type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52004SC0379(02)
 Projektas Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos Generalinių sekretorių, Teisingumo Teismo sekretoriaus, Audito Rūmų, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto generalinių sekretorių ir ombudsmeno atstovo sprendimas dėl Europos viešojo administravimo mokyklos organizavimo ir veiklos /* SEK/2004/0379 galutinis */
 Projektas EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS, KOMISIJOS GENERALINIŲ SEKRETORIŲ, TEISINGUMO TEISMO SEKRETORIAUS, AUDITO RŪMŲ, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO, REGIONŲ KOMITETO GENERALINIŲ SEKRETORIŲ IR OMBUDSMENO ATSTOVO SPRENDIMAS dėl Europos viešojo administravimo mokyklos organizavimo ir veiklos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASEuropos viesojo valdymo mokykla (toliau - mokykla) įsilieja į bendrą valstybės tarnybos reformos kontekstą. Ši reforma, be kita ko, vyksta per profesinį rengimą zmogiskųjų isteklių plėtros stiprinimo tikslais. Ji taip pat remiasi esminiais pakitimais administravimo kultūros srityje, ypač sparčiai keičiantis vadybos kultūrai. Be to, įstatų ir karjeros sistemos reforma numato naują perėjimo is vienos pareigybių grupės į kitą sistemą, kurioje yra ir privalomo profesinio rengimo etapas. Tokiame kontekste buvo pasiūlyta įsteigti tarpinstitucinę mokyklą, kuri įnestų savo indėlį.Todėl EB institucijų generaliniai sekretoriai (tarp pastarųjų siame dokumente nurodomas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas ir EB įgaliotinis) sutarė isnagrinėti sią idėją vadovaudamiesi nuomone, kad bent jau dalis institucijų galėtų personalo rengimui pasinaudoti tarpinstitucine baze. Todėl jau nuo pat pradzių mokykla įtraukiama į bent jau is dalies bendrus veiksmus, siekiant kelti visų institucijų, įskaitant ir kitas organizacijas bei agentūras, valstybės pareigūnų ir tarnautojų profesinę kvalifikaciją. Neskaitant kelių isimčių, kiekviena institucija ir organizacija sią veiklą organizuoja ir finansuoja savarankiskai.Po pirmojo svarstymų etapo generaliniai sekretoriai isankstiniam projekto vertinimui sudarė tarpinstitucinę darbo grupę. Šiai grupei buvo pavesta isnagrinėti tokios mokyklos įsteigimo numatomas, ypač sinergetines galimas pasekmes. Darbo grupės ataskaitą ir prie jos pridedamus sprendimų projektus 2003 m. spalio 28 d. patvirtino generaliniai sekretoriai. Vertinimas parodė, jog tarpinstitucinės mokyklos įsteigimas tikrai prisidės prie toliau apibrėziamo profesinio rengimo ekonomiskumo ir veiksmingumo, suteiks naują impulsą, skirstant bendras vertybes ir puoselėjant europinę dvasią.Atsizvelgiant į personalo rengimo politiką, grindziamą Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų tarnybos nuostatų nuostatomis, mokyklos paskirtis yra:- gerinti europinių viesojo valdymo institucijų veiklą, keliant pareigūnų kvalifikaciją vadybos srityje, tuo pačiu stiprinant naują viesojo valdymo kultūrą;- stiprinti naujai priimtųjų į pareigas socialinę integraciją EB dvasioje nepriklausomai nuo to, kurioje konkrečioje institucijoje jie būtų įsidarbinę, įvedant bendrą kursą pradedantiesiems dirbti. Tai būtų atliekama įdiegus naują integravimosi į institucijas politiką, tačiau nesikisant į specifinius reikalavimus, kuriais vadovaujasi kiekviena konkreti institucija;- veikti individualios karjeros plotmėje, ypač stiprinant kompetencijos svarbą per privalomą profesinį rengimą ,sertifikavimo" sistemos priemonėmis, įdiegiant naują perėjimo is padėjėjų pareigybinės grupės į administratorių grupę.Toliau nurodyti kriterijai atspindi tokios pertvarkos ne tik politinį bei Bendrijos dvasios, bet ir jos ekonominį pobūdį. Šių kriterijų įgyvendinimas sukuria pridėtinę vertę dabar, kai profesinį rengimą savarankiskai, isskyrus kai kurias isimtis, organizuoja kiekviena konkreti institucija. Kriterijų esmė yra tokia:- visų pirma, bendrųjų vertybių skleidimas ir kolektyvo dvasios kūrimas per Europos Sąjungos viesojo valdymo institucijas;- kuo pilnesnis nuostatų taikymas, nuosekliai derinant visų institucijų veiksmus profesinio rengimo, o tuo pačiu ir profesinės karjeros srityje;- daugelio sričių, reikalaujančių vienodo zinių ir kompetencijos lygio, kuris gali būti uztikrinamas bendrai organizuojant profesinį rengimą, isaiskinimas;- paklausos kritinio dydzio poveikio sumazinimas, nes tai ir yra mazų institucijų silpna vieta;- pasiūlos isplėtimo įgyvendinimas (pavyzdziui, didesnė specializacija ir platesnis pasirinkimas, alternatyvios datos ir pan.);- ir ypač masto ekonomikos įgyvendinimas bendromis pastangomis, konkrečiai administruojant profesinio rengimo procesą ir isaiskinant optimalų kursų dalyvių skaičių.Kaip rodo tarpinstitucinės grupės ataskaita, auksčiau isdėstytų kriterijų įgyvendinimas pateisina bendrus siame sprendime suformuluotus profesinio rengimo veiksmus, aiskiai atskleisdamas atsirandančias sinergetines pasekmes.Savaime suprantama, kad yra ir kitų rengimo sričių, kurios, taikant auksčiau isdėstytus kriterijus, gali būti organizuojamos tarpinstituciniu būdu. Šis sprendimas rodo perspektyvų poziūrį, kuris palieka atvirus kelius bet kokiems ateities variantams. Konkrečiai ir nuo pat pradzios apibrėztas veiklos laukas apima tik vadybinį paruosimą, kursus pradedantiesiems dirbti bei pasirengimą sertifikavimui. Nuo 2005 metų sausio visų sį sprendimą pasirasiusių institucijų lėsomis mokykla pradės organizuoti kursus pradedantiesiems dirbti ir uztikrins jų vedimą, o vėliau bus organizuojami ir vadybos kursai. 2005 metų bėgyje prasidės pasirengimo sertifikavimui kursai perėjimui į grupę, rengiančią administratoriaus pareigoms.Tuo pačiu pagrindu sis sprendimas numato, kad pirmaisiais savo gyvavimo metais mokyklos administravimas bus pavestas jau veikiančiai tarpinstitucinei organizacijai - EPSO (European Personel Selection Office). Remiantis auksčiau minėta ataskaita, toks pavaldumas turėtų leisti, turint ribotą darbuotojų skaičių ir biudzetą, siekti rezultatų bendromis jėgomis administruojant (isteklių valdymas) bei vadovaujant (valdyba, direktorius) mokyklos darbui. Ne vėliau kaip per trejus veiklos metus, issamiai įvertinus jos darbo rezultatus, si nuostata bus perziūrėta.Projektas EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS, KOMISIJOS GENERALINIŲ SEKRETORIŲ, TEISINGUMO TEISMO SEKRETORIAUS, AUDITO RŪMŲ, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO, REGIONŲ KOMITETO GENERALINIŲ SEKRETORIŲ IR OMBUDSMENO ATSTOVO SPRENDIMAS dėl Europos viešojo administravimo mokyklos organizavimo ir veiklosEuropos ParlamentasTaryba,KomisijaGeneraliniai sekretoriai,Teisingumo Teismo sekretorius,Audito Rūmų,Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto,Regionų komiteto generaliniai sekretoriaiir ombudsmeno atstovas,atsizvelgdami į Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų EB tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 [1],[1] OL L 56, 1968 3 4, p. 1.atsizvelgami į Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos, Teisingumo