61. Maidir le comhlíonadh phrionsabail na coimhdeachta agus na comhréireachta, a bhfuil ceisteanna ag an gcúirt a rinne an tarchur maidir leo freisin, tugaim faoi deara, ar an gcéad dul síos, go bhfuil bonn cirt, mar thoradh ar an méadú ar phróiseáil trasteorann na sonraí pearsanta, le cosaint na sonraí sin i gcáil cearta bunúsacha a chur chun feidhme ar leibhéal an Aontais, (44) go háirithe trí shainchumais an Oifigigh Cosanta Sonraí, a mheastar a bheith ina “príomhfheidhmeoir” sa chosaint sin a ráthú. (45) Ar an dara dul síos, ní fheictear domsa go dtéann an dara habairt d'Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 thar a bhfuil riachtanach chun neamhspleáchas feidhmiúil an Oifigigh a ráthú. Is fíor go bhfuil tionchar ag an ráthaíocht nach gcuirfear é nó í as a phost nó a post, dá bhforáiltear san fhoráil sin, ar an gcaidreamh fostaíochta. Mar sin féin, níl an tionchar sin beartaithe ach chun feidhm éifeachtach an Oifigigh Cosanta Sonraí a chaomhnú.
 62. Dá bhrí sin, táim den tuairim gur cheart dom freagra a thabhairt don chúirt a rinne an tarchur nár léirigh an t-athbhreithniú ar an tríú ceist arna tarchur aon ghné lena ndéanfaí difear do bhailíocht an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679.
 V. Conclúid
 63. I bhfianaise na mbreithnithe go léir roimhe seo, molaim don Chúirt Bhreithiúnais na ceisteanna arna dtarchur chun réamhrialú ón Bundesarbeitsgericht (Cúirt Oibreachais na Cónaidhme, an Ghearmáin) a fhreagairt mar a leanas:
 Mar phríomh-shaincheist:
 – Ní mór an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán (AE) 2016/679 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 27 Aibreán 2016 maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin, agus lena n-aisghairtear Treoir 95/46/CE (An Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí) a léirmhíniú ar chaoi nach gcuirtear cosc léi ar reachtaíocht náisiúnta, lena bhforáiltear nach bhféadfaidh fostóir Oifigigh Cosanta Sonraí é nó í a dhífhostú ach amháin ar chúis throm, fiú amháin más rud é nach bhfuil baint ag an dífhostú le comhlíonadh chúraimí an Oifigigh.
 Mar mhalairt air sin, i gcás ina bhfhreagraíonn an Chúirt an chéad cheist arna tarchur go dearfach:
 – Tá feidhm ag an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679 gan gá a bheith ann idirdhealú a dhéanamh idir Oifigeach Cosanta Sonraí atá ceaptha go sainordaitheach faoi dhlí an Aontais nó faoin dlí náisiúnta.
 – Níor léiríodh aon ghné sa scrúdú ar an tríú ceist arna tarchur chun réamhrialú lena ndéanfaí difear do bhailíocht an dara habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679.
 1 Bunteanga: An Fhraincis.
 2 IO 2016, L 119, lch. 1, arna cheartú le IO 2018 L 127, lch. 2.
 3 BGBl. 1990 I, lch. 2954.
 4 BGBl. 2017 I, lch. 2097, “BDSG”.
 5 Sa chéad abairt d’Airteagal 38(1) de BDSG, sa leagan atá i bhfeidhm ón 26 Samhain 2019, méadaíodh líon na bhfostaithe go “20”.
 6 BGBl. 2002 I, lch. 42. ceartaithe lch. 2909, agus BGBl. 2003 I, lch. 738.
 7 Dúirt an chúirt a rinne an tarchur, de réir a cásdlí, nach measfar, i gcás go mbeidh an chosaint sonraí laistigh den ghnólacht á déanamh sa todhchaí ag Oifigeach Cosanta Sonraí Seachtrach mar thoradh ar athrú eagraíochtúil, nach ionann sin agus cúis throm le dífhostú (féach breithiúnas an Bundesarbeitsgericht (Cúirt Oibreachais na Cónaidhme, an Ghearmáin) 10 AZR 562/09 an 23 Márta 2011, mír 18, ar fáil ag: https://www.bundesarbeitsgericht.de/entscheidung/10-azr-562-09/).
 8 Airteagal 37 den Rialachán sin.
 9 Airteagal 38 den Rialachán sin.
 10 Airteagal 39 den Rialachán céanna.
 11 Féach, go háirithe, breithiúnas an 12 Bealtaine 2021, Bundesrepublik Deutschland (Fógra Dearg Interpol) (C‐505/19, EU:C:2021:376, mír 77).
 12 Béim curtha leis.
 13 Maidir leis seo, sa doiciméad dar teideal “Treoirlínte ar Oifigigh Cosanta Sonraí (OCS)” (“Treoirlínte OCS”) arna nglacadh an 13 Nollaig 2016 agus arna n-athbhreithniú an 5 Aibreán 2017, atá ar fáil ag: https://ec.europa.eu/newsroom/article29/items/612048/en, ba í an Mheitheal um Chosaint Daoine Aonair i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil a bunaíodh le hAirteagal 29 de Threoir 95/46/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 24 Deireadh Fómhair 1995, maidir le daoine aonair a chosaint i dtaca le próiseáil sonraí pearsanta agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin (IO 1995, L 281, lch. 13) (“Meitheal Airteagal 29”) a léirigh “go bhféadfadh na smachtbhannaí a bheith i bhfoirmeacha éagsúla agus go bhféadfadh siad a bheith díreach nó indíreach. I measc na samplaí, d’fhéadfaí teacht ar easpa ardú céime nó moill ar ardú céime, bac ar dhul chun cinn gairme nó buntáistí a mbaineann fostaithe eile leas astu a dhiúltú. Ní gá go gcuirfí na smachtbhannaí seo i bhfeidhm, is leor an bhagairt a mhéid a úsáidtear í chun pionós a ghearradh ar an [Oifigeach Cosanta Sonraí] ar chúiseanna a bhaineann lena g(h)níomhaíochtaí mar [Oifigeach Cosanta Sonraí]” (lgh.. 18 agus 19). Ó tháinig Rialachán 2016/679 i bhfeidhm, tá an Bord Eorpach um Chosaint Sonraí (EDPB) curtha in ionad na Meithle um Chosaint Sonraí seo. Cheadaigh EDPB na treoirlínte maidir le OCSanna le linn a chéad chruinnithe iomláin, an 25 Bealtaine 2018 (féach https://edpb.europa.eu/sites/default/files/files/news/endorsement_of_wp29_documents_en_0.pdf).
 14 Mar a chuir LH in iúl, i dteannta an leagain Gearmáinise den dara habairt d’Airteagal 38(3), de Rialachán 2016/679 (“abberufen”), le leaganacha teanga amhail an Spáinnis (“destituido”), an Fhraincis (“relevé”) nó an Phortaingéilis (“destituído”), léirítear go soiléir go dtugtar aghaidh sa Rialachán seo ar dheireadh a chur le feidhm an Oifigigh Cosanta Sonraí agus ní leis an “gcaidreamh fostaíochta” (“kündigen” sa Ghearmáinis). Féach, freisin, na leaganacha Béarla (“dismissed”), Iodáilise (“rimosso”), Polainnise (“odwoływany”) agus Rómáinise “demis”.
 15 Féach Nóta ó Uachtaránacht Chomhairle an Aontais Eorpaigh an 3 Deireadh Fómhair 2014 maidir leis an Togra le haghaidh Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin (An Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí) (an chéad léamh) – Caibidil IV, ar fáil ag: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13772-2014-INIT/fr/pdf, maidir leis an Togra sin a chur le hAirteagal 36(3), óir nár cheart pionós a ghearradh ar an Oifigeach Cosanta Sonraí as na cúraimí atá air nó uirthi a chur i gcrích (lch. 34). Féach freisin seasamh na Comhairle ar an gcéad léamh d’fhonn Rialachán ón gComhairle a ghlacadh maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin, agus lena n‐aisghairtear Treoir 95/46/CE (An Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí), an 6 Aibreán 2016, ar fáil ag: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/PDF/?uri=CONSIL:ST_5419_2016_INIT&from=FR, agus foclaíocht reatha Airteagal 38 de Rialachán 2016/679 in úsáid.
