text:
 SV
 SV SV
 ---pagebreak--- EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 4.8.2009
 KOM(2009) 417 slutlig
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller
 stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan,
 oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, samt upphävande av
 undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.
 SV SV
 ---pagebreak--- MOTIVERING
 Bakgrund
 Motiv och syfte
 Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den
 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i
 Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005
 av den 21 december 2005 (nedan kallad grundförordningen) i samband med
 förfarandet beträffande import av rördelar (utom gjutna rördelar, flänsar samt rördelar
 avsedda för gängning), av järn eller stål (utom rostfritt stål), med en yttre diameter på
 högst 609,6 mm, av en typ som används för stumsvetsning eller andra ändamål, med
 ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand eller som avsänds från Taiwan, oavsett
 om deras deklarerade ursprung är Taiwan eller inte.
 Allmän bakgrund
 Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet
 av en undersökning som genomförts i enlighet med de innehållsrelaterade och
 förfarandemässiga krav som anges i grundförordningen.
 Gällande bestämmelser
 Rådets förordning (EG) nr 964/2003 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar
 på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och
 Konungariket Thailand, och de rördelar av järn eller stål som avsänds från Taiwan,
 oavsett om deras deklarerade ursprung är Taiwan eller inte.
 Tullarna på den berörda produkten med ursprung i Folkrepubliken Kina utvidgas till att
 omfatta importvaror som avsänds från Indonesien genom rådets förordning (EG)
 nr 2052/2004, från Sri Lanka genom rådets förordning (EG) nr 2053/2004 och från
 Filippinerna genom rådets förordning (EG) nr 655/2006, oavsett om produktens
 deklarerade ursprung är Filippinerna, Indonesien respektive Sri Lanka eller inte.
 Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden
 Ej tillämpligt.
 Samråd med berörda parter och konsekvensanalys
 Samråd med berörda parter
 De parter som berörs av förfarandet gavs i enlighet med bestämmelserna i
 grundförordningen möjlighet att tillvarata sina intressen under undersökningen.
 Extern experthjälp
 Någon extern experthjälp har inte behövts.
 SV 2 SV
 ---pagebreak--- Konsekvensanalys
 Detta förslag följer av tillämpningen av grundförordningen.
 Grundförordningen föreskriver ingen allmän konsekvensanalys, men den innehåller en
 uttömmande förteckning över villkor som ska bedömas.
 Rättsliga aspekter
 Sammanfattning av den föreslagna åtgärden
 Den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång inleddes den 5 juni 2008 efter en
 begäran av försvarskommittén för stålrörsstumsvetsningsindustrin i
 Europeiska unionen. Slutgiltiga åtgärder vidtogs ursprungligen 1996 och bibehölls
 efter en översyn vid giltighetstidens utgång i juni 2003. De gällande
 antidumpningstullarna i Folkrepubliken Kina är 58,6 procent, utvidgat till att omfatta
 produkter avsända från Taiwan, med undantag för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd.,
 Rigid Industries Co. Ltd. och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. Tullen i Thailand är
 58,9 procent utom för Thai Benkan Co. Ltd. (0 procent) och Awaji Sangyo Co. Ltd.
 (7,4 procent).
 Parallellt inleddes en partiell interimsöversyn, vars räckvidd begränsades till två
 taiwanesiska exporterande producenter som undantogs från utvidgningen av tullarnas
 omfattning till Taiwan. Detta undantag är inte längre motiverat, eftersom också dessa
 företag är involverade i kringgående.
 Det bifogade förslaget till rådets förordning om upprätthållande av de ovan nämnda
 åtgärderna är baserat på undersökningsresultaten i fråga om fortsatt eller
 återkommande dumpning och skada och gemenskapens intresse.
 Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras
 i Europeiska unionens officiella tidning så snart som möjligt.
 Rättslig grund
 Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad
 import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad
 genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005.
 Subsidiaritetsprincipen
 Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen
 är därför inte tillämplig.
 Proportionalitetsprincipen
 Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl:
 Åtgärdsformen beskrivs i den ovan nämnda grundförordningen och ger inget utrymme
 för nationella beslut.
 SV 3 SV
 ---pagebreak--- Det är inte tillämpligt att ange hur det ekonomiska eller administrativa ansvar som
 åläggs gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter,
 ekonomiska aktörer och medborgare ska begränsas till ett minimum och stå i
 proportion till förslagets mål.
 Val av regleringsform
 Föreslagen regleringsform: förordning.
 Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl:
 Inga andra alternativ föreskrivs i grundförordningen.
 Budgetkonsekvenser
 Förslaget påverkar inte gemenskapens budget.
 SV 4 SV
 ---pagebreak--- Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller
 stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan,
 oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan, samt upphävande av
 undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
 med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot
 dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1 (nedan kallad
 grundförordningen), särskilt artikel 11.2 och 11.3 samt artikel 13.4 i denna,
 med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande
 kommittén, och av följande skäl:
 A. FÖRFARANDE
 1. Gällande åtgärder och tidigare undersökningar
 (1) Rådet införde genom förordning (EG) nr 584/962 en slutgiltig antidumpningstull på
 import av vissa rördelar av järn eller stål (nedan kallade vissa rördelar eller den
 berörda produkten) med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina (nedan kallat
 Kina) och Thailand (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). I enlighet med
 artikel 13.3 i grundförordningen och på grundval av resultaten från en undersökning
 om kringgående utvidgades antidumpningsåtgärderna genom förordning (EG)
 nr 763/20003 till att omfatta viss import av den berörda produkten som avsänds från
 Taiwan.
 (2) De åtgärder som för närvarande är i kraft är slutgiltiga antidumpningstullar som
 infördes genom förordning (EG) nr 964/20034 om import av vissa rördelar av järn eller
 stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand (nedan kallade de berörda
 länderna) och de rördelar av järn eller stål som avsänds från Taiwan, oavsett om deras
 1
 EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005
 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).
 2
 EGT L 84, 3.4.1996, s. 1.
 3
 EGT L 94 14.4.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2314/2000
 (EGT L 267, 20.10.2000, s. 15).
 4
 EUT L 139 6.6.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1496/2004 (EUT L 275,
 25.8.2004, s. 1).
 SV 5 SV
 ---pagebreak--- deklarerade ursprung är Taiwan eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång
 enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den första översynen vid
 giltighetstidens utgång). Gällande antidumpningstull i Folkrepubliken Kina är
 58,6 procent och i Thailand 58,9 procent, utom för Thai Benkan Co. Ltd. (0 procent)
 och Awaji Materia Co. Ltd.5 (7,4 procent). Tre taiwanesiska företag, Chup Hsin
 Enterprise Co. Ltd., Rigid Industries Co. Ltd. och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd., är
 undantagna från utvidgningen av åtgärderna till att omfatta Taiwan.
 (3) Genom kommissionens beslut 96/252/EG6 godtogs åtaganden från vissa thailändska
 tillverkare. År 2004 drogs dessa åtaganden tillbaka genom rådets förordning (EG)
 nr 1496/20047 om ändring av rådets förordning (EG) nr 964/20038.
 (4) I enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen utvidgades åtgärderna för den berörda
 produkten med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta importvaror som
 avsänts från Indonesien genom rådets förordning (EG) nr 2052/20049, från Sri Lanka
 genom rådets förordning (EG) nr 2053/200410 och från Filippinerna genom rådets
 förordning (EG) nr 655/200611, oavsett om produktens deklarerade ursprung är
 Filippinerna, Indonesien respektive Sri Lanka eller inte.
 (5) De antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1001/200812
 gäller för närvarande också import av den berörda produkten från Republiken Korea
 och Malaysia.
 2. Begäran om översyn
 (6) Efter offentliggörandet av ett meddelande om det nära förestående upphörandet13 av de
 gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av vissa rördelar med ursprung i
 Kina och Thailand mottog kommissionen en begäran om översyn av dessa åtgärder i
 enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i grundförordningen.
 (7) Begäran ingavs den 5 mars 2008 av försvarskommittén för
 stålrörsstumsvetsningsindustrin i Europeiska unionen (nedan kallad sökanden) för
 producenter som representerar en stor del, i det här fallet mer än 50 procent, av
 gemenskapens totala produktion av vissa rördelar.
 (8) Begäran i enlighet med artikel 11.2 grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt
 skulle leda till att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin fortsatte eller
 återkom.
 (9) Begäran i enlighet med artikel 11.3 grundades på uppgifter från sökanden om att
 åtgärden, när det gäller import av den berörda produkten från Folkrepubliken Kina,
 5
 Tidigare Awaji Sangyo Co Ltd., se EUT C 152/2007, s. 16.
 6
 EGT L 84, 3.4.1996, s. 46.
 7
 EUT L 275, 25.8.2004, s. 1.
 8
 EUT L 139 6.6.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1496/2004 (EUT L 275,
 25.8.2004, s. 1).