Teismo, Audito Rūmų, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto ir Europos ombudsmeno [... m. ... ...d.] sprendimą dėl Europos viesojo valdymo mokyklos steigimo [2], ypač į jo 5 straipsnį,[2] r. dabartinio Oficialiojo leidinio [ ] puslapįkadangi:(1) tarpinstitucinis bendradarbiavimas profesinio rengimo srityje turi būti sustiprintas, Bendrijos institucijoms konkrečiai siekiant perduoti bendras vertybes. Toks bendradarbiavimas yra zymi pridėtinė vertė ypač todėl, kad atveria kelius į profesinį rengimą, isplečia pasiūlą ir sumazina vienetinius kastus;(2) pagal gero valdymo principą, įgyvendinant Europos viesojo valdymo mokyklos projektą, būtina vadovautis pazangiu poziūriu, įdiegiant Europos viesojo valdymo mokyklos (toliau - mokykla), projektą;(3) sprendimas įsteigti mokyklą leidzia generaliniams sekretoriams, Teisingumo Teismo sekretoriui ir ombudsmeno atstovui nubrėzti profesinio rengimo sritis, kuriose veiks mokykla;(4) kai sį sprendimą pasirasiusi institucija imasi įgyvendinti personalo, kurį gali parengti mokykla jai patikėtoje srityje, politiką, siekiant palengvinti tokios politikos įgyvendinimą, būtina uztikrinti tai institucijai minimumą galimybių prisidėti prie mokyklos organizuojamų kursų, būtent tais atvejais, kai toks rengimas yra privalomas arba sąlygiskai būtinas tam tikrų, ypač vadybinių, pareigų atlikimui,(5) kaip ir bet kuris kitas specialistų rengimo organas, mokykla turi pasinaudoti bendradarbiavimo europiniame lygmenyje, per mokymo tinklus, privalumais;(6) būtina patikslinti mokyklos administracinio pavaldumo Europos bendrijų personalo atrankos biurui formas, vadovaujantis sprendimo dėl mokyklos steigimo 4 straipsnyje apibrėzto pavaldumo nuostatomis,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisEuropos viesojo valdymo mokyklos uzdaviniai1. Europos viesojo valdymo mokykla (toliau - mokykla) sprendimą dėl mokyklos steigimo pasirasiusiųjų institucijų (toliau - institucijos), lėsomis rengia, organizuoja ir vertina sias profesinio rengimo formas:a) vadybos kursus valstybės pareigūnams ir tarnautojams, kurie kviečiami arba kurie galėtų būti kviečiami į pareigas;b) įvadinius kursus naujai priimtiems darbuotojams;c) [jei nebus priimtos kitokios atitinkamos nuostatos, privalomą pasirengimą pereinant is vienos pareigybių grupės į kitą] [3].[3] Tekstas bus galutinai suredaguotas, priėmus sprendimą dėl naujų tarnybos nuostatų.2. Greta vadybos kursų ir kursų naujai priimtiems darbuotojams, aptartų sio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, konkreti institucija gali pagal poreikį organizuoti papildomus kursus, kurie prisidės prie mokyklos organizuojamų kursų. Šio straipsnio 1 dalyje c punkte nurodytas profesinis rengimas yra isimtinė mokyklos teisė.2 straipsnisInstitucijų prievolės1. Institucijos įstaiga, turinti teisę skirti atsakingus darbuotojus, skiria mokyklos ziniai tam tikrą pakankamą skaičių pareigūnų-pranesėjų direktorių valdybos patvirtintomis sąlygomis, pagal 7 straipsnio g punkto nuostatą.2. Mokyklos prasymu ir pagal savo galimybes institucijos skiria mokyklos ziniai auditorijas direktorių valdybos nustatytomis sąlygomis.3 straipsnisKitos paslaugos1. Rastisku mokyklos direktoriaus ir bet kurios kitos EB institucijos, biuro ar agentūros susitarimu, jiems paprasius, mokykla gali leisti, jei yra laisvų vietų, prisidėti lėsomis prie kursų, kuriuos ji organizuoja institucijų lėsomis, leisdama jų darbuotojams juos lankyti.2. Ypatingu profesinio rengimo organizavimo, aptarto 1 straipsnio 1 dalies c punkte, atveju tam tikras vietų skaičius kasmet paliekamas EB institucijoms, biurams ir agentūroms pagal jų pareikstą poreikį, siekiant uztikrinti, kad pagal Įstatų 45.2 straipsnio nuostatas visi ten dirbantys valstybės pareigūnai gautų vienodą atlyginimą. Vietų skaičių bei įnaso dydį kasmet nustato direktorių valdyba.3. Esant rastiskam susitarimui mokykla gali įtraukti į rengimo programą kursus, kurių pageidauja EB institucija, biuras ar agentūra, jei tik tokia priemonė netrukdo institucijoms skirtų kursų organizavimui. Bet kokiame tokio pobūdzio susitarime turi būti numatytos mokyklos teikiamų paslaugų finansinės sąlygos, kurios turi būti is anksto pateikiamos tvirtinti direktorių valdybai.4 Reikalui esant ir gavus institucijos ar kito EB organo, biuro ar agentūros prasymą, mokykla savo kompetencijos ribose gali teikti pagalbą profesinio rengimo organizavimo klausimais arba bet kuriomis kitomis veiklos formomis, jei tam yra susitarimas su mokyklos direktoriumi ir jei jame yra aptartos tokios paslaugos finansavimo sąlygos.4 straipsnisPretenzijos ir prasymai1. Mokyklos direktorius vykdo įgaliojimus, kurie yra perduoti atsakingų darbuotojų skyrimo teisę turinčiai institucijai pagal įstatų 90 straipsnį, spręsdamas visus klausimus, susijusius su prasymais arba pretenzijomis dėl mokyklos uzdavinių vykdymo.2. Atsiradus tokioms pretenzijoms, mokyklos direktorius uzklausia direktorių valdybos pirmininką jo nuomonės dėl pirminio nutarimo.3 Mokykla atsako į visus prasymus, gautus is EB įgaliotinio, susijusius su visais klausimais, kurių sprendimas yra siame sprendime apibrėztoje jos kompetencijoje.5 straipsnisVeiklos organizavimas1. Paprastai mokykla organizuoja kursus Briuselyje arba Liuksemburge. Gali būti svarstoma ir kita kursų vieta, vadovaujantis gero valdymo principu.2. Direktorių valdyba priziūri, kad į kursus būtų vienodomis teisėmis priimami įvairių institucijų darbuotojai. Ji ypač rūpinasi, kad mokykla suteiktų pakankamą skaičių vietų kursų lankytojams is institucijos, kuriai būtinas privalomas arba sąlyginai reikalaujamas tam tikrų, ypač vadybinių, pareigų atlikimui, specialistų rengimas, kurį organizuoti pavesta mokyklai. Atsizvelgdama į savo veiklos metinį planą, suinteresuota institucija pateikia savo poreikius auksčiau minėtose srityse. Sudarant metinius darbo planus, atitinkama pirmenybė teikiama tokių kursų organizavimui.3. Specifiniu ar pereinamuoju laikotarpiu atsiradus specifinėms reikmėms, institucija gali kreiptis į mokyklą, prasydama priimti į kursus tam tikrą skaičių lankytojų, virsijantį jai skirtą kvotą, atitinkančią darbuotojų skaičių, tačiau tokiu atveju ji privalo mokyklai pervesti atitinkamas finansavimo lėsas. Taikoma 3 straipsnio 2 dalies nuostata.4. Mokykla gali bendradarbiauti su kitomis viesojo valdymo specialistus rengiančiomis mokyklomis, institutais arba universitetais, veikiančiais toje pat srityje. Į sį bendradarbiavimą gali būti įtraukiami praktinių stazuočių mainai.6 straipsnisValdybaPer laikotarpį, kol mokykla pavaldi Europos bendrijų personalo atrankos biurui (toliau - Biuras), mokyklos direktorių valdybos funkciją vykdo Biuras, vadovaudamasis Sprendimo 2002/621/EB 5 straipsnio taisyklėmis [4].