 16 Tá an abairt “ar bhealach neamhspleách” le feiceáil san abairt dheireanach d'aithris 97 de Rialachán 2016/679.
 17 IO 2018, L 295, lch. 39.
 18 Féach Airteagal 37(6) de Rialachán 2016/679.
 19 Féach seasamh na Comhairle ar an gcéad léamh d’fhonn Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle a ghlacadh maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin (An Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí), agus lena n-aisghairtear Treoir 95/46/CE – Dréachtráiteas ar chúiseanna na Comhairle, an 31 Márta 2016, ar fáil ag: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/GA/TXT/PDF/?uri=CONSIL:ST_5419_2016_ADD_1_REV_1&from=GA(lch. 22). Maidir le ról tábhachtach an Oifigigh Cosanta Sonraí i gcur i bhfeidhm Rialachán 2016/679, féach aithris 97 den Rialachán sin, chomh maith lena chúraimí nó a cúraimí a shainmhínítear in Airteagal 39 den Rialachán sin. Maidir leis seo, mheabhraigh Meitheal Airteagal 29 um Chosaint Sonraí i dTreoirlínte OCS gur mhaígh sí, sular glacadh Rialachán 2016/679, go raibh an tOifigeach Cosanta Sonraí “ar cheann de bhunchlocha an chórais freagrachta agus go bhféadfadh a cheapachán nó a ceapachán mar [Oifigeach Cosanta Sonraí] comhlíonadh na rialacha a éascú” (lch. 5). Thug an Mheitheal um Chosaint Sonraí faoi deara freisin go n-aithnítear sa Rialachán an tOifigeach Cosanta Sonraí “mar phríomhghníomhaí sa chóras nua rialachais sonraí” (lch. 6). Féach, mar shampla léiritheach, riachtanais faisnéise an rialaitheora nó an phróiseálaí ar cheart don Oifigeach Cosanta Sonraí aghaidh a thabhairt orthu, Breithiúnas an 16 Iúil 2020, Facebook Ireland agus Schrems (C‐311/18, EU:C:2020:559, mír 134).
 20 Féach an chéad abairt agus an tríú habairt d’Airteagal 38(3) de Rialachán 2016/679.
 21 Féach Airteagal 38(5) de Rialachán 2016/679.
 22 Féach réamhrá agus aithris 12 de Rialachán 2016/679, agus Breithiúnas an 15 Meitheamh 2021, Facebook Ireland agus Eile. (C‐645/19, EU:C:2021:483, mír 44).
 23 Féach mo Thuairim in Facebook Ireland (C‐319/20, EU:C:2021:979, mír 51).
 24 Sa chomhthéacs sin, táim den tuairim nach féidir forálacha Airteagal 88(1) den Rialachán a úsáid mar chlásal cumasúcháin.
 25 Féach mo Thuairim in Facebook Ireland (C‐319/20, EU:C:2021:979, mír 51).
 26 Féach mír 31 den Tuairim seo.
 27 Féach, go háirithe, maidir le Rialachán 2016/679, mo Thuairim in Facebook Ireland (C-319/20, EU:C:2021:979, mír 52).
 28 Féach mo Thuairim in Facebook Ireland (C-319/20, EU:C:2021:979, mír 52). Ina theannta sin, i mír 55, tharraing mé aird na Cúirte cheana féin ar an bhfioras go bhfuil roinnt clásail chumasúcháin i Rialachán 2016/679 lena n-aistrítear inniúlacht normatach chuig na Ballstáit go sainráite, agus ar an gcaoi sin déantar idirdhealú idir an Rialachán sin agus rialachán clasaiceach agus cuirtear cuma air go bhfuil sé níos gaire do threoir.
 29 Maidir leis sin, mar atá luaite ag Bielak‐Jomaa, E., “Artykuł 38. Status inspektora ochrony danych”, in Bielak-Jomaa, E., agus Lubasz, D., RODO. Ogólne rozporządzenie o ochronie danych. Komentarz, Wolters Kluwer, Vársá, 2018, lgh. 794-806, go háirithe mír 5, an ceathrú fomhír, níor léirigh Meitheal Airteagal 29 aon chritéir a bheadh úsáideach chun a chinneadh an bhfuil feidhmiú chúraimí an Oifigigh Cosanta Sonraí déanta i gceart nó go mícheart. Ar an gcaoi chéanna, in Foret, O., “Le rôle du DPO”, in Bensamoun, A., agus Bertrand, B., Le règlement général sur la protection des données, Aspects institutionnels et matériels, Mare agus Martin, Páras, 2020, lgh. 233‐239, go háirithe lgh. 235 agus 236, cuirtear in iúl go “sonraíonn EDPB ina threoirlínte nach bhfuil ... ‘an leibhéal saineolais atá de dhíth [chun bheith ceaptha mar Oifigeach Cosanta Sonraí] sainmhínithe go docht, [ach] caithfidh sé ... a bheith comhréireach le híogaireacht, castacht agus méid na sonraí arna bpróiseáil ag an gcomhlacht’” [féach Treoirlínte OCS (lch. 13)]. Féach freisin lch. 14 de na Treoirlínte. Féach, chomh maith, míreanna 50 agus 51 den Tuairim seo.
 30 Féach Bergt, M., “Art 38. Stellung des Datenschutzbeauftragten”, in Kühling, J., agus Buchner, B., Datenschutz-Grundverordnung, Bundesdatenschutzgesetz, Kommentar, 3ú eag, C. H. Beck, München, 2020, go háirithe mír 29. Léiríonn an t‐údar seo go suntasach “i gcodarsnacht le pleananna an Choimisiúin agus na Parlaiminte, ní fhoráiltear le hAirteagal 38 d’íostéarma oifige a bheadh le hurramú nuair a ainmnítear an tOifigeach Cosanta Sonraí” (aistriúchán saor).
 31 Féach míreanna 31 agus 32 den Tuairim seo. Féadfar a rá ina theannta sin gur ghlac reachtóir an Aontais an rogha seo d’aon ghnó nuair a dhiúltaigh sé an togra ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa a ghlacadh, i gcomhthéacs na hoibre reachtaí ar Rialachán 2016/679, le go mbeadh sonrú níos fearr ar “na coinníollacha a bhaineann le feidhm an [Oifigigh Cosanta Sonraí], go háirithe an chosaint ó dhífhostú, ar cheart a shainiú go soiléir agus a théann thar an tréimhse a mbeidh an fheidhm seo glactha ag an duine lena mbaineann”: féach mír 4.11.1 den tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa ar an “Togra le haghaidh Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin (An Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí)” (IO 2012, C 229, lch. 90).
 32 Féach, go háirithe, eolas atá ar fáil ag: https://www.dlapiperdataprotection.com/index.html?t=data-protection-officers&c=HR&c2= agus https://www.dataprotection.ro/index.jsp?page=Responsabilul_cu_protectia_datelor&lang=en.
 33 Is amhlaidh an cás do Ríocht na Danmhairge, Éire, Poblacht na Cróite, Poblacht na hIodáile, Poblacht na Cipire, Poblacht Mhálta, Ríocht na hÍsiltíre, Poblacht na hOstaire, Poblacht na Polainne, Poblacht na Portaingéile , an Rómáin agus Poblacht na Fionlainne. I bPoblachtaí na Cróite, Mhálta agus na Polainne, agus i bPoblacht na Bulgáire chomh maith, ní mór dífhostú nó athrú an Oifigigh Cosanta Sonraí a chur in iúl don Údarás Náisiúnta um Chosaint Sonraí Pearsanta. I roinnt Ballstát, amhail Poblacht na Fraince agus Ard-Diúcacht Lucsamburg, tá sé soiléirithe nach bhfuil stádas mar fhostaí faoi chosaint ag an Oifigeach Cosanta Sonraí, lena dtabharfaí ráthaíocht bhreise i dteannta na ráthaíochta dá bhforáiltear i Rialachán 2016/679.