 9
 EUT L 355, 1.12.2004, s. 4.
 10
 EUT L 355, 1.12.2004, s. 9.
 11
 EUT L 116, 29.4.2006, s. 1.
 12
 EUT L 275, 16.10.2008, s. 18.
 13
 EUT C 238, 10.10.2007, s. 20.
 SV 6 SV
 ---pagebreak--- inte längre är tillräcklig för att motverka den skadevållande dumpningen, i synnerhet
 när det gäller utvidgningen av åtgärden till att omfatta import av importvaror avsända
 från Taiwan. Sökanden har tillhandahållit tillräcklig bevisning för att det inte längre är
 motiverat att undanta importvaror producerade av Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. och
 Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. från den utvidgade åtgärden, eftersom dessa företag
 är involverade i kringgående såsom omlastning av den berörda produkten med
 ursprung i Kina via Taiwan.
 (10) Efter samråd med den rådgivande kommittén slog kommissionen fast att tillräckliga
 bevis förelåg för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell
 interimsöversyn, begränsad till undantaget för vissa rördelar producerade av
 Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung (Taiwan) och Nian Hong Pipe Fittings Co.
 Ltd., Kaohsiung (Taiwan) från de utvidgade antidumpningsåtgärderna beträffande
 import med ursprung i Kina till import som avsänts från Taiwan, och den inledde
 undersökningar14 i enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i grundförordningen (nedan
 kallade de aktuella undersökningarna).
 3. Undersökning
 3.1. Parter som berörs av undersökningen
 (11) Kommissionen underrättade officiellt de sökande gemenskapsproducenterna, övriga
 gemenskapsproducenter, de exporterande producenterna i de berörda länderna
 inklusive Taiwan, importörerna/handlarna, användarna och deras
 intresseorganisationer som man visste var berörda samt företrädare för myndigheterna
 i exportländerna om att översynen hade inletts.
 (12) Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som gav sig till
 känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande.
 Kommissionen gav också berörda parter tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i
 tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli
 hörda.
 (13) Svar på frågeformulären inkom från exporterande producenter i Taiwan, de tre
 gemenskapstillverkarna och de tre icke närstående importörerna i gemenskapen (se
 skälen 14–17 nedan).
 3.2. Stickprovsförfarande
 (14) Med tanke på att antalet exporterande producenter i Kina, icke närstående importörer
 av den berörda produkten i gemenskapen och producenter i gemenskapen som stödde
 begäran om översyn till synes var stort föreskrevs i tillkännagivandet om inledande av
 översynen ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att
 kunna fastställa om stickprovstagning var nödvändig och i så fall göra ett urval bad
 kommissionen dessa parter att tillhandahålla de uppgifter som återfinns i
 avsnitten 5.1.a i–iii i tillkännagivandet och skickade ut stickprovsformulär med
 begäran om uppgifter om genomsnittlig försäljningsvolym och priser för alla berörda
 gemenskapsproducenter, exporterande producenter och importörer.
 14
 EUT C 138, 5.6.2008, s. 42.
 SV 7 SV
 ---pagebreak--- (15) Eftersom inga svar erhölls från exporterande producenter i Kina eller Thailand kunde
 stickprovstagning inte användas.
 (16) Nio gemenskapsproducenter svarade på stickprovsformuläret. Ett urval om fyra
 gemenskapsproducenter gjordes på grundval av deras försäljning på
 gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden avseende översynen. Dessa
 producenter ombads fylla i hela formuläret. Ett av de utvalda företagen fyllde inte i
 hela frågeformuläret och uteslöts därför från urvalet. Det slutliga urvalet om tre företag
 svarade för över 59 procent av gemenskapsindustrins totala produktion och 62 procent
 av dess försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden.
 (17) Nio importörer av den berörda produkten svarade på stickprovsformuläret. Ett urval
 om fyra importörer gjordes på grundval av deras importvolymer för de berörda
 produkterna till gemenskapen från de berörda länderna under undersökningsperioden
 avseende översynen. Ett av företagen fyllde sedermera inte i hela frågeformuläret och
 uteslöts därför från urvalet.
 3.3. Undersöknings- och kontrollbesök
 (18) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för
 fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada
 och för analysen av gemenskapens intresse och för att kontrollera om undantaget för
 vissa rördelar producerade av de i skäl 8 ovan nämnda företagen från utvidgningen av
 de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina fortfarande var motiverat för att
 motverka den skadevållande dumpningen. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande
 företag:
 a) Gemenskapsproducenter i urvalet
 – Erne Fittings GmbH, Schlins, Österrike, inklusive det närstående företaget
 Siekmann Fittings, GmbH, Lohne, Tyskland
 – Interfit S.A., Maubeuge, Frankrike
 – Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Italien
 b) Icke närstående importörer
 – BSS Group plc, Leicester, Förenade kungariket
 – Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Spanien
 – Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Tyskland
 c) Exporterande producenter i Taiwan
 – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung
 – Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd., Kaohsiung
 d) Producent i det jämförbara landet USA
 SV 8 SV
 ---pagebreak--- – Weldbend Corporation, Argo, Illinois, USA
 3.4. Undersökningsperiod avseende översynen
 (19) Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 april
 2007–31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av
 utvecklingstendenser av relevans för bedömningen av sannolikheten för att skadan
 skulle fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2004
 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
 B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
 1. Berörd produkt
 (20) Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och den
 första översynen vid giltighetstidens utgång: vissa rördelar (med undantag av gjutna
 rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag
 av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används för
 stumsvetsning eller andra ändamål och med ursprung i Folkrepubliken Kina och
 Thailand.
 (21) Den berörda produkten tillverkas huvudsakligen genom att rör kapas och formas. Den
 används för att sammanfoga rör och förekommer i olika former – knärör, T-stänger,
 övergångsrör och hattmuttrar – storlekar och materialkvaliteter. Den används
 huvudsakligen inom den petrokemiska industrin, bygg- och anläggningssektorn,
 energiproduktion, skeppsbyggnad samt industrianläggningar. När rördelarna säljs för
 användning i den petrokemiska industrin används den globala ANSI-standarden. För
 andra syften används oftast DIN-standarden i gemenskapen.
 2. Likadan produkt
 (22) I likhet med i den ursprungliga undersökningen och den första översynen vid
 giltighetstidens utgång har denna undersökning visat att de rördelar av järn eller stål
 som tillverkas i de berörda länderna och säljs på hemmamarknaden och/eller
 exporteras till gemenskapen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska
 egenskaper och slutliga användningsområden som de produkter som säljs i
 gemenskapen av de sökande gemenskapstillverkarna, och de anses därför vara
 likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
 C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER
 ÅTERKOMMER
 (23) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida åtgärdernas
 upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller
 återkommer.
 1. Inledande anmärkning
 (24) I avsaknad av samarbetande exporterande producenter i Kina och Thailand måste, som
 angavs ovan, denna undersökning grundas på kommissionens tillgång till information
 från andra källor, såsom begäran om översyn, Eurostat, kinesisk tullstatistik och
 insamlad information i det jämförbara landet.
 SV 9 SV
 ---pagebreak--- 2. Thailand
 a) Normalvärde
 (25) I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och i avsaknad av samarbete från
 thailändska exporterande producenter, baserades normalvärdet på de uppgifter som
 lämnades i begäran, det vill säga beräknad tillverkningskostnad i Thailand med ett
 tillägg av 15 procent för försäljnings- och administrationskostnader och 11 procent för
 vinst. Det fanns ingenting som tydde på att denna vinstnivå skulle överstiga den vinst
 som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom
 samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet i enlighet
 med vad som avses i artikel 2.6 c.
 b) Exportpris
 (26) I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och i avsaknad av samarbete från
 thailändska exporterande producenter, beräknades exportpriset med hjälp av uppgifter
 från Eurostat. Dessa siffror korrigerades för olika produkttyper i förhållande till
 volymen för varje produkttyp i ton på grundval av uppgifter i begäran om översyn.
 c) Jämförelse
 (27) För att säkerställa en rättvis jämförelse justerades exportpriset för kostnader för land-
 och sjötransport, försäkring, kommissioner och förpackning i enlighet med artikel 2.10
 i grundförordningen.
 d) Dumpningsmarginal
 (28) Vid beräkningen av dumpningsmarginalen jämförde kommissionen det vägda
 genomsnittliga normalvärdet med det genomsnittliga exportpriset till gemenskapen på
 nivån fritt fabrik och i samma handelsled, i enlighet med artikel 2.11 i
 grundförordningen. Denna jämförelse visade att dumpningsmarginalen för Thailand
 var 17,8 procent, motsvarande det belopp med vilket det fastställda normalvärdet
 överskred exportpriset.