[4] OL L 197, 2002 7 26, p. 56.7 straipsnisValdybos uzdaviniaiBendrais institucijų interesais direktorių valdyba vykdo siuos uzdavinius:a) kvalifikuota balsų dauguma tvirtina mokyklos darbo taisykles;b) Mokyklos direktoriaus teikimu, paprasta balsų dauguma, tvirtina mokyklos organizacinę struktūrą;c) sudaro biudzetą ir, pateikusi tvirtinimui paprasta balsų dauguma, mokyklos direktoriaus parengto projekto pagrindu, sudaro mokyklos pajamų-islaidų sąmatą, kurią perduoda Komisijai, rengiančiai Komisijos pajamų-islaidų sąmatą; taip pat ji pateikia Komisijai siūlymus dėl mokyklos etatų pakeitimų, jei mano esant reikalinga tai daryti;d) paprasta balsų dauguma tvirtina pobūdį ir įkainius papildomų paslaugų, kurias Mokykla gali teikti institucijoms, organams, biurams ir agentūroms uz atlygį, o taip pat sąlygas, kuriomis Mokykla tai gali daryti;e) vienbalsiai tvirtina darbo programą, sudarytą mokyklos direktoriaus siūlymu. Į darbo programą taip pat įtraukiamos tiesiogiai su specialistų rengimu nesusijusios paslaugos;f) Mokyklos direktoriaus parengto projekto pagrindu kvalifikuota balsų dauguma tvirtina metinę mokyklos valdymo veiklos ataskaitą pagal visus pajamų ir islaidų straipsnius, kuriuose atsispindi mokyklos atlikti darbai ir suteiktos paslaugos. Iki kiekvienų metų geguzės 1 d. ji pateikia institucijoms ataskaitą uz ankstesnįjį ataskaitinį laikotarpį, sudarytą remiantis analitinės buhalterinės apskaitos duomenimis;g) įvertinusi specialistų rengimo poreikius, kvalifikuota balsų dauguma nustato sąlygas, kuriomis kiekviena institucija skirs mokyklos ziniai atitinkamą skaičių pareigūnų-pranesėjų.8 straipsnisDarbuotojų skyrimas1. Per mokyklos pavaldumo Biurui laikotarpį mokyklos direktoriaus pareigas eina Biuro direktorius.2. Mokyklos direktoriui suteikta teisė priimti į darbą ir atleisti mokyklos darbuotojus.3. Mokyklos direktorius informuoja direktorių valdybą apie priimamus ir atleidziamus darbuotojus, pasirasomas sutartis, skyrimą į aukstesnes pareigas arba bausmes pareigūnams ar kitiems tarnautojams.4. Apie visus laisvus etatus mokykloje informuojami visų EB institucijų pareigūnai, vos tik skyrimo teisę turinčiam organui priėmus sprendimą dėl tokios vietos atsiradimo.5. Uzdavinių, kvalifikuojamų neesminiais, vykdymui mokykla gali pasitelkti darbuotojus pagal sutartis, sudaromas Europos Bendrijų taisyklių 3.2 straipsnio 1 dalies trečioje įtraukoje sąlygomis, taikomomis kitų darbuotojų priėmimui į darbą [5].[5] [nuoroda bus pateikta, patvirtinus įstatus su pakeitimais]9 straipsnisMokyklos direktoriaus pareigos ir personalo valdymas1. Direktorius atsakingas uz tinkamą mokyklos darbą. Direktorių valdybos įgaliojimų ribose jis pavaldus siai valdybai. Jis privalo uztikrinti direktorių valdybos sekretoriato darbą, atsiskaito direktorių valdybai uz savo pareigų vykdymą ir jai teikia siūlymus dėl mokyklos darbo gerinimo.2. Visos administracinės procedūros, susijusios su einamuoju personalo valdymu, būtent darbo uzmokesčio ir atostogų klausimai, ismokos ligos, nelaimingų atsitikimų ir pensijų atvejais, vykdomos sąlygomis, kurios taikomos Komisijos pareigūnams ir tarnautojams. Šis sąrasas nėra galutinis ir visais kitais atvejais mokykla gali tartis su Komisija.10 straipsnisMokyklos vadovas1. Kol mokykla pavaldi Biurui, Komisija skiria mokyklos vadovą, jo kandidatūrą suderinusi su Biuro direktorių valdyba ir gavusi jos pritarimą, priimtą paprasta balsų dauguma. Iki bus paskirtas mokyklos vadovas, direktorių valdyba aktyviai įjungiama į visas procedūras, konkrečiai į informacijos apie laisvas darbo vietas parengimą ir kandidatūrų nagrinėjimą.2. Mokyklos vadovas, vadovaujant direktoriui, atsako uz sprendimo dėl Europos viesojo valdymo mokyklos steigimo 2 straipsnyje apibrėztų uzdavinių vykdymą. Jis dalyvauja direktorių valdybos posėdziuose, aptariant su jo įgaliojimais susijusius klausimus.11 straipsnisFinansavimas1. Mokyklai skiriamas dotavimas, kurios bendra suma nurodyta atskira Komisijos vidaus finansavimo dalies biudzeto eilute, detaliai isaiskinama tos dalies priede. Priedas pateikiamas pajamų-islaidų sąmatos, suskirstytos tokia pat tvarka kaip ir atskiros biudzeto dalys, pavidalu.2. Mokyklos etatų lentelė pridedama prie Komisijos etatų lentelės.3. Valdybos teikimu Komisija priede nurodytam mokyklos kreditavimui perduoda mokyklos direktoriui galias naudoti lėsas bei nustato sių galių ribas. Finansinių metų gale apie lėsas, kurias mokykla gauna teikdama paslaugas uz atlygį, direktorių valdyba informuoja biudzeto valdymo instituciją, biudzetinėje eilutėje nurodydama, kaip buvo paskirstytos tokiu būdu gautos sumos.4. Mokyklos biudzetas suformuojamas ir vykdomas vadovaujantis Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 [6].[6] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.5. Kol mokykla pavaldi Biurui, sio straipsnio 1 - 4 dalyse aptarti finansiniai klausimai, o būtent mokyklos dotavimas ir jos etatai, tvarkomi atsizvelgiant į Biuro biudzetą. Visi su tuo susiję potvarkiai yra vykdytini. Kad būtų lengviau nustatyti mokyklai skirtinų isteklių apimtį, nepazeidziant lėsų naudojimo normų, mokyklos etatai nurodomi Biuro etatų lentelėje atskirose eilutėse, o specifiniai operatyviniai asignavimai mokyklai sugrupuojami IV priede atskiru straipsniu.12 straipsnisUzdavinių perziūrėjimas1. Šio sprendimo 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti uzdaviniai gali būti perziūrėti ne vėliau kaip per trejus metus nuo mokyklos įsteigimo.2. Valdybos teikimu, pagrįstu direktoriaus parengta detalia ataskaita ir patvirtintu kvalifikuota balsų dauguma, apibrėzta Sprendimo 2002/621/EB 5 straipsnio 6 dalyje, mokyklos uzdaviniai gali būti perziūrėti gavus generalinių sekretorių, Teisingumo Teismo sekretoriaus ir ombudsmeno atstovo vienbalsį pritarimą.13 straipsnisPavaldumo Biurui perziūrėjimas1. Ne vėliau kaip per trejus mokyklos veiklos metus Biuro direktorius pateikia direktorių valdybai svarstyti detalų pranesimą apie mokyklos pavaldumą Biurui. Direktorių valdyba sprendimu, priimtu mokyklos įsteigimo nutarimo 4 straipsnio 3 dalyje numatytomis sąlygomis, turi panaikinti mokyklos pavaldumą siai institucijai, jei nebus isreiksta pagrįsta nuomonė sį pavaldumą palikti galioti.2. Tuo atveju, kai direktorių valdyba 1 dalyje numatyta tvarka nusprendzia pratęsti esamą mokyklos pavaldumą, savo priimtame sprendime ji turi nurodyti terminą, kuriam suėjus sis klausimas bus perziūrėtas.14 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiame leidinyje dienos.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduGeneralinis sekretorius Generalinio sekretoriaus pavaduotojasKomisijos vardu Teisingumo Teismo varduGeneralinis sekretorius SekretoriusAudito Rūmų vardu Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto varduGeneralinis sekretorius Generalinis sekretoriusRegionų komiteto varduGeneralinis sekretorius OmbudsmenasLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTPolicy area(s): AdministrationActivit(y/ies): 11.07. Staff policy and managementTitle of action: Setting up a EUROPEAN ADMINISTRATIVE SCHOOL1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)26 01 20 - EUROPEAN COMMUNITIES PERSONNEL SELECTION OFFICE2. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B): not applicable2.2. Period of application:The School will become operational on 1 January 20052.3. Overall multiannual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention(b) Technical and administrative assistance and support expenditure(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective[X] The creation of the School is compatible with programming of heading V since it is budget-neutral or included in the financial statement covering the Administrative Reforms, and will bring economies of scale in the future.Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.2.5. Financial impact on revenue[...] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)OR[X] Proposal has financial impact - the effect on revenue is as follows:The institutions will contribute through revenue (re-use of funds) from training activities taken over by the School. See Supplementary Report of the inter-institutional working party, Chapter 4 'Budget and financial implications'.3. BUDGET CHARACTERISTICS>TABELPOSITION>4. LEGAL BASISDecision of the European Parliament, the Council, the Commission, the Court of Justice, the Court of Auditors, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Ombudsman of [...] setting up a European Administrative School (2003/.../EC)Decision of the Secretaries-General of the European Parliament, the Council, the Commission, the Registrar of the Court of Justice, the Secretaries-General of the Court of Auditors, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the Representative of the European Ombudsman of [...] on the organisation and running of the European Administrative School (2003/.../EC)The Staff Regulations of officials of the European Communities and the Conditions of employment of other servants of the European Communities, as laid down by Council Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 259/68 [7], as last amended by Regulation (EC, ECSC, Euratom) No 490/2002 [8], and in particular the third and fourth paragraphs of Article 24 thereof.[7] OJ L 56, 4.3.1968, p. 1.[8] OJ L 77, 20.3.2002, p. 1.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community action5.1.1 PurposeSetting up a European Administrative School ('the School') is part of the general context of reforming the European public service. Among other aspects, these reforms involve developing human resources through training and a major change in administrative culture, in particular through a change in management culture. In addition, as part of the reform of the Staff Regulations and the career structure, a new system is being introduced for passing from one function group to another involving mandatory training courses. In this connection, it has been proposed that an inter-institutional School could make its own particular contribution.The role of the School, within the general framework of staff policy based on the Staff Regulations of officials and other servants of the Communities as shared by all the Community institutions, should consist of the following tasks:- supporting improvements in the way the Community administration is run, in particular by training in management, in order to facilitate the development of a new administrative culture;- introducing new entrants to the service to a Community way of thinking, independent of the specific institution, in particular via a shared set of induction courses; this will result in a new induction policy for the institutions, without of course replacing the introductory courses specific to each institution;- contributing to individual career development, in particular to enhance the level of skills through training with a view to creating the "certification" system which is the new method of transfer from the function group of assistants to the function group of administrators.Obviously there are other fields of training which lend themselves to inter-institutional courses in line with the above. Accordingly, this Decision provides for an evolutionary approach leaving open the possibility of future extensions as decided unanimously by the Secretaries-General. To start with, it specifies only management training, induction courses and training for purposes of certification. The School is to begin organizing and running induction and management courses on behalf of all the signatory institutions as from January 2005, followed during 2005 by courses to prepare the certification of staff making the transfer to another function group.5.1.2 Prior appraisalThe Secretaries-General of the Community institutions (including for this purpose the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the Ombudsman) agreed to explore this idea since they felt that at least some staff training within the institutions could benefit from an inter-institutional facility. In July 2002, after the initial 'ideas' phase, a prior appraisal was set in train by the Secretaries-General in the form of an inter-institutional working party mandated with examining the possible creation of such a School and, if it were found to be opportune, to prepare decisions setting it up and regulating the running of it. The main outcome of this appraisal was that an inter-institutional School would definitely contribute to giving new impetus to a Community approach and the development of a European way of thinking.The appraisal also identified a set of criteria, listed below, chosen to reflect the political and Community-related nature of this arrangement on the one hand and its economic character on the other. Fulfilling these criteria will bring value-added compared with the present situation, in which - with a few exceptions - each institution organizes its own training. These criteria are:* in the first place, the spread of common values and the creation of an esprit de corps throughout the institutions of the Union, leading to* the most consistent possible application of the Staff Regulations among the institutions in terms of training and, linked with this, of career development;* the identification of fields with similar requirements in terms of knowledge and abilities and hence lending themselves to joint training;* the potential for economies of scale by joint organisation of training.Fulfilling these criteria will, as the report of the inter-institutional group has shown, amply justify the sharing of training activities as set out in this Decision.The economies of scale will come in particular from:* centralised organisation of the calls for tender covering the same field, avoiding duplication of effort* a reduced cost per participant in courses by being able to gather an optimum number of people* streamlining of the induction process during the massive influx of staff at enlargement, particularly for the smallest institutions* better use of support staff (managing of contracts, staff, logistics, etc.) because of proposed attachment to EPSO* the possibility of acquiring training rooms based on need, thus avoiding relatively costly solutions* the possibility of using contract staff.Qualitative improvements in training are also expected from:* more professional organisation of training* a wider choice of training courses, a bigger choice of dates, etc.