 34 Féach, i ndlí na Beilge, Airteagal 6(3) den Fhoraithne Ríoga maidir le comhairleoirí slándála agus príobháideachais agus an t-ardán slándála agus cosanta sonraí, an 6 Nollaig 2015 (Moniteur belge an 28 Nollaig 2015, lch. 79268), roimh theacht i bhfeidhm Rialachán 2016/679, lena bhforáiltear “ní fhéadfaidh an fostóir nó an t‐údarás inniúil conradh an chomhairleora a fhoirceannadh, deireadh a chur le gairm reachtúil an chomhairleora nó é nó í a bhaint as a phost nó a post ach ar chúiseanna nach mbaineann lena neamhspleáchas nó ar chúiseanna a thaispeánann go bhfuil sé nó sí neamhinniúil chun a chuid nó a cuid cúraimí a chur i gcrích”. Béim curtha leis. Féach, freisin, i ndlí na Spáinne, Airteagal 36(2) de Ley Orgánica 3/2018 de Protección de Datos Personales y garantía de los derechos digitales (Dlí Orgánach Umh. 3/2018 maidir le sonraí pearsanta a chosaint agus ráthaíocht na gceart digiteach), an 5 Nollaig 2018 (BOE Uimh. 294, an 6 Nollaig 2018, lch. 119788), ina bhforáiltear mar a leanas: “[i] gcás gur duine nádúrtha laistigh d'eagraíocht an rialaitheora nó an phróiseálaí é nó í an tOifigeach Cosanta Sonraí, ní fhéadfaidh an rialaitheoir nó an próiseálaí é nó í a dhífhostú ná píonós a ghearradh air nó uirthi i ndáil leis na cúraimí atá air nó uirthi a chomhlíonadh, ach amháin i gcás mí-iompar toiliúil nó faillí tromchúiseach i gcomhlíonadh na gcúraimí sin”. Béim curtha leis.
 35 Féach treoirlínte OCS (lch. 19). Béim curtha leis.
 36 Féach, chuige sin, Fajgielski, P., “Artykuł 38. Status inspektora ochrony danych”, Ogólne rozporządzenie o ochronie danych. Ustawa o ochronie danych osobowych. Komentarz, Wolters Kluwer, Vársá, 2018, lgh. 430 go 437, go háirithe mír 5, an cúigiú fomhír. Féach, freisin, Kremer, S., “§ 6 Datenschutzbeauftragter”, in Laue, P., Nink, J., agus Kremer, S., Das neue Datenschutzrecht in der betrieblichen Praxis, 2ú eag., Nomos, Baden‐Baden, 2019, go háirithe mír 36, agus Bergt, M., “Art 38. Stellung des Datenschutzbeauftragten”, op. cit., go háirithe mír 30, chomh maith le Bussche, A., “Art. 38 DSGVO”, in Plath, K.‐U., DSGVO/BDSG, Kommentar zum BDSG und zur DSGVO sowie den Datenschutzbestimmungen des TMG und TKG, 3ú eag., Otto Schmidt, Cologne, 2018, go háirithe mír 19.
 37 Féach fonóta 7 den Tuairim seo.
 38 Féach míreanna 31, 60 agus 61 den Tuairim seo.
 39 Féach mír 31 den Tuairim seo. Féach, chomh maith, breithiúnais X-FAB Dresden (C‐453/21) agus KISA (C‐560/21), atá ar feitheamh faoi láthair, ina bhfuil cásanna curtha faoi bhráid na Cúirte ag dhá sheomra éagsúla den Bundesarbeitsgericht (Cúirt Oibreachais na Cónaidhme, an Ghearmáin) a rinne na ceisteanna céanna a tharchur chuig an gCúirt le haghaidh réamhrialú, ach i gcásanna dífhostaithe de bharr coinbhleachtaí leasa. Sa chéad cheann de na breithiúnais sin, baineann ceist bhreise leis na critéir a ghabhann le coinbhleacht den sórt sin.
 40 Féach, chuige sin, Kremer, S., “§ 6 Datenschutzbeauftragter” , op. cit., go háirithe mír 35, chomh maith le Bussche, A., “Art. 38 DSGVO”, op. cit., go háirithe mír 17.
 41 Féach mír 34 den Tuairim seo.
 42 Tuairim 1/15 (Comhaontú i dtaca le Taifead Ainmneacha Paisnéirí AE-Cheanada), an 26 Iúil 2017 (EU:C:2017:592, mír 96).
 43 Féach Breithiúnas an 15 Meitheamh 2021, Facebook Ireland agus Eile. (C‐645/19, EU:C:2021:483, míreanna 44, 45 agus 91).
 44 Féach, sa chás seo, Breithiúnas an 15 Meitheamh 2021, Facebook Ireland agus Eile. (C‐645/19, EU:C:2021:483, mír 45 agus, mutatis mutandis, mír 47).
 45 Féach fonóta lch. 19, an ceathrú habairt, den Tuairim seo.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 20.7.2021
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 258/28
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1190
 z 15. júla 2021,
 ktorým sa stanovujú technické špecifikácie požiadaviek na údaje za tému „Využívanie IKT a elektronický obchod“ za referenčný rok 2022 podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2152
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2152 z 27. novembra 2019 o európskych podnikových štatistikách, ktorým sa zrušuje 10 právnych aktov v oblasti podnikových štatistík (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1 a článok 17 ods. 6,
 keďže:
 (1)
 Na zaistenie správneho uplatňovania témy „Využívanie IKT a elektronický obchod“ uvedenej v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2019/2152 by Komisia mala určiť premenné, mernú jednotku, štatistickú populáciu, klasifikácie a členenia a termín na prenos údajov s cieľom zostaviť údaje o využívaní IKT a elektronickom obchode, ktoré sú naprieč členskými štátmi porovnateľné a harmonizované.
 (2)
 Členské štáty by mali poskytnúť správy o metaúdajoch a o kvalite za vnútroštátne štatistické registre ekonomických subjektov a všetky podnikové štatistiky. Preto je potrebné stanoviť podmienky a obsah daných správ a termíny na ich predkladanie.
 (3)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky štatistický systém,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Za tému „Využívanie IKT a elektronický obchod“ uvedenú v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2019/2152 členské štáty zasielajú údaje podľa technických špecifikácií požiadaviek na údaje za referenčný rok 2022, ktoré sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Ročná správa o metaúdajoch za tému „Využívanie IKT a elektronický obchod“ uvedená v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2019/2152 sa zašle Komisii (Eurostatu) do 31. mája 2022.
 Ročná správa o kvalite za tému „Využívanie IKT a elektronický obchod“ uvedená v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2019/2152 sa zašle Komisii (Eurostatu) do 5. novembra 2022.
 Článok 3
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 15. júla 2021
 Za Komisiu
 Predsedníčka
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) Ú. v. EÚ L 327, 17.12.2019, s. 1.