 3. Folkrepubliken Kina
 a) Normalvärde: Jämförbart land
 (29) Enligt de gällande åtgärderna är en enhetlig landsomfattande tull tillämplig på all
 import till gemenskapen av likadan produkt med ursprung i Kina. Normalvärdet
 fastställdes därför på grundval av uppgifter som erhållits från ett tredjeland med
 marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). I den ursprungliga undersökningen
 utsågs Thailand till jämförbart land. Såsom angivits i meddelandet om inledandet av
 översynen avsåg kommissionen dock att använda Amerikas förenta stater som
 jämförbart land, eftersom gemenskapsindustrin i sin begäran om översyn angav att
 detta land nu var ett lämpligare val än Thailand. Trots stora ansträngningar att finna
 möjliga alternativ i andra tredjeländer gick inga företag med på att samarbeta, förutom
 ett företag i USA.
 (30) I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen ansågs USA vara lämpligt till följd av
 marknadens storlek, importvolymerna och den hårda konkurrens på denna marknad
 SV 10 SV
 ---pagebreak--- som dessa leder till. Eftersom inga thailändska exporterande företag samarbetade i
 undersökningen ansågs det vidare lämpligare att grunda normalvärdet för Kina på det
 samarbetsvilliga amerikanska företagets kontrollerade uppgifter. Inga berörda parter
 framförde några synpunkter på förslaget att använda USA som jämförbart land efter
 det att meddelandet om inledandet av översynen hade offentliggjorts. Således
 grundades normalvärdet på uppgifterna från producenten i USA.
 b) Exportpris
 (31) Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte var samarbetsvilliga måste
 undersökningsresultaten när det gäller exporten till gemenskapen i enlighet med
 artikel 18.1 i grundförordningen grundas på tillgängliga uppgifter. Exportpriset
 fastställdes på grundval av kinesisk tullstatistik, enligt samma metod som i den
 ursprungliga undersökningen. Dessa uppgifter jämfördes med uppgifter från Eurostat.
 Betydande skillnader upptäcktes både i fråga om kvantitet och pris. Med hänsyn tagen
 till tidigare dokumenterade bevis för kringgående från Kinas sida, vilka tyder på att
 användningen av uppgifter från Eurostat inte gav tillräckligt korrekta resultat,
 bedömdes det inte vara lämpligt att använda dessa i denna översyn.
 c) Jämförelse
 (32) I syfte att möjliggöra en rättvis jämförelse, och i enlighet med artikel 2.10 i
 grundförordningen, togs hänsyn i form av justeringar till olikheter i transportkostnader
 (sjötransport), försäkringskostnader, kredit- och mäklarkostnader, vilka ansågs
 påverka priserna och prisernas jämförbarhet.
 d) Dumpningsmarginal
 (33) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga
 normalvärdet, på nivån fritt fabrik i USA, med det vägda genomsnittliga exportpriset
 på nivån fritt fabrik i Kina, i samma handelsled. Denna jämförelse visade att
 dumpningsmarginalen för Kina var 100 procent.
 e) Slutsats
 (34) Undersökningen visade att importen från båda länderna fortsatt har haft en hög grad av
 dumpning. Under undersökningen framkom inte något skäl till att dumpningen skulle
 upphöra eller minska om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Slutsatsen var därför att
 det är sannolikt att dumpningen fortsätter. Dessutom ska det noteras att
 importvolymerna från dessa länder har ökat markant trots de höga antidumpningstullar
 som har införts på deras export. Det ansågs emellertid lämpligt att även undersöka
 huruvida dumpningen skulle återkomma i form av ökade exportvolymer om de
 befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla.
 4. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
 (35) I syfte att undersöka sannolikheten för att dumpningen skulle återkomma bedömdes
 följande faktorer: utvecklingen av export- och/eller tillverkningskapaciteten i de
 berörda länderna, bakgrunden till Kinas kringgående och exportbeteendet på
 marknader i tredjeländer.
 SV 11 SV
 ---pagebreak--- 5. Thailand
 (36) Eftersom inga samarbetsvilliga exporterande producenter fanns i Thailand måste
 denna undersökning baseras på uppgifter från andra källor som kommissionen hade
 tillgång till, det vill säga begäran om översyn. Den thailändska årliga
 produktionskapaciteten uppskattades i enlighet med begäran till 63 000 ton. Med tanke
 på att den inhemska konsumtionen endast var 4 200 ton var den thailändska industrin
 alltså starkt exportberoende. Årsproduktionen uppskattades till 38 000 ton.
 Följaktligen beräknades den lediga kapaciteten till 25 000 ton.
 (37) Undersökningen har visat att ingen annan marknad i världen skulle kunna absorbera
 denna lediga kapacitet, eftersom Thailand redan är föremål för antidumpningsåtgärder.
 Dessa åtgärder sträcker sig från 10,68 till 52,6 procent i USA för en produkt som till
 stor del överensstämmer med den produkt som berörs av denna undersökning, med en
 innerdiameter på högst 14 tum. Dessutom tyder tidigare erfarenheter och begäran om
 denna översyn på att det allmänt sett finns en enorm överkapacitet i hela världen, och
 särskilt i Sydostasien.
 (38) Om åtgärderna upphörde att gälla är det således sannolikt att en betydande del av den
 thailändska överskottskapaciteten skulle riktas mot EU:s marknad, med tanke på
 befintliga restriktioner och de höga tullarna på andra stora marknader.
 6. Folkrepubliken Kina
 a) Produktion och kapacitetsutnyttjande
 (39) Mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja
 måste kommissionen använda tillgängliga uppgifter. Eftersom föga är känt om den
 kinesiska industrin baseras följande slutsatser på de uppgifter som lämnades i begäran
 samt kinesisk tullstatistik. Stöd för dessa avgöranden hittades också i de uppgifter som
 offentliggjorts i samband med liknande förfaranden i Förenta staterna.
 (40) Enligt dessa källor var den samlade kinesiska tillverkningskapaciteten när det gäller
 den berörda produkten cirka 365 000 ton om året. Kinas nuvarande produktionsvolym
 per år är enligt bedömningen i begäran om översyn cirka 291 000 ton. Denna
 bedömning var baserad på omfattningen av den kinesiska exporten till hela världen,
 såsom den angivits i handelsstatistiken (cirka 70 000 ton/år), och en inhemsk
 förbrukning som bedöms vara cirka 221 000 ton/år.
 (41) Med utgångspunkt från detta skulle den kinesiska lediga kapaciteten vara 74 000 ton,
 vilket i sig nästan skulle räcka för att tillgodose hela efterfrågan i EU (79 813 ton).
 (42) Eftersom Kina i likhet med Thailand är föremål för antidumpningsåtgärder från 35,06
 till 182,9 procent i USA är det sannolikt att en betydande del av den kinesiska
 överskottskapaciteten skulle riktas mot EU:s marknad.
 (43) Att de kinesiska exporterande producenterna lyckades öka sin export till EU betydligt
 – från 2 550 ton 2004 till 10 268 ton under skadeundersökningsperioden, trots de höga
 antidumpningstullarna (58,6 procent) på import från Kina – visar att de kinesiska
 exportörerna fortfarande är mycket intresserade av EU:s marknad.
 SV 12 SV
 ---pagebreak--- 7. Bakgrund till kringgåendet
 (44) De kinesiska exportörerna har dessutom visat att de fortsatt är beslutna att med alla
 medel exportera till EU. Detta framgår av de många försöken att kringgå de åtgärder
 som infördes genom rådets förordning (EG) nr 964/2003 genom att exportera via
 Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna.
 (45) Av den kinesiska tullstatistiken framgår det också tydligt att EU är en mycket attraktiv
 marknad för de kinesiska exporterande producenterna, eftersom de exportpriser (om än
 dumpade) de erhöll när de exporterade till EU var bland de högsta de kunde ta ut.
 8. Slutsats
 (46) Undersökningen visade att de exporterande producenterna i både Kina och Thailand
 fortsatte med dumpningen under skadeundersökningsperioden.
 (47) Tillsammans hade länderna en ledig kapacitet på 99 000 ton, vilket var betydligt mer
 än den totala tillverkningen i gemenskapen under skadeundersökningsperioden
 (86 723 ton) och till och med mer än den totala konsumtionen i gemenskapen under
 samma period (79 813 ton).
 (48) Mot bakgrund av att Kina har en mycket stor reservproduktionskapacitet till sitt
 förfogande och att landet redan har kringgått åtgärderna är det högst sannolikt att de
 kinesiska exporterande tillverkarna avsevärt skulle öka sin dumpade export av den
 berörda produkten till gemenskapen om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att
 gälla.
 (49) När det gäller Thailand bör det påpekas att det, eftersom de thailändska företagen är
 mycket exportorienterade och gemenskapsmarknaden är attraktiv, är mycket sannolikt
 att dessa företag skulle återuppta exporten av den berörda produkten till
 gemenskapsmarknaden i betydande mängder och till dumpade priser om de nuvarande
 åtgärderna skulle upphöra att gälla.