* more choice in the language of the training for certain types of course* reduced unit cost per participant in more optimal groups* sharing of specialised expertise (e.g. auditors from the Court of Auditors giving auditing training)* greater inter-institutional cooperation beyond the organisation of training itself ('knock-on effects').In the same general context, this Decision provides for the School, for the initial years after its inception, to be administratively attached to an existing inter-institutional body, namely EPSO (the European Communities Personnel Selection Office). This should make it possible, with limited staff and a small operational budget, to achieve some synergies, in particular in administration (management of resources) and in management (Management Board, Principal), as identified in the report referred to above. At the end of a three-year experimental phase, and on the basis of an exhaustive evaluation of the results achieved, this assignment will then be reviewed.5.1.3 Measures taken after ex-post evaluationNot applicable.5.2 Proposed action and details of budgetThe aim is to set up an inter-institutional body to take charge, on behalf of the signatory institutions and in line with their needs, of a shared set of training requirements for the professional development of the staff of these institutions. The training to be covered in the first instance will be (1) induction courses, (2) management courses, and (3) training linked to the new system of transfer from one function group to another.The training concerned, except for the third kind, will be those parts which lend themselves to inter-institutional courses. The institutions will thus remain responsible for aspects specific to them. The advanced training of officials and other servants will thereby come to be shared between the School, an inter-institutional body responsible for some activities, and the institutions, which remain in overall control.It is further proposed that the training should be accessible also to officials and other servants of other Community bodies and agencies, under special financial arrangements to be agreed separately.The School will benefit from the network of training officers present in the institutions. It will also be able to arrange cooperation with similar bodies in the Member States and draw on their experience and expertise.The idea behind this initiative is the synergy effects identified by the working party (see point 5.1.2) as well as the positive impact on the quality and effectiveness of the training provided to staff. The creation of the School will also make it possible, on the training side, to meet the professional development challenges faced by officials and other servants as a result of enlargement and the administrative and staff policy reforms. Enlargement alone will bring in more than 2000 new staff every year over the next few years, all of whom will need to be given induction courses.The School's main activity will hence be drawing up an annual training programme, to be adopted by the Management Board in which all the signatory institutions are represented.Setting up the School will not entail budget expenditure.5.3 Details of implementationThe action consists of setting up a European Administrative School as an inter-institutional body. From its inception, it is to be attached to EPSO, in the sense that the decision-making forum, the Management Board, will be the Board of EPSO and the head of the School will be the Head of EPSO. The intention is for the School to start running training under its own responsibility from 1 January 2005. To ensure proper preparation of this operation, it is clear that as soon as the School has been established in legal terms a series of preparatory activities will begin, including setting up its internal apparatus, publishing calls for tender and carrying out conceptual work. Organising inter-institutional induction courses as from enlargement in May 2004 will also provide invaluable practical experience in advance of the launch of the School.Various administrative functions (in particular the management of the budget and contracts) will be taken on by EPSO. Ultimately, the School will be attached to the Commission on the same terms as EPSO as regards functions such as processing of salaries and pensions and the provision of infrastructure and logistics.6. FINANCIAL IMPACT6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)Appropriations will be made available to the School on the relevant budget lines covering management training, induction courses and training to prepare for certification.6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE7.1. Impact on human resourcesAll the human resources intended for the School will be assembled by transferring existing posts or appropriations and planned by each institution for 2005 in connection with enlargement. The creation of the School will not result in any way in increasing the total staff of the institutions compared with forecasts. Eight existing posts and existing appropriations for two C grade auxiliaries will be assigned to the School's 2005 budget by transfer from the budgets of the institutions, following the breakdown given in the table in Annex 3 to this Financial Statement. It is agreed that the additional resources needed to cope with enlargement, namely seven posts and appropriations for two C grade auxiliaries, are to be integrated into the forecast human resources needs of each institution in 2005. The breakdown of this additional burden will be the same as for present resources as described above.>TABELPOSITION>The technical annex covers the breakdown of posts from the various institutions.7.2. Overall financial impact of human resources>TABELPOSITION>The amounts are total expenditure for twelve months.The technical annex gives more details.7.3. Other administrative expenditure deriving from the action>TABELPOSITION>The technical annex contains a more detailed breakdown.The human-resources and administrative requirements will be covered within the envelope allocated to the School in the annual allocation procedure.8. FOLLOW-UP AND EVALUATION8.1. Follow-up arrangementsAn annual report is provided for in Article 7 of the Decision on the organisation and running of the School.In the first half of 2008, EPSO's Management Board will produce an evaluation as the basis for a decision concerning the attachment of the School to EPSO (see Article 4(3) of the Decision setting up the School).8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation9. ANTI-FRAUD MEASURESThe School will take all necessary measures to prevent fraud.