 PRÍLOHA
 Technické špecifikácie požiadaviek na údaje za tému „Využívanie IKT a elektronický obchod“
 Povinné/voliteľné
 Rozsah (filter)
 Premenná
 Povinné premenné
 i)
 pri všetkých podnikoch:
 (1)
 hlavná ekonomická činnosť podniku v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (2)
 priemerný počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (3)
 celkový obrat (bez DPH) v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (4)
 počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb s prístupom na internet na obchodné účely
 (5)
 zamestnávanie špecialistov IKT
 (6)
 poskytnutie akéhokoľvek druhu odbornej prípravy na rozvinutie zručností súvisiacich s IKT pre špecialistov IKT v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (7)
 poskytnutie akéhokoľvek druhu odbornej prípravy na rozvinutie zručností súvisiacich s IKT pre ostatné zamestnané osoby v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (8)
 prijatie alebo snaha prijať špecialistov IKT v predchádzajúcom kalendárnom roku,
 (9)
 vykonávanie činností IKT (napríklad údržba infraštruktúry IKT, podpora kancelárskeho softvéru, vývoj alebo podpora softvéru/systémov na riadenie podniku a/alebo webových riešení, bezpečnosť a ochrana údajov) prostredníctvom vlastných zamestnancov (vrátane zamestnancov v materských spoločnostiach alebo pridružených podnikoch) v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (10)
 vykonávanie činností IKT (napríklad údržba infraštruktúry IKT, podpora kancelárskeho softvéru, vývoj alebo podpora softvéru/systémov na riadenie podniku a/alebo webových riešení, bezpečnosť a ochrana údajov) prostredníctvom externých dodávateľov v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (11)
 používanie priemyselných robotov
 (12)
 používanie servisných robotov
 (13)
 uplatňovanie opatrení s cieľom ovplyvniť v podniku nasledovné: množstvo papiera použitého na tlač a kopírovanie,
 (14)
 uplatňovanie opatrení s cieľom ovplyvniť v podniku nasledovné: spotreba energie vybavenia IKT,
 (15)
 zohľadnenie environmentálneho vplyvu služieb IKT alebo vybavenia IKT zo strany podniku pri ich výbere (napríklad spotreba energie)
 (16)
 zneškodňovanie vybavenia IKT (ako sú počítače, monitory, mobilné telefóny) pri zbere/recyklácii elektronického odpadu (vrátane toho, že sa nechá na maloobchodného predajcu, aby ho zneškodnil), keď sa už nepoužíva
 (17)
 uchovávanie vybavenia IKT (ako sú počítače, monitory, mobilné telefóny) v podniku, keď sa už nepoužíva (napríklad na použitie ako náhradné diely, strach zo zverejnenia citlivých informácií)
 (18)
 predaj, vrátenie prenajímajúcemu podniku alebo darovanie vybavenia IKT (ako sú počítače, monitory, mobilné telefóny), keď sa už nepoužíva
 ii)
 pri podnikoch so zamestnancami a samostatne zárobkovo činnými osobami, ktoré majú prístup na internet na obchodné účely:
 (19)
 pripojenie na internet: akýkoľvek druh pevného pripojenia
 (20)
 vedenie schôdzí na diaľku
 (21)
 vzdialený prístup (prostredníctvom počítačov alebo prenosných zariadení, ako sú smartfóny) zamestnaných osôb do systému elektronickej pošty podniku
 (22)
 vzdialený prístup (prostredníctvom počítačov alebo prenosných zariadení, ako sú smartfóny) zamestnaných osôb k dokumentom podniku (ako sú súbory, tabuľky, prezentácie, grafy, fotografie)
 (23)
 vzdialený prístup (prostredníctvom počítačov alebo prenosných zariadení, ako sú smartfóny) zamestnaných osôb do obchodných aplikácií alebo softvéru podniku [ako je prístup k účtovníctvu, tržbám, objednávkam, CRM (okrem aplikácií používaných na internú komunikáciu)]
 (24)
 internetový predaj tovaru alebo služieb cez webové stránky alebo aplikácie podniku (vrátane extranetov) v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (25)
 internetový predaj tovaru alebo služieb cez webové stránky alebo aplikácie elektronických trhovísk, ktoré využívajú viaceré podniky na obchodovanie s tovarom alebo so službami, v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (26)
 predaj tovaru alebo služieb cez elektronickú výmenu údajov (príjem objednávok formou správ EDI – Electronic Data Interchange) v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (27)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: autentifikácia prostredníctvom silného hesla (napr. minimálna dĺžka, používanie čísel a špeciálnych znakov, pravidelné zmeny)
 (28)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: autentifikácia pomocou biometrických metód používaných na prístup do systému IKT podniku (napr. autentifikácia na základe odtlačkov prstov, hlasu, tváre)
 (29)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: autentifikácia založená na kombinácii najmenej dvoch mechanizmov autentifikácie [t. j. kombinácia napríklad užívateľsky definovaného hesla, jednorazového hesla (OTP), kódu vytvoreného bezpečnostným tokenom alebo prijatého prostredníctvom smartfónu, biometrickej metódy (napr. na základe odtlačkov prstov, hlasu, tváre)];
 (30)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: šifrovanie údajov, dokumentov alebo e-mailov
 (31)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: zálohovanie údajov na osobitnom mieste (vrátane zálohy v cloude)
 (32)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: kontrola prístupu do siete (riadenie používateľských práv v podnikovej sieti)
 (33)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: virtuálna súkromná sieť (Virtual Private Network – VPN, ktorá rozširuje súkromnú sieť cez verejnú sieť s cieľom umožniť bezpečnú výmenu údajov cez verejnú sieť);
 (34)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: systém monitorovania bezpečnosti IKT, ktorý umožňuje odhaľovať podozrivú aktivitu v systémoch IKT a upozorňuje na ňu podnik, iný než samostatný antivírusový softvér
 (35)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: vedenie protokolových súborov, ktoré umožňujú analýzu po bezpečnostných incidentoch IKT
 (36)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: posúdenie rizika v oblasti IKT, t. j. pravidelné posúdenie pravdepodobnosti a následkov bezpečnostných incidentov IKT
 (37)
 uplatňovanie bezpečnostných opatrení IKT na podnikové systémy IKT: bezpečnostné testy IKT (ako sú napríklad skúšky odolnosti proti prienikom, skúšky výstražného bezpečnostného systému, preskúmanie bezpečnostných opatrení, skúšky systémov zálohovania)
 (38)
 informovanie zamestnaných osôb o ich povinnostiach súvisiacich s bezpečnosťou IKT prostredníctvom dobrovoľnej odbornej prípravy alebo vnútorne dostupných informácií (napríklad informácie na intranete)
 (39)
 informovanie zamestnaných osôb o ich povinnostiach súvisiacich s bezpečnosťou IKT prostredníctvom povinnej odbornej prípravy alebo štúdia povinného materiálu
 (40)
 informovanie zamestnaných osôb o ich povinnostiach súvisiacich s bezpečnosťou IKT prostredníctvom zmluvy (napríklad pracovnej zmluvy)
 (41)
 dostupnosť dokumentu(-ov) o opatreniach, metódach alebo postupoch v oblasti bezpečnosti IKT, ako sú dokumenty o bezpečnosti IKT a dôvernosti údajov, ktoré sa vzťahujú na odbornú prípravu zamestnancov v oblasti využívania IKT, bezpečnostných opatreniach IKT, hodnotení bezpečnostných opatrení IKT, plánoch na aktualizáciu bezpečnostných dokumentov IKT
 (42)
 bezpečnostné incidenty súvisiace s IKT, ku ktorým došlo v predchádzajúcom kalendárnom roku a ktoré viedli k týmto dôsledkom: nedostupnosť služieb IKT z dôvodu zlyhaní hardvéru alebo softvéru
 (43)
 bezpečnostné incidenty súvisiace s IKT, ku ktorým došlo v predchádzajúcom kalendárnom roku a ktoré viedli k týmto dôsledkom: nedostupnosť služieb IKT v dôsledku útoku zvonku, ako sú ransomwarové útoky, útoky na vyradenie služby (útoky DoS – Denial of Service)
 (44)
 bezpečnostné incidenty súvisiace s IKT, ku ktorým došlo v predchádzajúcom kalendárnom roku a ktoré viedli k týmto dôsledkom: zničenie alebo poškodenie údajov v dôsledku zlyhaní hardvéru alebo softvéru
 (45)
 bezpečnostné incidenty súvisiace s IKT, ku ktorým došlo v predchádzajúcom kalendárnom roku a ktoré viedli k týmto dôsledkom: zničenie alebo poškodenie údajov v dôsledku infekcie škodlivým softvérom alebo neoprávneného vniknutia
 (46)