 (50) Slutligen hänvisas det till de kinesiska och thailändska exportörernas dumpning på den
 amerikanska marknaden och de amerikanska antidumpningsåtgärder som förlängdes i
 oktober 2005.
 (51) Sammanfattningsvis är det mycket troligt att importen till gemenskapen från de
 berörda länderna skulle fortsätta i betydande omfattning och till dumpade priser om
 åtgärderna skulle upphöra att gälla.
 D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN
 (52) De tre gemenskapsproducenter på vilkas vägnar begäran om översyn ingavs och som
 också ingick i urvalet samt sex gemenskapsproducenter som stödde begäran utgjorde
 gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
 Därmed representerade gemenskapsindustrin en övervägande del av den totala
 tillverkningen i gemenskapen, över 76 procent.
 E. SITUATION PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN
 1. Konsumtion på gemenskapsmarknaden
 SV 13 SV
 ---pagebreak--- (53) Gemenskapens totala produktion fastställdes på basis av de uppgifter som de nio
 gemenskapsproducenter som stödde klagomålet hade lämnat och den i begäran om
 översyn uppskattade produktionsvolymen för de icke samarbetsvilliga
 gemenskapsproducenterna.
 (54) Undersökningen visade att en betydande del av gemenskapsproducenternas försäljning
 skedde till lagerhållare som i sin tur exporterade den berörda produkten utanför
 gemenskapen. Denna försäljning var alltså inte avsedd för konsumtion på
 gemenskapsmarknaden. Hur stor exportförsäljningen från dessa lagerhållare till andra
 tredjemarknadsländer var kunde inte fastställas under undersökningen. Gemenskapens
 synbara förbrukning fastställdes därför på grundval av den totala produktionsvolymen
 i gemenskapen enligt definitionen i skäl 1 ovan, samt på den totala gemenskapsimport-
 och exportvolymen för den berörda produkten enligt uppgifter från Eurostat.
 (55) På grundval av detta ökade konsumtionen i gemenskapen under
 skadeundersökningsperioden med 28 procent, från 62 317 ton 2004 till 79 813 ton
 under undersökningsperioden.
 TABELL 1 – Gemenskapens konsumtion
 Gemenskapens konsumtion 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Ton 62 317 57 492 64 919 77 79 813
 095
 Index (2004 = 100) 100 92 104 124 128
 Förändring från föregående –8 12 20 4
 år
 Källa: Eurostat, begäran om översyn, kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på
 frågeformuläret
 2. Aktuell import från de berörda länderna
 a) Volym och marknadsandel
 (56) I syfte att fastställa de totala importvolymerna från Kina för den berörda produkten
 ansågs det lämpligt att inkludera import från de länder som de gällande
 antidumpningsåtgärderna hade utvidgats till att omfatta i enlighet med artikel 13.3 i
 grundförordningen, det vill säga Sri Lanka, Indonesien, Filippinerna och Taiwan
 (se skälen 1 och 2 ovan). Det ansågs att importerade produkter från dessa länder i
 själva verket hade sitt ursprung i Kina. På grundval av detta ökade den totala
 importvolymen för den berörda produkten från Kina och Thailand från 6 861 ton 2004
 till 17 605 ton under undersökningsperioden, det vill säga med 157 procent. Denna
 imports marknadsandel, uttryckt som en procentuell andel av gemenskapens
 konsumtion, ökade från 11 procent 2004 till 22 procent under undersökningsperioden.
 TABELL 2 – Import från de berörda länderna
 SV 14 SV
 ---pagebreak--- Import (ton) 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Kina inklusive Sri Lanka, 6 083 6 705 10 621 15 326 16 004
 Indonesien, Filippinerna och
 Taiwan
 Marknadsandel 10 % 12 % 16 % 20 % 20 %
 Thailand 778 558 1 623 1 700 1 601
 Marknadsandel 1% 1% 2% 2% 2%
 De berörda länderna totalt 6 861 7 263 12 244 17 026 17 605
 Marknadsandel 11 % 13 % 19 % 22 % 22 %
 Källa: Eurostat
 b) Importpriser och prisunderskridande
 (57) Eftersom inga samarbetsvilliga exporterande producenter fanns i Kina och Thailand
 baserades exportpriserna på uppgifter från Eurostat. Av orsaker som framgår av
 skäl 56 ovan baserades det genomsnittliga exportpriset från Kina också på
 genomsnittliga exportpriser från Sri Lanka, Indonesien och Filippinerna, det vill säga
 de länder som åtgärderna utvidgades till att omfatta på grund av kringgåendet. På
 grundval av detta ökade det genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten från
 Kina, inklusive kringgående, med 17 procent, från 997 till 1 169 euro/ton, från
 Thailand med 69 procent, från 1 223 till 2 067 euro/ton, och från Taiwan med
 22 procent, från 1 412 till 1 718 euro/ton. Totalt sett steg genomsnittspriset för
 produkten från de berörda länderna inklusive Taiwan från 1 137 euro 2004 till
 1 479 euro under undersökningsperioden, det vill säga med 30 procent. Under samma
 period ökade produktionskostnaderna betydligt till följd av höjda priser på den
 grundläggande råvaran, stålrör.
 (58) En jämförelse mellan priser fritt fabrik för de gemenskapsproducenter som ingick i
 urvalet och vederbörligen justerade Eurostatpriser visade på ett genomsnittligt
 underskridande för Kina med 54,8 procent, för Thailand med 20 procent och för
 Taiwan med 33,5 procent.
 3. Import från andra tredjeländer
 (59) Antidumpningstullar är i kraft för import från Republiken Korea och Malaysia.
 Importen från dessa länder minskade till en mycket låg nivå under
 skadeundersökningsperioden (mindre än 1 procent av gemenskapens konsumtion)
 enligt Eurostat.
 (60) Den totala importvolymen för de berörda produkterna från andra tredjeländer än de
 som nämns i föregående skäl ökade från 4 679 ton 2004 till 10 563 ton i slutet av
 undersökningsperioden, det vill säga med 126 procent. Denna imports marknadsandel
 SV 15 SV
 ---pagebreak--- motsvarade 13 procent av gemenskapens konsumtion. Det innebär en ökning med
 76 procent under skadeundersökningsperioden, från 8 till 13 procent.
 TABELL 3 – Import från andra tredjeländer och importens marknadsandel
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Import från andra 4 679 6 134 6 795 9 993 10 563
 tredjeländer (ton)
 Index (2004 = 100) 100 131 145 214 226
 Marknadsandel 8% 11 % 10 % 13 % 13 %
 Index (2004 = 100) 100 142 139 173 176
 Källa: Eurostat och marknadsinformation från sökanden
 TABELL 4 – Huvudsaklig import till gemenskapen
 Huvudsaklig import 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 från andra tredjeländer perioden
 i ton och per land
 Israel 78 945 1 231 2 455 3 293
 Turkiet 650 506 467 1 991 2 138
 Vietnam 767 695 1 225 1 748 2 134
 Indien 1 537 1 763 1 553 1 703 1 065
 Källa: Eurostat och marknadsinformation från sökanden
 4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation
 4.1 Inledande kommentar
 (61) Utvecklingstrenderna för ekonomiska indikatorer som produktion,
 produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, försäljning,
 marknadsandel och tillväxt fastställdes på grundval av de uppgifter som samlats in
 från alla gemenskapsproducenter. Trenderna för priser, lönsamhet, kassaflöde,
 förmåga att anskaffa kapital och investeringar, lager, avkastning på investeringar och
 löner fastställdes på grundval av kontrollerad information i de fullständiga svaren på
 frågeformuläret från de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet.
 4.2 Uppgifter om gemenskapsindustrin som helhet
 a) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
 (62) Gemenskapsindustrins totala produktion ökade med 8 procent under
 skadeundersökningsperioden, medan produktionskapaciteten ökade med 5 procent.
 SV 16 SV
 ---pagebreak--- Under samma period ökade kapacitetsutnyttjandet något. Detta ska dock ses mot
 bakgrund av att gemenskapskonsumtionen ökade med 28 procent.
 TABELL 5 – Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Produktionsvolym i ton 80 044 73 049 82 950 85 536 86 723
 Produktionskapacitet i ton 154 155 160 162 163 210
 840 740 890 910
 Kapacitetsutnyttjande i % 52 % 47 % 52 % 53 % 53 %
 Källa: Eurostat, begäran om översyn, kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på
 frågeformuläret
 b) Sysselsättning och produktivitet
 (63) Sysselsättningsnivån i gemenskapsindustrin var relativt stabil, med undantag för 2005,
 och minskade med 1 procent under hela skadeundersökningsperioden. Produktiviteten,
 mätt som produktion i ton per anställd, ökade med 9 procent.