jurisdiction: EU

text:
 6.9.2013
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 238/1
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 857/2013 DELLA COMMISSIONE
 del 4 settembre 2013
 recante approvazione di una modifica non minore del disciplinare di una denominazione registrata nel registro delle denominazioni di origine protette e delle indicazioni geografiche protette [Mont d’Or/Vacherin du Haut-Doubs (DOP)]
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
 visto il regolamento (UE) n. 1151/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 novembre 2012, sui regimi di qualità dei prodotti agricoli e alimentari (1), in particolare l’articolo 52, paragrafo 2,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento (UE) n. 1151/2012 ha abrogato e sostituito il regolamento (CE) n. 510/2006 del Consiglio, del 20 marzo 2006, relativo alla protezione delle indicazioni geografiche e delle denominazioni d’origine dei prodotti agricoli e alimentari (2).
 (2)
 A norma dell’articolo 9, paragrafo 1, primo comma, del regolamento (CE) n. 510/2006, la Commissione ha esaminato la domanda della Francia relativa all’approvazione di una modifica del disciplinare della denominazione di origine protetta «Mont d’Or»/«Vacherin du Haut-Doubs», registrata in virtù del regolamento (CE) n. 1107/96 della Commissione (3), quale modificato dal regolamento (CE) n. 828/2003 (4).
 (3)
 Non trattandosi di una modifica minore, la Commissione ha pubblicato la domanda di modifica nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 (5) a norma dell’articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 510/2006. Poiché alla Commissione non è stata presentata alcuna dichiarazione di opposizione ai sensi dell’articolo 7 del suddetto regolamento, la modifica del disciplinare deve essere approvata,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 È approvata la modifica del disciplinare pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea relativa alla denominazione che figura nell’allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 4 settembre 2013
 Per la Commissione, a nome del presidente
 Dacian CIOLOȘ
 Membro della Commissione
 (1) GU L 343 del 14.12.2012, pag. 1.
 (2) GU L 93 del 31.3.2006, pag. 12.
 (3) GU L 148 del 21.6.1996, pag. 1.
 (4) GU L 120 del 15.5.2003, pag. 3.
 (5) GU C 302 del 6.10.2012, pag. 16.
 ALLEGATO
 Prodotti agricoli destinati al consumo umano elencati nell’allegato I del trattato:
 Classe 1.3. Formaggi
 FRANCIA
 Mont d’Or/Vacherin du Haut-Doubs (DOP)


type: other

text:
Fis-Slovenja, il-qrati lokali (okrajna sodišča) u l-qrati distrettwali (okrožna sodišča) għandhom il-ġuriżdizzjoni għall-kawżi ċivili fl-ewwel istanza. Huma għandhom il-ġuriżdizzjoni biex jiddeċiedu dwar kull kwistjoni u tilwima tipika tad-dritt ċivili u (l-għoti ta' kumpens, proprjetà, tilwim familjari, eċċ.). Id-demarkazzjoni tal-ġuriżdizzjoni bejn il-qrati lokali u dawk distrettwali hija ttrattata hawn taħt.
 Il-qrati distrettwali biss għandhom ġuriżdizzjoni biex jisimgħu u jiddeċiedu kawżi relatati mad-dritt kummerċjali fl-ewwel istanza. It-tilwim kummerċjali huwa meta kull waħda mill-partijiet f'kawża ċivili tkun kumpanija, istituzzjoni (inklużi istituzzjonijiet pubbliċi), kooperattiva, l-istat jew komunità lokali awtogovernanti. It-tilwim kummerċjali huwa wkoll meta jkun dwar ir-relezzjonijiet ġuridiċi bejn kummerċjanti waħdiena li joriġinaw mill-attività ta' qligħ tagħhom, u kumpanija, istituzzjoni (inklużi istituzzjonijiet pubbliċi), kooperattiva, l-istat jew komunità lokali awtogovernanti.