 bezpečnostné incidenty súvisiace s IKT, ku ktorým došlo v predchádzajúcom kalendárnom roku a ktoré viedli k týmto dôsledkom: zverejňovanie dôverných údajov v dôsledku vniknutia, pharmingu, phishingového útoku, úmyselných činov zo strany vlastných zamestnancov
 (47)
 bezpečnostné incidenty súvisiace s IKT, ku ktorým došlo v predchádzajúcom kalendárnom roku a ktoré viedli k týmto dôsledkom: zverejňovanie dôverných údajov v dôsledku neúmyselných činov vlastných zamestnancov
 (48)
 činnosti súvisiace s bezpečnosťou IKT, ako je testovanie bezpečnosti, odborná príprava v oblasti bezpečnosti IKT, riešenie bezpečnostných incidentov IKT (okrem modernizácie softvérových balíkov) vykonané zo strany vlastných zamestnancov (vrátane zamestnancov v materských alebo pridružených spoločnostiach)
 (49)
 činnosti súvisiace s bezpečnosťou IKT, ako je testovanie bezpečnosti, odborná príprava v oblasti bezpečnosti IKT, riešenie bezpečnostných incidentov IKT (okrem modernizácie softvérových balíkov) vykonané externými dodávateľmi
 (50)
 dostupnosť poistenia proti bezpečnostným incidentom IKT
 iii)
 pri podnikoch, ktoré používajú akýkoľvek druh pevného internetového pripojenia:
 (51)
 maximálna zmluvne stanovená rýchlosť sťahovania najrýchlejšieho pevného internetového pripojenia v rozsahoch: [0 Mbit/s, < 30 Mbit/s], [30 Mbit/s, < 100 Mbit/s], [100 Mbit/s, < 500 Mbit/s], [500 Mbit/s, < 1 Gbit/s], [≥ 1 Gbit/s]
 iv)
 pri podnikoch, ktoré uskutočňujú schôdze na diaľku:
 (52)
 existencia akýchkoľvek bezpečnostných usmernení pre IKT na vedenie schôdzí na diaľku cez internet, ako je požiadavka na heslo, šifrovanie bez medzifáz
 (53)
 dostupnosť usmernení na uprednostňovanie schôdzí na diaľku cez internet namiesto služobných ciest
 v)
 pri podnikoch, ktoré majú zamestnancov alebo samostatne zárobkovo činné osoby so vzdialeným prístupom do systému elektronickej pošty podniku:
 (54)
 počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré majú vzdialený prístup k systému elektronickej pošty podniku
 vi)
 pri podnikoch, ktoré majú zamestnancov alebo samostatne zárobkovo činné osoby so vzdialeným prístupom k dokumentom alebo obchodným aplikáciám alebo softvéru podniku:
 (55)
 počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré majú vzdialený prístup k dokumentom, obchodným aplikáciám alebo softvéru podniku
 vii)
 pri podnikoch, ktoré majú zamestnancov alebo samostatne zárobkovo činné osoby so vzdialeným prístupom k systému elektronickej pošty podnikov alebo k dokumentom podniku alebo k obchodným aplikáciám alebo softvéru podniku:
 (56)
 existencia akýchkoľvek bezpečnostných usmernení pre IKT na vzdialený prístup, ako je požiadavka na uskutočňovanie schôdzí na diaľku zabezpečených heslom, zákaz používania verejnej bezdrôtovej miestnej počítačovej siete na prácu, používanie VPN, požiadavky týkajúce sa súkromia údajov
 viii)
 pri podnikoch, ktoré realizovali v predchádzajúcom kalendárnom roku internetový predaj:
 (57)
 hodnota internetového predaja tovaru alebo služieb alebo percentuálny podiel celkového obratu vygenerovaného internetovým predajom tovaru a služieb v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (58)
 percentuálny podiel hodnoty internetového predaja vygenerovanej internetovým predajom súkromným spotrebiteľom (podnik – zákazník: B2C) v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (59)
 percentuálny podiel hodnoty internetového predaja vygenerovanej internetovým predajom iným podnikom (podnik – podnik: B2B) a verejnému sektoru (podnik – verejná správa: B2G) v predchádzajúcom kalendárnom roku
 ix)
 pri podnikoch, ktoré predávali tovar a služby cez webové stránky alebo aplikácie daného podniku a cez webové stránky alebo aplikácie elektronických trhovísk, ktoré využívajú viaceré podniky na obchodovanie s tovarom alebo so službami, v predchádzajúcom kalendárnom roku:
 (60)
 percentuálny podiel hodnoty internetového predaja tovaru alebo služieb, vygenerovanej prostredníctvom predaja cez webové stránky alebo aplikácie daného podniku, v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (61)
 percentuálny podiel hodnoty internetového predaja tovaru alebo služieb vygenerovanej prostredníctvom predaja cez webové stránky alebo aplikácie elektronických trhovísk, ktoré využívajú viaceré podniky na obchodovanie s tovarom alebo so službami, v predchádzajúcom kalendárnom roku
 x)
 pri podnikoch, ktoré v predchádzajúcom kalendárnom roku predávali tovar a služby cez elektronickú výmenu údajov:
 (62)
 hodnota predaja tovaru alebo služieb cez elektronickú výmenu údajov alebo percentuálny podiel celkového obratu vygenerovaného predajom tovaru alebo služieb cez elektronickú výmenu údajov v predchádzajúcom kalendárnom roku
 xi)
 pri podnikoch, ktoré v predchádzajúcom kalendárnom roku prijali alebo sa snažili prijať špecialistov IKT:
 (63)
 voľné miesta pre špecialistov IKT, ktoré bolo ťažké obsadiť
 xii)
 pri podnikoch, ktoré majú dokument(-y) o opatreniach, metódach alebo postupoch v oblasti bezpečnosti IKT:
 (64)
 najnovšia definícia alebo preskúmanie dokumentu(-ov) podniku o opatreniach, metódach alebo postupoch v oblasti bezpečnosti IKT: v rámci posledných dvanástich mesiacov, v období pred viac ako dvanástimi mesiacmi a menej ako dvadsiatimi štyrmi mesiacmi, pred viac ako dvadsiatimi štyrmi mesiacmi
 xiii)
 pri podnikoch, ktoré používajú priemyselné alebo servisné roboty:
 (65)
 dôvody, ktoré ovplyvnili rozhodnutie používať roboty v podniku: vysoké náklady práce
 (66)
 dôvody, ktoré ovplyvnili rozhodnutie používať roboty v podniku: ťažkosti s náborom pracovníkov
 (67)
 dôvody, ktoré ovplyvnili rozhodnutie používať roboty v podniku: na účely zvýšenia bezpečnosti pri práci
 (68)
 dôvody, ktoré ovplyvnili rozhodnutie používať roboty v podniku: na zabezpečenie vysokej presnosti alebo štandardizovanej kvality postupov a/alebo vyrobeného(-ých) tovaru a služieb
 (69)
 dôvody, ktoré ovplyvnili rozhodnutie používať roboty v podniku: na účely rozšírenia škály vyrobeného tovaru alebo poskytovaných služieb zo strany podniku
 (70)
 dôvody, ktoré ovplyvnili rozhodnutie používať roboty v podniku: daňové alebo iné vládne stimuly
 Voliteľné premenné
 i)
 pri podnikoch so zamestnancami a samostatne zárobkovo činnými osobami, ktoré majú prístup na internet na pracovné účely:
 (1)
 počet zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb alebo percentuálny podiel celkového počtu zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb, ktorí používajú prenosné zariadenie, ktoré im poskytol podnik a ktoré umožňuje pripojenie na internet prostredníctvom mobilných telefónnych sietí na pracovné účely
 ii)
 pri podnikoch, ktoré realizovali v predchádzajúcom kalendárnom roku internetový predaj:
 (2)
 internetový predaj zákazníkom nachádzajúcim sa vo vlastnej krajine podniku v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (3)
 internetový predaj zákazníkom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (4)
 internetový predaj zákazníkom nachádzajúcim sa vo zvyšku sveta v predchádzajúcom kalendárnom roku
 iii)
 pri podnikoch, ktoré realizovali internetový predaj zákazníkom nachádzajúcim sa aspoň v dvoch z týchto zemepisných oblastí: vlastná krajina, iné členské štáty alebo zvyšok sveta v predchádzajúcom kalendárnom roku:
 (5)
 percentuálny podiel hodnoty internetového predaja, vygenerovanej prostredníctvom internetového predaja zákazníkom nachádzajúcim sa vo vlastnej krajine podniku, v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (6)
 percentuálny podiel hodnoty internetového predaja, vygenerovanej prostredníctvom internetového predaja zákazníkom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch, v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (7)
 percentuálny podiel hodnoty internetového predaja, vygenerovanej prostredníctvom internetového predaja zákazníkom vo zvyšku sveta, v predchádzajúcom kalendárnom roku
 iv)
 pri podnikoch, ktoré realizovali v predchádzajúcom kalendárnom roku internetový predaj zákazníkom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch:
 (8)
 ťažkosti zaznamenané pri predaji do iných členských štátov: vysoké náklady na dodávku alebo vrátenie produktov v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (9)