 TABELL 6 – Sysselsättning och produktivitet
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Sysselsättning (den berörda 1 297 1 073 1 268 1 289 1 287
 produkten)
 Produktivitet (ton/anställd) 62 68 65 66 67
 c) Försäljningsvolym och marknadsandel
 (64) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym till icke närstående kunder på
 gemenskapsmarknaden ökade med 4 procent, från 59 399 ton 2004 till 61 991 ton
 under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade dock
 konstant under hela skadeundersökningsperioden, totalt sett med 21 procent. Som
 förklarades ovan säljs en betydande del av gemenskapsprodukterna för export genom
 lagerhållare. Därför uttrycktes marknadsandelen som andelen av den totala
 produktionen i gemenskapen minus den totala exporten i gemenskapens synbara
 förbrukning.
 SV 17 SV
 ---pagebreak--- TABELL 7 – Försäljningsvolym och marknadsandel
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Försäljningsvolym i EU till icke 59 399 51 461 57 299 60 193 61 991
 närstående parter i ton
 Marknadsandel 81 % 77 % 71 % 65 % 65 %
 Index (2004 = 100) 100 94 87 80 79
 d) Tillväxt
 (65) Gemenskapskonsumtionen ökade med 28 procent mellan 2004 och
 undersökningsperioden, men att gemenskapsindustrins marknadsandel har minskat
 med 21 procent samtidigt som importen från de berörda länderna har ökat visar tydligt
 att gemenskapsindustrin inte lyckades få någon del av marknadens tillväxt.
 e) Dumpningsmarginalens storlek
 (66) Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna på den dumpade importen från
 de berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin av de faktiska
 dumpningsmarginalernas nivå inte anses vara obetydliga.
 f) Återhämtning från verkningarna av dumpning
 (67) Såsom framgår av den positiva utvecklingen när det gäller de flesta av de ovan
 angivna indikatorerna återhämtade sig gemenskapsindustrins ekonomi under åren
 2004 till början av 2008 delvis från de skadevållande verkningarna av den dumpade
 importen med ursprung i de berörda länderna.
 4.3 Uppgifter som endast gäller de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet
 a) Lager
 (68) Lagren ökade med 3 procent under hela skadeundersökningsperioden. Under 2007 var
 lagernivåerna betydligt högre till följd av att stigande priser på stålrör gjorde att
 företagen ökade sina lager.
 TABELL 8 – Lager
 Utgående lagervolym 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Ton 7 449 7 206 7 580 8 510 7 703
 Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de gemenskapsproducenter
 som ingick i urvalet
 SV 18 SV
 ---pagebreak--- b) Genomsnittliga försäljningspriser
 (69) Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga försäljningspriser som de
 gemenskapsproducenter som ingick i urvalet tog ut på gemenskapsmarknaden
 successivt. Den totala ökningen mellan 2004 och undersökningsperioden var
 57 procent. Denna ökning kan delvis förklaras med ökade kostnader för den viktigaste
 råvaran, stålrör, och delvis med att två gemenskapsproducenter lade om sin produktion
 och inriktade sig på dyrare specialtyper.
 TABELL 9 – Genomsnittliga försäljningspriser
 Försäljningspris 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 EUR/ton 1 779 2 128 2 482 2 738 2 790
 Index (2004 = 100) 100 120 139 154 157
 Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de gemenskapsproducenter
 som ingick i urvalet
 c) Genomsnittlig produktionskostnad
 (70) Under skadeundersökningsperioden ökade också den genomsnittliga
 produktionskostnaden successivt, främst beroende på stigande stålpriser. Den
 genomsnittliga produktionskostnaden ökade från 1 628 till 2 401 euro/ton under
 undersökningsperioden, det vill säga med 48 procent.
 TABELL 10 – Genomsnittlig produktionskostnad
 Styckkostnad 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 EUR/ton 1 628 2 059 1 998 2 040 2 401
 Index (2004 = 100) 100 127 123 125 148
 Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de gemenskapsproducenter
 som ingick i urvalet
 d) Lönsamhet och kassaflöde
 (71) De i urvalet ingående gemenskapsproducenternas lönsamhet utvecklades positivt, i
 linje med ökningen av försäljningspriserna. Trots betydande problem 2004 och 2005
 var den totala lönsamheten 9,1 procent under undersökningsperioden. Detta berodde
 delvis på en omläggning av produktionen till produkter med högre mervärde under
 skadeundersökningsperioden.
 (72) Kassaflödet varierade betydligt mellan 2004 och 2006, följt av en mycket omfattande
 och successiv ökning fram till slutet av skadeundersökningsperioden.
 SV 19 SV
 ---pagebreak--- TABELL 11 – Lönsamhet och kassaflöde
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Lönsamhet 1,8 % 1,2 % 7,2 % 10,6 % 9,1 %
 Index (2004 = 100) 100 70 403 598 514
 Kassaflöde (TEUR) 3 320 1 425 7 577 10 100 12 308
 Index (2004 = 100) 100 43 228 304 371
 Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de gemenskapsproducenter
 som ingick i urvalet
 e) Investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital
 (73) De gemenskapsproducenter som ingick i urvalet ökade sina investeringar med
 115 procent under skadeundersökningsperioden. Investeringarna syftade främst till att
 utveckla maskinparken och bygga upp bättre logistisk kapacitet för att öka
 produktiviteten.
 (74) Avkastningen på investeringar, uttryckt som vinst/förlust på den berörda produkten i
 förhållande till investeringarnas bokförda nettovärde, ökade betydligt under perioden
 och följde lönsamhetstrenden.
 (75) Kommissionen har inte fått några uppgifter om att förmågan att anskaffa kapital skulle
 ha minskat eller ökat under skadeundersökningsperioden.
 TABELL 12 – Investeringar och avkastning på investeringar
 2004 2005 2006 2007 Undersöknings-
 perioden
 Investeringar fram till 2 567 4 448 3 930 4 986 5 524
 skadeundersökningsperioden
 (TEUR)
 Index (2004 = 100) 100 173 153 194 215
 Avkastning på investeringar 4% 2% 29 % 44 % 38 %
 Källa: Kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de gemenskapsproducenter
 som ingick i urvalet
 5. Slutsats om gemenskapsindustrins situation
 (76) Antidumpningsåtgärderna hade en positiv inverkan på situationen för de
 gemenskapsproducenter som ingick i urvalet, vilket framgår av att de flesta
 indikatorerna utvecklades positivt efter 2004, under en period med gynnsam
 konjunktur. Gemenskapsindustrin ökade sin försäljningsvolym och sina priser.
 SV 20 SV
 ---pagebreak--- Skadeindikatorer såsom produktion, produktionskapacitet, lönsamhet, investeringar,
 avkastning på investeringar och produktivitet utvecklades också positivt. De ökade
 investeringarna i syfte att förbättra produktionsanläggningarna hade en direkt inverkan
 på lönsamheten för de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet, trots den
 betydande minskningen av marknadsandelarna.
 (77) Man bör dock beakta att gemenskapsproducenterna måste upprätthålla en viss
 produktionsnivå och försäljningsvolym för att täcka sina fasta kostnader. Den berörda
 produkten tillverkas i speciellt framtagna maskiner som är en betydande
 kostnadsfaktor. De gemenskapsproducenter som ingick i urvalet arbetade med
 omkring 50 procents kapacitet under skadeundersökningsperioden och kunde inte öka
 sitt kapacitetsutnyttjande i någon betydande omfattning. Således var lönsamheten
 sårbar för minskningar av produktionen.
 (78) Trots de ovan beskrivna positiva utvecklingslinjerna förlorade gemenskapsindustrin en
 betydande del av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, och gick från
 81 procent 2004 till 65 procent under undersökningsperioden. Efter en minskning av
 försäljningsvolymerna lyckades gemenskapsproducenterna återta de volymer de hade
 2004, medan konsumtionen ökade med 28 procent under samma period. Det är
 uppenbart att gemenskapsindustrin inte lyckades dra nytta av den stora
 konsumtionsökningen i gemenskapen. En del av de positiva faktorerna beror också på
 att en stor gemenskapsproducent i Förenade kungariket försvann, i och med att
 verksamheten övertogs av två av de företag som stödde begäran om översyn.
 (79) Med tanke på detta kan man dra slutsatsen att införandet av åtgärder mot Kina och
 Thailand hade en viss positiv inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.
 Gemenskapsindustrin lyckades öka sin produktion och sina försäljningsvolymer något,
 men förlorade marknadsandelar trots den betydande ökningen av konsumtionen. Detta
 visar att situationen i gemenskapsindustrin generellt sett fortfarande är ömtålig och
 beroende av att prisnivåerna och produktionsvolymerna är tillräckliga.