 Il-liġi tagħti l-ġuriżdizzjoni dwar tilwim industrijali lill-qrati industrijali (delovna sodišča) u lill-qrati soċjali (socialna sodišča), anke jekk il-kawża tkun tinvolvi tilwima ċivili. It-tilwim industrijali jinvolvi r-relazzjonijiet bejn impjegatur u impjegat u ksur tad-drittijiet u l-obbligi li joħorġu mir-relazzjonijiet industrijali. Il-qrati industrijali għandhom ġuriżdizzjoni biex jiddeċiedu tilwim industrijali individwali (tilwim li jkun ġej minn relazzjonijiet industrijali, tilwim relatat mad-drittijiet tal-proprjetà relatata ma' din ir-relazzjoni), tilwim industrijali kollettiv (tilwim fejn waħda mill-partijiet tkun normalment trejdjunjin jew xi forma istituzzjonali oħra ta' rappreżentanza tal-impjegati), tilwim relatat mal-legalità tal-istrajkijiet, u tilwim relatat mad-drittijiet tal-imjegati għall-parteċipazzjoni mill-impjegat fit-tmexxija tal-kumpanija), li hija stabbilita fil-liġi Slovena. Il-qrati soċjali jiddeċiedu dwar id-drittijiet li jiġu mill-assikurazzjoni tad-diżabbiltà u tal-pensjonijiet, l-assikurazzjoni tas-saħħa u l-assikurazzjoni kontra l-qgħad, u dwar id-dritt għall-famija u l-benefiċċji soċjali.
 Peress li l-kwistjoni tal-ġuriżdizzjoni tqum biss meta jitressaq rikors jew talba quddiem il-qorti (qabel ma l-qorti tisma' jew tiddeċiedi l-kawża, hija tiddetermina jekk il-kawża hix fil-ġuriżdizzjoni tagħha), huwa rakkomandat li qabel kollox wieħed jikkonsulta avukat biex jevita dewmien bla bżonn. F'kull proċedura li tisma', il-qorti trid dejjem tagħti kas il-kwistjoni tal-ġuriżdizzjoni, u tiżgura li l-ebda korp ieħor ma għandu l-ġuriżdizzjoni tal-kawża (pereż. korp amministrattiv). Jekk issib li hekk ikun hemm bżonn, qorti għandha tiċħad it-talba tar-rikorrent; dan iwassal għal telf ta' ħin bla bżonn u żieda fl-ispejjeż għall-parti.
 Tagħrif dwar l-organizzazzjoni, il-lokalità u l-ġuriżdizzjoni tal-qrati jinsab ukoll fis-sit uffiċjali tal-Qorti Suprema tar-Repubblika tas-Slovenja (Vrhovno sodišče Republike Slovenije): http://www.sodisce.si/
 Rikors jista' jitressaq quddiem kwalunkwe qorti tar-Repubblika tas-Slovenja, imma kull min iressaq rikors irid joqgħod attent għall-ġuriżdizzjoni ratione materiae (liema qorti għandha l-ġuriżdizzjoni skont il-kontenut tal-kawża) u l-ġuriżdizzjoni territorjali. Tagħrif bażiku, inklużi l-indirizzi tal-qrati lokali u distrettwali kollha fis-Slovenja, hija disponibbli mis-sit tal-Qorti Suprema tar-Repubblika tas-Slovenja: http://www.sodisce.si/
 Fis-Slovenja, il-ġuriżdizzjoni ratione materiae fl-ewwel istanza jew il-possibilità li qorti tkun tista' tiddeċiedi dwar talba speċifika ta' parti, hija maqsuma bejn il-qrati lokali u dawk distrettwali. Iż-żewġ kriterji li ġejjin huma deċiżivi meta jiġi deċiż liema qorti tkun se tiddeċiedi l-kawża: il-valur tat-talba (suġġett tat-tilwima) u l-bażi ġuridika għar-relazzjoni li hija l-bażi tat-tilwima (kontenut u s-suġġett tat-tilwima).
 Ir-regola ġenerali hija li qorti distrettwali tiddeċiedi dwar tilwimiet iktar importanti, meta s-suġġett tat-tilwima jkun ta' valur għoli, meta t-tilwima jkollha rilevanza sinifikanti għall-ħajja ta' parti, jew meta tkun ġuridikament kumplessa, peress li l-qrati huma obbligati, fid-deċiżjoni tagħhom, biex japplikaw il-liġijiet li jindirizzaw kwistjonijiet ġuridiċi kumplessi u sensittivi (pereż. id-divorzju, il-manteniment tat-tfal).
 Il-qrati superjuri (višja sodišča), li hemm erbgħa minnhom fis-Slovenja, jiddeċiedu fit-tieni istanza. Mhuwiex possibbli li tiftaħ kawża direttament ma' dawn il-qrati. Il-qrati superjuri jiddeċiedu appelli kontra d-deċiżjonijiet ta' qrati lokali u distrettwali; huma jiddeċiedu wkoll fuq tilwim relatati mal-ġuriżdizzjoni bejn qrati lokali u distrettwali fil-qasam tal-pajjiż li jkopru.
 Il-Qorti Suprema tar-Repubblika tas-Slovenja għandha ġuriżdizzjoni biex tiddeċiedi l-appelli kontra s-sentenzi tal-qrati superjuri, speċjalment deċiżjonijiet relatati mar-reviżjonijiet u t-talb għall-protezzjoni tal-legalità. Meta jitressqu rimedji ġuridiċi straordinarji, il-parti interessata trid tkun assistita minn avukat; skont il-liġi, avukati kkwalifikati biss jistgħu jwettqu atti proċedurali speċifiċi quddiem il-Qorti Suprema.
 Kif intqal fil-punt preċedenti, il-ġuriżdizzjoni fl-ewwel istanza hija maqsuma bejn il-qrati lokali u dawk distrettwali; madankollu, dawn iż-żewġ qrati mhumiex f'relazzjoni ġerarkika stretta. Il-ġuriżdizzjoni tal-qrati hija ddeterminata mil-liġi, imma b'mod ġenerali huwa minnu li l-qrati distrettwali jisimgħu kawżi li jkunu iktar kumplessi fil-liġi u fil-fatti.
 L-Att dwar il-Proċedura Ċivili (Zakon o pravdnem postopku, ZPP) jistipulali l-qrati lokali, li b'kollox hemm 44 minnhom fis-Slovenja, għandhom ġuriżdizzjoni biex jiddeċiedu l-kawżi li ġejjin:
 kawżi dwar proprjetà, jekk il-valur tas-suġġett tat-tilwima ma jkunx jaqbeż l-EUR 20 000;
 tilwim relatat mad-dħul fi proprjetà bla jedd;
 tilwim relatat ma' servitù u gravami;
 tilwim relatat mar-relazzjonijiet ta' kera jew lokazzjoni.
 Il-qrati lokali jisimgħu wkoll kawżi dwar l-għajnuna legali meta l-ebda qorti oħra ma jkollha l-ġuriżdizzjoni skont il-liġi, kif ukoll kawżi oħra determinati mil-liġi.