 ťažkosti zaznamenané pri predaji do iných členských štátov: ťažkosti súvisiace s riešením sťažností alebo sporov v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (10)
 ťažkosti zaznamenané pri predaji do iných členských štátov: úprava označovania produktov na účely predaja do iných členských štátov v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (11)
 ťažkosti zaznamenané pri predaji do iných členských štátov: nedostatočná znalosť cudzích jazykov na komunikáciu so zákazníkmi v iných členských štátoch v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (12)
 ťažkosti zaznamenané pri predaji do iných členských štátov: obmedzenia zo strany obchodných partnerov podniku v súvislosti s predajom do určitých členských štátov v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (13)
 ťažkosti zaznamenané pri predaji do iných členských štátov: ťažkosti spojené so systémom DPH v ostatných členských štátoch (napr. neistota týkajúca sa režimov DPH v rôznych krajinách) v predchádzajúcom kalendárnom roku
 v)
 pri podnikoch s voľnými pracovnými miestami pre špecialistov IKT, ktoré bolo ťažké obsadiť, keď sa v predchádzajúcom kalendárnom roku snažili prijať špecialistov IKT:
 (14)
 ťažkosti pri nábore špecialistov IKT v dôsledku nedostatku žiadostí v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (15)
 ťažkosti pri nábore špecialistov IKT v dôsledku nedostatku príslušnej kvalifikácie uchádzačov v oblasti IKT na základe vzdelania a/alebo odbornej prípravy v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (16)
 ťažkosti pri nábore špecialistov IKT v dôsledku nedostatočnej príslušnej praxe uchádzačov v predchádzajúcom kalendárnom roku
 (17)
 ťažkosti pri nábore špecialistov IKT v dôsledku príliš vysokých mzdových očakávaní uchádzačov v predchádzajúcom kalendárnom roku
 vi)
 pri podnikoch, ktoré majú priemyselné alebo servisné roboty
 (18)
 počet priemyselných a servisných robotov používaných podnikom
 Merná jednotka
 V absolútnom vyjadrení, okrem ukazovateľov obratu v národnej mene (v tisíckach) alebo v percentách z (celkového) obratu
 Štatistická populácia
 Pokrytie činnosti:
 NACE, sekcie C až J, L až N a skupina 95.1
 Pokrytie veľkostných tried:
 Podniky s 10 a viac zamestnancami a samostatne zárobkovo činnými osobami. Podniky s menej než 10 zamestnancami a samostatne zárobkovo činnými osobami možno pokryť voliteľne
 Členenia
 Členenie podľa činností
 na výpočet národných agregátov:
 —
 agregáty sekcií a skupiny NACE C+D+E+F+G+H+I+J+L+M+N+95.1, D+E
 —
 sekcie NACE: C, F, G, H, I, J, L, M, N
 —
 divízie NACE: 47, 55
 —
 agregáty divízií NACE: 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 15 + 16 + 17 + 18, 19 + 20 + 21 + 22 + 23, 24 + 25, 26 + 27 + 28 + 29 + 30 + 31 + 32 + 33
 —
 agregáty divízií a skupín: 26.1 + 26.2 + 26.3 + 26.4 + 26.8 + 46.5 + 58.2 + 61 + 62 + 63.1 + 95.1
 iba ako príspevok k európskym úhrnom:
 —
 sekcie NACE: D, E
 —
 divízie NACE: 19, 20, 21, 26, 27, 28, 45, 46, 61, 72, 79
 —
 skupina NACE: 95.1
 —
 agregáty divízií NACE: 10 + 11 + 12, 13 + 14 + 15, 16 + 17 + 18, 22 + 23, 29 + 30, 31 + 32 + 33, 58 + 59 + 60, 62 + 63, 69 + 70 + 71, 73 + 74 + 75, 77 + 78 + 80 + 81 + 82
 Veľkostná trieda počtu zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb: 10+, 10-49, 50-249, 250+; voliteľné: 0-9, 0-1, 2-9
 Lehota na zaslanie údajov
 5. októbra 2022


type: caselaw

text:
 20.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 237/23
 Achomharc arna thabhairt an 10 Nollaig 2021 ag St. Hippolyt Holding GmbH i gcoinne bhreithiúnas na Cúirte Ginearálta (an Deichiú Dlísheomra) a fógraíodh an 20 Deireadh Fómhair 2021 i gCás T-352/20, St. Hippolyt v EUIPO – Raisioaqua
 (Cás C-762/21 P)
 (2022/C 237/30)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: St. Hippolyt Holding GmbH (ionadaí: M. Gail, Rechtsanwalt)
 Páirtí eile sna himeachtaí: Oifig Maoine Intleachtúla an Aontais Eorpaigh (EUIPO), Preduzeće za proizvodnju, unutrašnju i spoljnu trgovinu Elephant Co. d.o.o.
 Le hordú an 31 Márta 2022, chinn an Chúirt Bhreithiúnais (an Dlísheomra a chinneann ar chóir ligean d’achomhairc dul ar aghaidh) nár chóir ligean don achomharc dul ar aghaidh agus gur cheart do St. Hippolyt Holding GmbH a chostais féin a íoc.


type: wikipedia

text:
Prosessi tarkoittaa yleisesti kehityskulkua. Prosessi on suoritettavien toimenpiteiden sarja, joka tuottaa määritellyn lopputuloksen. Prosessin toteuttaminen ja prosessin mukainen toimiminen voi viedä aikaa, tilaa ja resursseja tai asiantuntemusta. Prosessia toistaessa tapahtumat ja suoritteet käydään läpi samankaltaisina jostain määritellystä näkökulmasta tarkasteltuna. Prosesseja pyritään mallintamaan niiden kehittämisen vuoksi, ja jotta prosessin vaikutusalueen laatua, tehokkuutta ja tuottavuutta voitaisiin ohjata ja parantaa.
 Esimerkkejä erilaisista prosesseista ovat oikeus-, kehittämis-, koulutus-, tuotekehitys-, valmistus-, palvelu- ja vikaselvitysprosessi.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Prosessisanasto
 Liiketalous
 Johtaminen
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: contracts

text:
 7.2.2019
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 36/36
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 89/2017
 tal-5 ta' Mejju 2017
 li temenda l-Anness II (Regolamenti tekniċi, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni) tal-Ftehim taż-ŻEE [2019/201]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2017/227 tad-9 ta' Frar 2017 li jemenda l-Anness XVII tar-Regolament (KE) Nru 1907/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar ir-reġistrazzjoni, il-valutazzjoni, l-awtorizzazzjoni u r-restrizzjoni ta' sustanzi kimiċi (REACH) fir-rigward tal-bis(pentabromofenil)etere (1) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Għalhekk, l-Anness II tal-Ftehim ŻEE jenħtieġ li jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 L-inċiż li ġej jiżdied mal-punt 12zc (ir-Regolament (KE) Nru 1907/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) tal-Kapitolu XV tal-Anness II tal-Ftehim ŻEE:
 “—
 32017 R 0227: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2017/227 tad-9 ta' Frar 2017 (ĠU L 35, 10.2.2017, p. 6).”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament (UE) 2017/227 bil-lingwa Islandiża u b'dik Norveġiża, li se jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fis-6 ta' Mejju 2017, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*1).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, u fis-Suppliment tiegħu dwar iż-ŻEE.
 Magħmul fi Brussell, il-5 ta' Mejju 2017.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Claude MAERTEN
 (1) ĠU L 35, 10.2.2017, p. 6.
 (*1) L-ebda rekwiżiti kostituzzjonali ma huma indikati.


text:
C 358/12 IT Gazzetta ufficiale delle ComunitaÁ europee 21.11.98
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Conseil nelle direttive. Questo termine eÁ scaduto il 23 novembre
 de prud'hommes di Bobigny, con sentenza 2 luglio 1998, 1995 senza che la Repubblica italiana abbia emanato le
 nella causa Bernard Bauduin e Laurent Blondeau contro disposizioni necessarie per conformarsi alla direttiva men-
 Renault SA zionata nelle conclusioni della Commissione.
 (Causa C-360/98)
 (1) GU L 307, del 13.12.1993, pg. 1.
 (98/C 358/21)
 Con sentenza 2 luglio 1998, pervenuta nella cancelleria
 della Corte l'8 ottobre 1998, nella causa Bernard Bauduin
 e Laurent Blondeau contro Renault SA, il Conseil de
 prud'hommes di Bobigny ha sottoposto alla Corte di giu- Cancellazione dal ruolo della causa C-168/97 (1)
 stizia delle ComunitaÁ europee la seguente questione pre- (98/C 358/23)
 giudiziale:
 «Se l'art. 18 dell'accordo 5 luglio 1991 sia compatibile Con ordinanza 16 settembre 1998, il Presidente della
 con il diritto comunitario, e in particolare con l'art. 119 Corte di giustizia delle ComunitaÁ europee ha disposto la
 del Trattato di Roma». cancellazione dal ruolo della causa C-168/97 (domanda di
 pronuncia pregiudiziale proposta dalla High Court of
 Justice, Queen's Bench Division): The Queen contro Secre-
 tary of State for Defence, ex parte: Terence Perkins.
 (1) GU C 199 del 28.6.1997.