 F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
 (80) För att bedöma de sannolika verkningarna av att de gällande åtgärderna upphör att
 gälla togs hänsyn till följande faktorer:
 (81) Pristrycket på gemenskapsmarknaden är fortsatt mycket stort, med tanke på de
 betydande marginaler för prisunderskridande som upptäcktes under
 undersökningsperioden. Gemenskapsproducenternas produktionskostnader ökade med
 48 procent under perioden (främst beroende på att råmaterialet, det vill säga stålrören,
 blev dyrare), men genomsnittspriset på importen från de berörda länderna ökade bara
 med 30 procent.
 (82) Följaktligen ökade marknadsandelen för importen från de berörda länderna betydligt
 under skadeundersökningsperioden. Detta visar att större delen av de marknadsandelar
 som gemenskapsindustrin förlorade övertogs av import från de berörda länderna,
 vilken skedde till dumpade priser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins
 försäljningspriser, trots de gällande antidumpningstullarna.
 (83) Som nämns i skälen 39 och 35 ovan var också reservproduktionskapaciteten i de
 berörda länderna betydligt större än den totala gemenskapsproduktionen under
 SV 21 SV
 ---pagebreak--- undersökningsperioden, eller den totala gemenskapskonsumtionen under samma
 period. Därför kan det förväntas att stora mängder av de produkter som tillverkas i
 dessa länder kommer att tränga in på gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle
 upphöra att gälla. På andra potentiella exportmarknader gäller höga
 antidumpningstullar, vilket innebär att gemenskapsmarknaden skulle vara lättare att
 penetrera. Vidare bekräftar de upprepade försöken att kringgå
 antidumpningsåtgärderna att de exporterande producenterna i de berörda länderna är
 mycket intresserade av gemenskapsmarknaden.
 (84) Med tanke på den tidigare och aktuella prisutvecklingen för de exporterande
 producenterna i de berörda länderna förväntas importen vara lågt prissatt, så att
 gemenskapsindustrins priser underskrids betydligt. Lågprisimport skulle säkerligen ha
 en negativ inverkan på gemenskapsindustrin, som inte återhämtade sig förrän priserna
 kunde hållas på en viss nivå, men som fortfarande är sårbar för massiv import till låga
 och dumpade priser.
 (85) Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin till följd av
 den dumpade importen med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna
 upphävdes. Det förväntas särskilt att prisnivån i gemenskapen kommer att minska
 betydligt, med en starkt negativ inverkan på gemenskapsproducenternas lönsamhet.
 Detta skulle inte bara äventyra de betydande investeringar som har gjorts sedan 2004,
 utan också göra ytterligare investeringar omöjliga. Detta skulle oundvikligen också
 leda till en kraftig minskning av sysselsättningen i gemenskapsindustrin.
 Sannolikheten att skadan skulle återkomma har nyligen ökat med tanke på den aktuella
 situationen, som är en följd av den ekonomiska nedgången.
 G. GEMENSKAPENS INTRESSE
 1. Inledning
 (86) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det skulle
 strida mot gemenskapsindustrins intresse att låta de nuvarande
 antidumpningsåtgärderna fortsätta att gälla. Fastställandet av gemenskapens intresse
 grundades på en bedömning av alla olika berörda intressen, det vill säga av
 gemenskapsindustrins, importörernas och handlarnas intresse och intresset hos
 användarna av produkten i fråga.
 (87) Kommissionen begärde uppgifter från alla ovan nämnda berörda parter för att kunna
 bedöma de troliga verkningarna av att bibehålla eller inte bibehålla åtgärderna.
 Kommissionen skickade frågeformulär till 62 importörer av den berörda produkten
 och fick nio svar. Kommissionen gjorde ett urval av fyra företag, av vilka tre gav
 fullständiga svar på frågeformuläret. Inga uppgifter erhölls från användare.
 (88) Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse
 i den tidigare undersökningen. Det förhållandet att den nu aktuella undersökningen är
 en översyn och således en undersökning av en situation i vilken
 antidumpningsåtgärder redan har införts gör att det är möjligt att bedöma de eventuellt
 orättmätiga negativa verkningar som de gällande antidumpningsåtgärderna kan ha haft
 för de berörda parterna.
 SV 22 SV
 ---pagebreak--- (89) På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatserna beträffande sannolikheten för
 fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att
 det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att upprätthålla åtgärderna.
 2. Gemenskapsindustrins intressen
 (90) Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturmässigt bärkraftig industri. Detta
 bekräftades av den positiva utvecklingen av dess ekonomiska situation vid en tidpunkt
 då effektiv konkurrens hade återupprättats sedan de nu gällande
 antidumpningsåtgärderna hade införts. De ansträngningar som gemenskapsindustrin
 gjorde för att rationalisera sin produktion och öka sin konkurrenskraft ledde också till
 rimliga vinstnivåer under de sista två åren av skadeundersökningsperioden.
 Gemenskapsindustrins lönsamma exportverksamhet utvecklades också positivt, vilket
 visar att den var konkurrenskraftig på tredjelandsmarknader (de producenter som
 ingick i urvalet ökade sin export med 21 procent under skadeundersökningsperioden).
 (91) Av de orsaker som anges i skäl 76 måste gemenskapsindustrin producera en viss
 volym av standardprodukter för att uppnå stordriftsfördelar och därmed förbli
 konkurrenskraftig. Således konkurrerar standardprodukterna direkt med importen från
 Kina och Thailand. Om produkter med dumpade priser skulle komma in på marknaden
 skulle stordriftsfördelarna och därmed verksamhetens lönsamhet i gemenskapen
 minska betydligt. Det kan vidare rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer
 att fortsätta att dra nytta av de nu införda åtgärderna. Om åtgärderna skulle upphävas
 är det sannolikt att gemenskapsindustrin vållas väsentlig skada.
 3. Importörers och handlares intresse
 (92) Inga av de samarbetsvilliga importörerna importerade den berörda produkten från
 Kina eller Thailand, bara från Taiwan. Undersökningen tydde inte på att de gällande
 åtgärderna hade påverkat importörerna i någon betydande omfattning. Det står klart att
 importörerna kunde hitta andra leverantörer, vilket framgår av den marknadsandel
 (13 procent) som andra tredjeländer hade. Således var konkurrensen på
 gemenskapsmarknaden tryggad.
 (93) När det gäller Taiwan, och som beskrivs nedan i skälen 98–105, togs det aktuella
 undantaget för två exporterande producenter upp till ny bedömning till följd av
 anklagelser om kringgående. Importörerna var säkra på att kunna hitta andra
 leverantörer om undantaget för dessa företag skulle upphävas. Således kommer
 bibehållandet av åtgärderna inte att få någon betydande negativ effekt på importörerna,
 eftersom de har andra försörjningskanaler. Det bör dock noteras att det kan uppstå
 problem för nischmarknaden för brittiska standardprodukter, där det kända utbudet
 begränsar sig till en europeisk och en taiwanesisk producent. Denna effekt kommer
 dock sannolikt bara att märkas på kort sikt, innan andra leverantörer dyker upp.
 (94) Därför dras slutsatsen att den ekonomiska situationen för importörerna av den berörda
 produkten inte i någon större omfattning har påverkats negativt av införandet av de nu
 gällande antidumpningsåtgärderna. Detta bekräftas av att importörerna fortsatte att
 handla med den berörda produkten i betydande volymer och till och med ökade
 importvolymen under skadeundersökningsperioden. Av samma skäl är det också
 osannolikt att bibehållna åtgärder skulle leda till en sämre ekonomisk situation för dem
 i framtiden.
 SV 23 SV
 ---pagebreak--- 4. Användarnas intresse
 (95) Användarna av den berörda produkten är främst den petrokemiska industrin och
 byggindustrin. Kommissionen skickade frågeformulär till 9 användare. Inga användare
 samarbetade eller gav sig till känna under undersökningen. Deras bristande samarbete
 tycks bekräfta att rördelarna utgör en mycket liten del av deras totala
 produktionskostnader och att de gällande åtgärderna inte har minskat deras
 konkurrenskraft.
 5. Slutsats beträffande gemenskapens intresse
 (96) Undersökningen visade att de gällande antidumpningsåtgärderna gjorde det möjligt för
 gemenskapsindustrin att bli lönsam, även om den tappade betydande marknadsandelar
 till följd av fortsatt dumpad import. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle detta
 äventyra återhämtningen och möjligen leda till att gemenskapsindustrin slås ut.
 (97) Vidare tycks de gällande åtgärderna tidigare inte ha haft någon negativ inverkan av
 betydelse på användares och importörers ekonomiska och finansiella situation. Det
 finns därför inte några tvingande skäl för att inte fortsätta med
 antidumpningsåtgärderna.