 Ricorso del 9 ottobre 1998 contro la Repubblica italiana
 presentato dalla Commissione delle ComunitaÁ europee
 (Causa C-362/98)
 (98/C 358/22)
 Cancellazione dal ruolo della causa C-5/98 (1)
 Il 9 ottobre 1998, la Commissione delle ComunitaÁ euro- (98/C 358/24)
 pee, rappresentata dal sig. Pieter Jan Kuijper, consigliere
 giuridico, in qualitaÁ di agente, elettivamente domiciliata
 Con ordinanza 25 settembre 1998, il Presidente della
 presso il sig. Carlos Gómez de la Cruz, Centre Wagner,
 Corte di giustizia delle ComunitaÁ europee ha disposto la
 Kirchberg, a Lussemburgo, ha presentato alla Corte di giu-
 cancellazione dal ruolo della causa C-5/98 (domanda di
 stizia delle ComunitaÁ europee un ricorso contro la Repub-
 pronuncia pregiudiziale proposta dal Tribunal de grande
 blica italiana.
 instance di AngouleÃme): Otor Godard SA contro Ammini-
 La ricorrente conclude che la Corte voglia: strazione delle imposte.
 a) constatare che la Repubblica italiana, non avendo (1) GU C 72 del 7.3.1998.
 adottato le disposizioni legislative, regolamentari o
 amministrative necessarie per conformarsi alla diret-
 tiva 93/103 (1) del Consiglio, del 23 novembre 1993,
 riguardante le prescrizioni minime di sicurezza e di
 salute per il lavoro a bordo delle navi da pesca e/o
 avendo omesso di informarne la Commissione, eÁ Cancellazione dal ruolo della causa C-82/96 (1)
 venuta meno agli obblighi che le incombono in virt (98/C 358/25)
 del Trattato CE;
 Con ordinanza 7 ottobre 1998, il presidente della Corte di
 b) condannare la Repubblica italiana al pagamento delle
 giustizia delle ComunitaÁ europee ha disposto la cancella-
 spese processuali.
 zione dal ruolo della causa C-82/96 (domanda di pronun-
 Motivi e principali argomenti cia pregiudiziale della High Court of Justice, Queen's
 Bench Division): The Queen contro Secretary of State for
 L'art. 189 del Trattato CE, secondo il quale la direttiva Trade and Industry, ex parte: The Consumer's Association
 vincola lo Stato membro cui eÁ rivolta per quanto riguarda e Which (?) Ltd.
 il risultato da conseguire, implica l'obbligo per gli Stati
 membri di rispettare i termini per la trasposizione stabiliti (1) GU C 145 del 18.5.1996.


text:
1250. aastad on aastad 1250–1259.
 Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
 Kümnendid: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
 Aastad: 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259
 Sündmused ja suundumused
 Maailm
 ...
 Eesti
 ...
 Tähtsad inimesed
 Maailm
 ...
 Eesti
 ...
 13. sajand
 1250. aastad


text:
Ο Αρτούρ Ρασιζάντε (αζερ. Artur Tahir oğlu Rasizadə, συχνά και Artur Rasizade, γενν. 26 Φεβρουαρίου 1935) είναι πολιτικός από το Αζερμπαϊτζάν, ο οποίος χρημάτισε πρωθυπουργός από το 1996 έως το 2003 και από το 2003 έως τις 21 Απριλίου 2018.
 Γεννήθηκε το 1935 στην Γκαντζά. Υπήρξε επί μακρόν μέλος του Κομμουνιστικού Κόμματος, όταν ακόμα η χώρα του ήταν σοσιαλιστική σοβιετική δημοκρατία. Διετέλεσε πρωθυπουργός της χώρας από τις 20 Ιουλίου 1996 ως τις 4 Αυγούστου 2003 και ξανά από τις 4 Νοεμβρίου 2003, οπότε και επέστρεψε στην πρωθυπουργία μετά την εκλογή του Ιλχάμ Αλίγιεφ στην προεδρία.
 Τον Απρίλιο του 2018 αντικαταστάθηκε στην πρωθυπουργία από τον Νοβρούζ Μαμάντοφ.
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Πρωθυπουργοί του Αζερμπαϊτζάν
 Αζέροι μηχανολόγοι μηχανικοί
 Σοβιετικοί μηχανολόγοι μηχανικοί


text:
C0MVÏISSÂO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS
 COM(90) 118flnal
 Bruxelas, 26 de Março de 1990
 Proposta de
 REGULAMENTO (CEE) DO CONSELHO
 que estabelece o prolongamento da campanha de comercialização de 1989/1990
 nos sectores de leite e da carne de bovino
 (apresentada pela Comissão)
 ---pagebreak--- REGULAMENTO (CEE) N° DO CONSELHO
 de de Março de 1990
 que estabelece o prolongamento da campanha de comercialização de 1989/1990
 nos sectores de leite e da carne de bovino
 0 CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
 Tendo em conta o Tratado que Institui a Comunidade Económica Europeia,
 Tendo em conta o Regulamento (CEE) n° 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de
 1968, que estabelece a organização comum de mercado no sector do leite e dos
 produtos lácteos^1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento
 (CEE) n° 3978/89(2), e, nomeadamente, o seu artigo 2 o ,
 Tendo em conta o Regulamento (CEE) n° 805/68 do Conselho, de 27 de Junho de
 1968, que estabelece a organização comum de mercado no sector da carne de
 bovino^ 3 ), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE)
 n° 571/89^4^, e, nomeadamente, o seu artigo 4 o ,
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 Considerando que se afigura necessário reconsiderar o conjunto dos problemas
 ligados à fixação dos preços para a próxima campanha, o que Implica um atraso
 na fixação desses preços; que, em consequência, é indispensável prolongar a
 campanha de comercialização de 1989/1990 nos sectores do leite e da carne de
 bovino até 29 de Abril de 1990,
 ADOPTOU 0 PRESENTE REGULAMENTO:
 Artigo 1°
 1. A campanha leiteira de 1989/1990 terminará em 29 de Abril de 1990,
 começando a campanha leiteira de 1990/1991 em 30 de Abril de 1990.
 (1) JO n° L 148 de 28. 6.1968, p. 13.
 (2) J0 n° L 378 de 11.12.1989, p. 1.
 (3) JO n° L 148 de 28. 6.1968, p. 24.
 (4) JO n° L 61 de 4. 3.1989, p. 43.
 <J
 ---pagebreak--- - 2 -
 2. No sector da carne de bovino, a campanha de comercialização de 1989/1990
 terminará em 29 de Abril de 1990, começando a campanha de comercialização de
 1990/1991 em 30 de Abril de 1990.
 Artigo 2°
 0 presente regulamento entra em vigor na data da sua publicação no Jornal
 Oficial das Comunidades Europeias.
 0 presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente
 aplicável em todos os Estados-membros.
 Feito em Bruxelas, em de Março de 1990
 Pelo Conselho
 0 PrésIdente
 3
 ---pagebreak--- ISSN 0257-9SS:
 COM (90) 118 finai
 DOCUMENTOS
 PT 03
 N.° de catálogo : CB-CO-90-133-PT-C
 ISBN 92-77-59013-0
 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias
 L-2985 Luxemburgo


type: other

text:
44/1985 Zb. Vyhláška Federálneho ministerstva dopravy, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva dopravy č. ... | Aktuálne znenie
 44/1985 Zb.
 Vyhláška č. 44/1985 Zb.Vyhláška Federálneho ministerstva dopravy, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva dopravy č. 127/1964 Zb. o mestskom prepravnom poriadku v znení neskorších predpisov
 Platnosť od 10.06.1985 do31.08.1996
 Účinnosť od 01.07.1985 do31.08.1996
 Aktuálne znenie 01.07.1985 - 31.08.1996
 z 30. mája 1985,
 ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva dopravy č. 127/1964 Zb. o mestskom prepravnom poriadku v znení neskorších predpisov1)
 Federálne ministerstvo dopravy ustanovuje po dohode so zúčastnenými ústrednými orgánmi podľa § 4 ods. 2 zákona č. 51/1964 Zb. o dráhach, podľa § 57 ods. 1 zákona č. 68/1979 Zb. o cestnej doprave a vnútroštátnom zasielateľstve a podľa § 508 Občianskeho zákonníka č. 40/1964 Zb. v znení zákona č. 131/1982 Zb.:
 Vyhláška Ministerstva dopravy č. 127/1964 Zb. o mestskom prepravnom poriadku v znení neskorších predpisov sa mení a dopĺňa takto:
 1. V § 7 ods. 1 písm. a) sa slová „prirážky a pokuty“ nahrádzajú slovami „iné sumy určené týmto poriadkom alebo tarifou,“.
 2. V § 9 ods. 2 druhej vete sa slová „druhého kočíka“ nahrádzajú slovami „ďalších kočíkov“.
 3. § 11 ods. 2 znie:
 „(2) Bez schrany možno vziať do vozidla len psa. Cestujúci so psom bez schrany môže nastúpiť len s vedomím sprievodcu (vodiča); mimo času zvýšených nárokov na prepravu môže sprievodca (vodič) povoliť prepravu psa každej veľkosti. Pre prepravu psov bez schrán sa ustanovujú tieto podmienky:
 c) v jednom vozidle sa prepravuje najviac jeden pes; toto obmedzenie neplatí, ak ide o dvoch psov, ktorých berie so sebou do vozidla jeden cestujúci.“.