 H. INTERIMSÖVERSYN AVSEENDE DE UNDANTAGNA TAIWANESISKA
 FÖRETAGEN
 1. Bakgrund
 (98) År 2000 utvidgades antidumpningsåtgärderna på import med ursprung i Kina genom
 rådets förordning (EG) nr 763/2000 till att omfatta import av vissa rördelar av järn
 eller stål som avsänds från Taiwan, med undantag för de som produceras och
 exporteras av Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. (nedan kallat Chup Hsin), Nian Hong
 Pipe Fittings Co. Ltd. (nedan kallat Nian Hong), och Rigid Industries Co., Ltd.
 (Kaohsiung, Taiwan), eftersom de inte ansågs kringgå åtgärderna.
 (99) Denna partiella interimsöversyn begränsades till en översyn av ett upphävande av de
 tullar som beviljats Chup Hsin och Nian Hong.
 (100) Båda dessa företag samarbetade i den här undersökningen genom att svara på
 kommissionens frågeformulär och acceptera kontrollbesök i sina anläggningar.
 (101) I sitt svar på det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade ett företag att det inte var
 motiverat att inleda denna undersökning. Företaget ansåg inte att det fanns några
 gällande åtgärder mot det att se över, eftersom det hade undantagits från de utvidgade
 åtgärderna 2000. I det avseendet hänvisade företaget till rapporten från WTO:s
 permanenta överprövningsorgan i fallet Beef & Rice Mexico. I denna rapport tolkas
 artikel 5.8 i antidumpningsavtalet i dess tillämpning på nya undersökningar där
 exportörer befinns ha en minimal dumpningsmarginal. I artikeln hänvisas också
 uttryckligen till ”en ansökan enligt punkt 1”. I det aktuella fallet var dock Chup Hsin
 och de två andra företagen föremål för en undersökning avseende kringgående som
 inleddes på grundval av artikel 13 i grundförordningen och inte en ny
 antidumpningsundersökning. År 2000 befanns importen från Taiwan kringgå de
 åtgärder som införts mot Kina, med undantag för tre företag som inte importerade den
 berörda produkten från Kina vid den tidpunkten. I grundförordningen utesluts inte att
 SV 24 SV
 ---pagebreak--- sådana undantag senare ses över om det finns bevis för kringgående. Därför var det
 motiverat och lagenligt att inleda denna interimsöversyn. På den grunden tillbakavisas
 företagets synpunkter.
 (102) Eftersom beslutet att inte utvidga tullarna fattades på grundval av resultaten av den
 ursprungliga undersökningen om kringgående granskades det i denna översyn om
 dessa resultat fortfarande ägde giltighet. I enlighet med artikel 13.1 i
 grundförordningen undersöktes om kriterierna för kringgående uppfylldes.
 2. Förändring i handelsmönstret
 (103) När det gäller Nian Hong visade resultaten att företaget importerade rördelar av alla
 slag (knärör, T-stänger, övergångsrör och hattmuttrar) från Kina. Företaget hävdade att
 denna import inte avsåg den berörda produkten utan halvfabrikat.
 Undersökningsresultaten kunde inte bekräfta dessa påståenden. Det visade sig
 dessutom att Nian Hongs bidrag till produktionen av dessa varor begränsade sig till
 avslipning, märkning med företagets logotyp och paketering, vilket utgjorde mindre än
 10 procent av den totala produktionskostnaden. Dessutom uppgavs den berörda
 produktens, det vill säga den färdiga produktens, KN-nummer (730793) i den
 taiwanesiska tulldeklarationen för import från Kina.
 (104) När det gäller Chup Hsin nämndes inga inköp eller någon motsvarande återförsäljning
 av den berörda produkten med kinesiskt ursprung i svaren på frågeformuläret. Det var
 inte förrän vid kontrollbesöket på plats som det upptäcktes att företaget importerade
 den berörda produkten från Kina. Den insamlade bevisningen visade att denna import
 skedde via ett japanskt företag. Efter kontrollbesöket hävdade företaget att all import
 av den berörda produkten med kinesiskt ursprung såldes på den inhemska
 taiwanesiska marknaden. Företaget översände ändrade uppgifter för en del tabeller i
 svaret på frågeformuläret. Det faktum att uppgifterna om importen från Kina
 ursprungligen utelämnades ansågs dock vara vilseledande i den mening som avses i
 artikel 18 i grundförordningen, och gjorde att man starkt kunde betvivla trovärdigheten
 hos de uppgifter som översändes både före och efter kontrollbesöket.
 (105) Som nämns ovan var orsaken till att Chup Hsin och Nian Hong ursprungligen
 beviljades ett undantag att inget av företagen vid den tidpunkten köpte den berörda
 produkten från Kina. Detta är inte längre fallet. Det upptäckta kringgåendet gör att en
 förändring i handelsmönstret kan fastställas, eftersom produkter med ursprung i Kina
 nu avsänds från Taiwan också av de ovan nämnda två företagen.
 3. Otillräcklig grund och otillräckligt ekonomiskt berättigande
 (106) Återexporten av de importerade kinesiska produkterna hade inte någon annan
 tillräcklig grund eller något annat tillräckligt ekonomiskt berättigande än att kringgå
 antidumpningsåtgärderna.
 (107) När det gäller Nian Hong förändrades produkterna endast marginellt, och det mervärde
 som tillfördes den berörda produkten var således mycket lågt.
 (108) När det gäller Chup Hsin ansågs det faktum att företaget underlät att rapportera sin
 import av den kinesiska produkten i sitt svar på frågeformuläret å ena sidan vara
 vilseledande och å andra sidan vara ett tecken på att företaget var medvetet om att det
 SV 25 SV
 ---pagebreak--- kringgick de gällande åtgärderna avseende rördelar med ursprung i Kina. Dessutom
 har undersökningen på grundval av de bevis som de båda företagen har tillhandahållit
 fastställt att det var möjligt att importera varor från ett tredjeland till Taiwan och sedan
 återexportera dem med taiwanesiskt ursprungsintyg utan att produkterna förändrades i
 någon större omfattning.
 4. Undergrävande av tullens positiva verkningar i fråga om likadana produkters priser
 och kvantiteter
 (109) Enligt uppgifter från Eurostat ökade den totala exporten från Taiwan till gemenskapen
 med 209 procent, från 2 372 ton 2003 till 7 335 ton under undersökningsperioden.
 Exportvolymen var dock mer eller mindre stabil under perioden 2003–2005, men steg
 markant från 2006 till slutet av undersökningsperioden. De två taiwanesiska företagen,
 som ensamma svarade för nästan hela den taiwanesiska exporten av den berörda
 produkten till EU under undersökningsperioden, ökade sin export till EU med
 206 procent mellan 2005 och undersökningsperioden.
 (110) Importvolymen i fråga motsvarade 9 procent av gemenskapens konsumtion, vilket
 anses vara mycket. Det är således uppenbart att den tydliga förändringen i
 handelsflödet undergrävde antidumpningsåtgärdernas positiva verkningar i fråga om
 de kvantiteter som importerades till gemenskapsmarknaden.
 (111) När det gäller priserna på de produkter som avsändes från Taiwan visade uppgifter
 från Eurostat att det genomsnittliga exportpriset på import från Taiwan under
 undersökningsperioden var 1 718 euro/ton, vilket var betydligt lägre än
 gemenskapsindustrins pris (–33,5 procent). En jämförelse mellan priser fritt fabrik för
 de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet och Chup Hsins och Nian Hongs
 kontrollerade exportpriser visade prisunderskridande, det vill säga underskridande av
 gemenskapsindustrins icke-skadevållande pris, med i genomsnitt 86,6 respektive
 71 procent. Således undergrävs de positiva verkningarna av antidumpningstullen i
 fråga om priser.
 (112) På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det förändrade handelsflödet
 tillsammans med en markant ökning av importen från Taiwan till mycket låga priser
 har undergrävt de positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna både i fråga om
 volymer och priser på likadana produkter.
 5. Bevisning för dumpning i förhållande till de normalvärden som tidigare fastställts för
 likadana produkter
 (113) För att fastställa om det finns bevis för dumpning avseende de två taiwanesiska
 företagens export av den berörda produkten till gemenskapen under
 undersökningsperioden fastställdes exportpriser på grundval av företagens egna
 uppgifter.
 (114) I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen jämfördes dessa exportpriser med det
 tidigare fastställda normalvärdet för likadana produkter. I den tidigare översynen vid
 giltighetstidens utgång som gjordes 2003 befanns Thailand vara ett i förhållande till
 Kina lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi, i syfte att fastställa ett
 normalvärde.
 SV 26 SV
 ---pagebreak--- (115) För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs det hänsyn i
 form av justeringar till de olikheter som inverkade på priserna och prisernas
 jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes i enlighet med artikel 2.10 i
 grundförordningen när det gällde transport- och kreditkostnader, på grundval av den
 under kontrollbesöken insamlade informationen.