 4. § 13 ods. 5 znie:
 „(5) Ak sa ako doklad o zaplatení cestovného na určité časové obdobie vydáva predplatná známka alebo časový kupón, je cestujúci povinný
 b) časový kupón vyplniť a umiestniť tak, ako ustanovuje tarifa.“.
 a) v odseku 2 prvá a druhá veta znie:
 „(2) Cestujúci, ktorý sa na vyzvanie podľa odseku 1 nemôže preukázať platným cestovným lístkom, je povinný zaplatiť cestovné a sumu 100,- Kčs. Cestujúci, ktorý sa na vyzvanie podľa odseku 1 nemôže preukázať platným dokladom o zaplatení dovozného, zaplatí dovozné a sumu vo výške päťnásobku dovozného.“;
 b) v odseku 2 sa na konci pripája táto veta:
 „V prevádzke s platením cestovného (dovozného) mimo vozidla (§ 22a) zaplatí uvedené sumy cestujúci bez platného cestovného lístka, ktorý po nástupe do vozidla bez meškania nevyznačí na cestovnom lístku na jednotlivú jazdu nastúpenie jazdy technickým zariadením na označovanie cestovného lístku na jednotlivú jazdu ,,ďalej len označovacie zariadenie" ).";
 c) v odseku 3 sa za prvú vetu vkladá táto veta:
 „Cestujúci je povinný zaplatiť cestovné a sumu 100,- Kčs.“.
 6. V § 19 ods. 2 sa slovo „pokutu“ nahrádza slovom „sumu“.
 a) v odseku 5 sa na konci pripájajú tieto slová:
 „a s výnimkou výstupnej zastávky musí mať aj vývesný cestovný poriadok.“;
 „(6) Sprievodca (vodič) je povinný ohlásiť názov zastávky, a to najneskoršie pri zastavení vozidla v zastávke. Vodič túto povinnosť nemá, ak vozidlo nie je vybavené príslušným technickým zariadením.“;
 c) v odseku 7 sa bodkočiarka za slovom „zastávky“ nahrádza čiarkou a vkladajú sa slová „znovu zastaviť každé vozidlo (súpravu) pri označení zastávky je dopravca povinný v prípade, že tam stojaca osoba ťažko postihnutá na zdraví dáva osobitným označením2) znamenie na zastavenie;“.
 8. § 21 ods. 2 znie:
 „(2) Pre choré osoby, invalidov a tehotné ženy sa v každom vozidle musí vyhradiť a zreteľne označiť najmenej šesť miest na sedenie. Cestujúcim ťažko postihnutým na zdraví, ktorým sa podľa osobitných predpisov3) poskytli mimoriadne výhody, sa musí umožniť nástup do vozidla všetkými dvermi určenými pre cestujúcich; všetkými dvermi určenými pre cestujúcich sa môže nástup do vozidla umožniť aj cestujúcim viditeľne ťažko poškodeným na zdraví.“.
 a) v odseku 3 druhej vete sa za slovo „nastúpiť“ vkladajú slová „byť v priestore zastávky a“;
 b) v odseku 7 písm. c) sa na koniec pripájajú slová „a v priestore, kde bránia vodičovi vo výhľade z vozidla,“;
 c) v odseku 8 sa slovo „pokutu“ nahrádza slovom „sumu“.
 10. V § 22a ods. 2 sa slová „pri nástupe na ňu“ nahrádzajú slovami „po nástupe bez meškania na ňom“ a slovo „znehodnocovačom“ sa nahrádza slovami „označovacím zariadením“.
 „(1) Pokiaľ to miestne dopravné pomery vyžadujú a pokiaľ to tento prepravný poriadok pripúšťa, je dopravca oprávnený vykonať v pravidelnej preprave osôb osobitné miestne úpravy; odchylne od prepravného poriadku môže upraviť len podmienky ustanovené v § 6 ods. 3, § 8 ods. 3 písm. f) a g), § 9, § 11 ods. 2 písm. c), § 12 ods. 4, § 22 ods. 4 a v § 22 ods. 7 písm. d) v časti týkajúcej sa zákazu uvádzať do činnosti návestné zariadenia dopravcu.“.
 12. Nadpis druhého oddielu druhej časti znie:
 „Objednané cesty na mestských električkových a trolejbusových dráhach“.
 13. Nadpis štvrtého oddielu druhej časti znie:
 „Preprava osôb v mestských rýchlodráhach“.
 14. § 28 včítane nadpisu znie:
 (1) Pre prepravu osôb a ich batožín mestskými rýchlodráhami platia obdobne ustanovenia § 6 až 8, § 10 s výnimkou odseku 1, § 11 ods. 1, § 13, § 14 ods. 5 a 6, § 16, 17, § 18 ods. 3, § 19, § 20 s výnimkou odsekov 5 až 8, § 21 s výnimkou odseku 2 a § 22 s výnimkou prvej vety odseku 4; pri tarifnom odbavení cestujúcich cestovným lístkom na jednotlivú jazdu (§ 29 ods.1) platia obdobne tiež ustanovenia § 12 ods. 1 a 5, § 14 ods. 2, § 15 s výnimkou odsekov 4 a 5 a § 18 ods. 1 až 3.
 (2) Ustanovenia citované v odseku 1 sa s výnimkou § 13, § 14 ods. 5 a 6, § 16 a 17 primerane vzťahujú na celý priestor mestskej rýchlodráhy, v ktorom sa cestujúci môže pohybovať po tarifnom odbavení (ďalej len ,,prepravný priestor"). Pokiaľ sa v týchto ustanoveniach hovorí o sprievodcovi alebo vodičovi, rozumie sa tým oprávnený pracovník, slovom zastávka sa rozumie stanica mestskej rýchlodráhy.“.
 15. § 29 včítane nadpisu znie:
 (7) Cestujúci sú povinní bez vyzvania zaplatiť cestovné a dovozné alebo označiť na cestovnom lístku nastúpenie jazdy alebo predkladať cestovné lístky na kontrolu.“.
 a) nadpis § 30 sa vypúšťa;
 b) v odseku 1 sa slová „osobitnú prirážku vo výške 50,- Kčs.“ nahrádzajú slovami „sumu vo výške 100,- Kčs.“ a vypúšťajú sa slová „alebo neplatným predplatným cestovným lístkom na jednotlivú jazdu,“;
 c) v odseku 2 sa slovo „prirážku“ nahrádza slovom „sumu“ a vypúšťajú sa slová „predplatného cestovného lístka na jednotlivú jazdu alebo“;
 d) v odseku 3 sa slová „osobitnú prirážku“ nahrádzajú slovom „sumu“.
 „(1) Cestujúci, ktorí používajú pohyblivé schody, sú povinní pridržiavať sa pohyblivého držadla a stáť čelom v smere pohybu pohyblivých schodov po ich pravej strane; státie vľavo je dovolené len pri vyššom obsadení pohyblivých schodov.“;
 b) v odseku 2 sa za slová „pohybu pohyblivých schodov“ vkladajú slová „po ich ľavej strane“.
 18. V § 34 ods. 2 prvej vete sa slová „najmenej 2 miesta na sedenie“ nahrádzajú slovami „najmenej šesť miest na sedenie“.
 19. V § 36 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:
 „(2) Ak sa v pravidelnej preprave osôb neuskutočnila preprava cestujúceho s platným cestovným lístkom alebo ak sa pokračovanie v ceste znemožnilo, má tento cestujúci práva uvedené v § 6 ods. 1. Neuskutočnenie prepravy z týchto dôvodov, oneskorený príchod, odchod, prípadne strata prípoja nezakladá právo na náhradu škody.“.
 20. V jednotlivých ustanoveniach vyhlášky s výnimkou § 26 ods. 1 sa slovo „prepravné“ nahrádza slovom „dovozné“.
 1) Vyhláška Ministerstva dopravy č. 127/1964 Zb. o mestskom prepravnom poriadku v znení vyhlášky č. 151/1971 Zb., vyhlášky č. 118/1973 Zb., vyhlášky č. 3/1977 Zb., vyhlášky č. 123/1979 Zb. a vyhlášky č. 44/1985 Zb. je uverejnená v čiastke 14/1985 Vestníka dopravy.