 (116) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen visade jämförelsen mellan det vägda
 genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen och det
 vägda genomsnittliga exportpriset under översynen, uttryckt som en procentuell andel
 av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, att de två taiwanesiska företagen
 dumpade importen av rördelar. De konstaterade dumpningsmarginalerna, uttryckta i
 procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull, var 56,09 respektive
 44,77 procent.
 6. Slutsats om översynen av undantagen från utvidgningen av åtgärderna till att omfatta
 import från Taiwan
 (117) Mot bakgrund av det ovan konstaterade kringgåendet och i enlighet med artikel 13.1
 första meningen i grundförordningen bör de gällande antidumpningsåtgärderna
 avseende import av den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgas till att även
 omfatta samma produkt som sänds från Chup Hsin och Nian Hong.
 7. De ändrade omständigheternas bestående karaktär
 (118) I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes också om de ändrade
 omständigheterna rimligen kunde anses ha bestående karaktär.
 (119) När det gäller Nian Hong visade undersökningen att företaget sedan några år inte har
 någon verklig produktion och att all export till EU från detta företag bestod av rördelar
 importerade från Kina. Med tanke på att ingen verklig produktion förekommer sedan
 åtskilliga år finns det ingen anledning att tro att situationen inte har bestående karaktär.
 (120) När det gäller Chup Hsin ansågs, som nämndes i skäl 103 ovan, de uppgifter som
 företaget lämnade vara otillförlitliga. Företagets bristande samarbetsvilja ansågs vara
 en stark indikation på att kringgåendet fortsatte och att det sannolikt hade bestående
 karaktär.
 (121) Under dessa omständigheter kan resultaten från undersökningsperioden betraktas som
 bestående. Således, och i enlighet med artikel 11.3, är det med tanke på det
 kringgående som upptäcktes för de två exporterande producenterna i Taiwan,
 Chup Hsin och Nian Hong, lämpligt att upphäva dessa undantag från de utvidgade
 åtgärderna.
 I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
 (122) Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden
 som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna och att
 undantaget från utvidgandet av importtullarna för den berörda produkten tillverkad av
 Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.,
 Kaohsiung upphävs. Parterna medgavs också en tid inom vilken de kunde lämna
 uppgifter efter mottagandet av denna information.
 SV 27 SV
 ---pagebreak--- (123) Efter den ovan nämnda underrättelsen erbjöd en av de exporterande producenter vars
 undantag skulle upphävas ett åtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.
 (124) Detta erbjudande granskades, och det konstaterades att det formella erbjudandet hade
 gjorts efter det att tidsfristen för framställningar hade gått ut samtidigt som
 förseningen inte tillräckligt kunde rättfärdigas. Erbjudandet uppgavs basera sig på
 exportvolymen under undersökningsperioden, begränsad till företagets egen
 produktion och den produktion som en underleverantör i Taiwan, som inte skulle vara
 föremål för någon antidumpningstull upp till ett kvantitativt tak, svarade för.
 (125) Med tanke på att företaget vid undersökningen på plats inte hade kunnat bevisa vilken
 andel av dess försäljning till gemenskapen som bestod av taiwanesisk produktion och
 vilken andel som importerades från Kina var dock inte företagets argument att
 exportsiffrorna kunde kontrolleras i databaser giltigt, eftersom exporten till
 gemenskapen kunde inkludera varor med ursprung i Kina. Det faktum att företaget
 ursprungligen underlät att rapportera sin import från Kina under
 undersökningsperioden ansågs dessutom vara vilseledande i den mening som avses i
 artikel 18 i grundförordningen, och gjorde att man starkt kunde betvivla trovärdigheten
 hos de uppgifter som företaget översände både före och efter kontrollbesöket.
 (126) Av ovanstående skäl kunde inte det åtagande som den exporterande producenten i
 fråga erbjöd godtas.
 (127) Av ovanstående följer att de antidumpningstullar för import av rördelar med ursprung i
 Kina och Thailand eller som avsänds från Taiwan som infördes genom förordning
 (EG) nr 964/2003 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
 (128) Följaktligen bör utvidgningen av åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i
 Folkrepubliken Kina till att omfatta importvaror som avsänts från Indonesien genom
 rådets förordning (EG) nr 2052/200415, från Sri Lanka genom rådets förordning (EG)
 nr 2053/200416 och från Filippinerna genom rådets förordning (EG) nr 655/200617,
 oavsett om produktens deklarerade ursprung är Filippinerna, Indonesien respektive
 Sri Lanka eller inte också bibehållas.
 (129) Undantagen från utvidgningen av antidumpningsåtgärderna för vissa rördelar
 tillverkade av Chup Hsin och Nian Hong bör upphävas. Således kommer dessa företag
 att omfattas av samma antidumpningstull som producenter i Kina, i enlighet med
 artikel 13.1 i grundförordningen.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (med undantag av gjutna
 rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av
 rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används för
 stumsvetsning eller andra ändamål och med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand,
 15
 EUT L 355, 1.12.2004, s. 4.
 16
 EUT L 355, 1.12.2004, s. 9.
 17
 EUT L 116, 29.4.2006, s. 1.
 SV 28 SV
 ---pagebreak--- som för närvarande omfattas av KN-numren ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 och
 ex 7307 99 90 (TARIC-nummer 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94,
 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 9319 95,
 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98,
 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95 och 7307 99 90 98).
 Följande slutgiltiga antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns
 för de produkter som avses i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag, före tull:
 Land Företag Tullsats TARIC-
 (%) tilläggsnummer
 Folkrepubliken Kina 58,6 -
 Thailand Awaji Materia (Thailand) 7,4 8850
 Co. Ltd. Samutprakarn
 Thai Benkan Co. Ltd. 0 A 118
 Prapadaeng –
 Samutprakarn
 Alla övriga företag 58,9 A 999
 Såvida inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
 Artikel 2
 Den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 avseende import med ursprung i
 Folkrepubliken Kina utvidgas härmed till att omfatta import av samma rördelar avsänd från
 Taiwan (TARIC-nummer: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92, 7307 99 90 92),
 Indonesien (TARIC-nummer: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 30 93, 7307 99 90 93),
 Sri Lanka (TARIC-nummer: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94, 7307 99 90 94)
 och Filippinerna (TARIC-nummer: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 7307 99 30 95,
 7307 99 90 95, TARIC-tilläggsnummer A999), oavsett om produktens deklarerade ursprung
 är Taiwan, Indonesien, Sri Lanka respektive Filippinerna eller inte, med undantag av
 produkter som tillverkas av Rigid Industries Co. Ltd., Kaohsiung (Taiwan)
 (TARIC-tilläggsnummer A098). Undantaget från utvidgningen av tullen till att omfatta import
 av samma rördelar tillverkade av Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung (Taiwan)
 (TARIC-tilläggsnummer A098) och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd., Kaohsiung (Taiwan)
 (TARIC-tilläggsnummer A100) ska upphöra att gälla.
 Artikel 3
 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i
 Europeiska unionens officiella tidning.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 SV 29 SV
 ---pagebreak--- Utfärdad i Bryssel den [...]
 På rådets vägnar
 Ordförande
 [...]
 SV 30 SV


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 21.4.2005
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 102/41
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 158/2004
 z 29. októbra 2004,
 ktorým sa mení a dopĺňa príloha XIII (Doprava) k Dohode o EHP
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Príloha XIII k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 129/2004 z 24. septembra 2004 (1).
 (2)
 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2320/2002 zo 16. decembra 2002 o ustanovení spoločných pravidiel v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva (2) bolo začlenené do dohody rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 61/2004 z 26. apríla 2004 (3) so špecifickými úpravami pre každú krajinu.
 (3)
 Nariadenie Komisie (ES) č. 1138/2004 z 21. júna 2004, ktorým sa stanovuje spoločná definícia kritických častí bezpečnostných zón na letiskách (4), sa má začleniť do dohody,
 ROZHODOL TAKTO:
 Článok 1
 Za bod 66l [nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 785/2004] sa v prílohe XIII k dohode dopĺňa tento bod:
 „66m.
 32004 R 1138: nariadenie Komisie (ES) č. 1138/2004 z 21. júna 2004, ktorým sa stanovuje spoločná definícia kritických častí bezpečnostných zón na letiskách (Ú. v. EÚ L 221, 22. 6. 2004, s. 6).“
 Článok 2
 Texty nariadenia (ES) č. 1138/2004 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú určené na uverejnenie v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, sú autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 30. októbra 2004, ak sa Spoločnému výboru EHP zaslali všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 k dohode (5).
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP a dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 29. októbra 2004
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) Ú. v. EÚ L 64, 10.3.2005, s. 55.
 (2) Ú. v. EÚ L 355, 30.12.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 849/2004 (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 1).
 (3) Ú. v. EÚ L 277, 26.8.2004, s. 175.
 (4) Ú. v. EÚ L 221, 22.6.2004, s. 6.
 (5) Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.