 Il-Qrati distrettwali, li hemm 11 minnhom fis-Slovenja, għandhom ġuriżdizzjoni biex jiddeċiedu l-kawżi li ġejjin:
 kawżi dwar proprjetà, jekk il-valur tas-suġġett tat-tilwima jkun jaqbeż l-EUR 20 000;
 kawżi biex tiġi ddeterminata jew ikkontestata l-paternità jew il-maternità;
 tilwim matrimonjali;
 tilwim relatat mal-obbligi legali tal-manteniment;
 tilwim dwar il-ħarsien u t-trobbija tat-tfal;
 tilwim relatat mal-kuntatt tat-tfal mal-ġenituri u ma' persuni oħrajn, meta jkunu solvuti flimkien ma' tilwim relatat mal-ħarsien u t-trobbija tat-tfal;
 tilwim relatat mad-drittijiet tal-awtur, u tilwim relatat mal-ħarsien u l-użu ta' invenzjonijiet u marki kummerċjali jew id-dritt għall-użu ta' isem kummerċjali, u f'tilwim relatat mar-regoli ta' protezzjoni tal-kompetizzjoni;
 tilwim kummerċjali;
 tilwim li jiġi minn proċedura ta' falliment.
 Deċiżjonijiet dwar drittijiet ta' proprjetà intellettwali fl-ewwel istanza huma fil-ġuriżdizzjoni territorjali esklussiva tal-Qorti Distrettwali ta' Ljubljana. Il-qrati distrettwali għandhom ġuriżdizzjoni wkoll fuq talbiet għal għajnuna legali internazzjonali u għal għajnuna legali fi proċeduri biex sentenzi minn qrati barranin ikunu rikonoxxuti, u jisimgħu wkoll kważi oħrajn kif determinat mil-liġi.
 Fil-prinċipju, jista' jitressaq rikors f'kull waħda mill-qrati tal-ewwel istanza fis-Slovenja msemmija fil-punti ta' hawn fuq. Il-qorti fejn parti tressaq rikors trid tiddeċiedi dwar il-ġuriżdizzjoni tagħha biex tisma' l-kawża qabel ma tibda tiddeċiedi l-kawża. Jekk issib li ma għandhiex ġuriżdizzjoni territorjali f'kawża speċifika, tista' tiddikjara li ma għandhiex ġuriżdizzjoni u ċċedi l-kawża lil qorti oħra; għalkemm hija tista' tagħmel dan biss jekk il-kontroparti tiġbed l-attenzjoni lejn in-nuqqas ta' ġuriżdizzjoni, hija obbligata li tagħmel dan jekk qorti oħra jkollha l-ġuriżdizzjoni territorjali li tiddeċiedi hi. Minkejja dan, hemm regoli ġenerali li japplikaw biex tiġi ddeterminata l-ġuriżdizzjoni territorjali ta' qrati li jitqiesu sabiex jiġi żgurat li l-ispejjeż jinżammu baxxi u l-proċedimenti jkunu solvuti malajr kemm jista' jkun.
 Iz-ZPP fiha regola dwar il-ġuriżdizzjoni territorjali ġenerali u speċifika; din hija ddeterminata b'relazzjoni mas-suġġett tat-tilwima u partijiet tagħha. Id-dettalji huma stabbiliti fil-punti ta' hawn taħt.
 Din tistipula li kawża miftuħa kontra persuna fiżika jew ġuridika trid tinfetaħ fil-qorti li tkopri ż-żona fejn l-intimat ikollu r-residenza permanenti tiegħi jew fejn il-persuna ġuridika jkollha l-uffiċċju rreġistrat tagħha. Jekk il-kawża tkun kontra persuna fiżika jew ġuridika b'ċittadinanza barranija, il-qorti b'ġuriżdizzjoni territorjali ġenerali tkun il-qorti li tkopri ż-żona fejn il-persuna fiżika jkollha r-residenza tagħha fis-Slovenja jew fejn il-persuna ġuridika jkollha l-uffiċċju tal-fergħa tagħha.
 F'ċerti każijiet, iz-ZPP jagħti lill-partijiet f'kawża l-possibilità li jressqu rikors quddiem qorti oħra minflok dik li jkollha ġuriżdizzjoni territorjali ġenerali skont ir-regola. F'kawżi definiti b'mod speċjali (fir-rigward tas-suġġett jew tal-kontenut tat-tilwima), parti tista' tressaq azzjoni biss mal-unika qorti li jkollha ġuriżdizzjoni biex tiddeċiedi l-kawża kkonċernata; f'dan il-każ, din tissejjaħ ġuriżdizzjoni territorjali esklussiva.
 Jekk rikorrent iressaq rikors quddiem qorti li ma jkollhiex ġuriżdizzjoni territorjali, dan jiġi ddikjarat hekk u l-kawża tiġi ttrasferita lejn qorti oħra li jkollha ġuriżdizzjoni u l-kawża tkompli daqslikieku nbdiet hemm.
 Kif intqal fuq, f'ċerti każijiet jista' jkun li żewġ qrati jkollhom ġuriżdizzjoni territorjali simultanjament. F'dan il-każ, parti fil-kawża tkun tista' tagħżel f'liema qorti tressaq ir-rikors (ġuriżdizzjoni selettiva).
 Ġuriżdizzjoni ta' dan it-tip hija definita fl-Artikoli minn 49 sa 65 tal-Att dwar il-Proċedura Ċivili; għalhekk, huma biss il-kawżi l-iktar importanti, u dawk l-iktar rilevanti għall-ħajja tal-partijiet fil-kawża, li huma spjegati hawn taħt.
 F'tilwim relatat mal-manteniment tal-konjuġi, mhix biss il-qorti b'ġuriżdizzjoni territorjali ġenerali li jkollha l-ġuriżdizzjoni, imma anki l-qorti li tkopri ż-żona fejn ir-rikorrent (il-benefiċjarju tal-manteniment) ikollu r-residenza permanenti tiegħu. L-għażla tal-qrati teżisti wkoll għall-partijiet f'tilwim matrimonjali (kawżi tad-divorzju). F'dan il-każ, il-qorti li tkopri ż-żona fejn il-konjuġi kellhom l-aħħar residenza matrimonjali permanenti tagħhom ikollha l-ġuriżdizzjoni. F'tilwim biex tiġi ddeterminata jew ikkontestata l-paternità jew il-maternità, il-qorti li tkopri ż-żona fejn it-tifel li skont il-leġiżlazzjoni Slovena jista' jressaq rikors, ikollu r-residenza permanenti jew temporanja tiegħu, ikollha ġuriżdizzjoni. Meta qorti fis-Slovenja jkollha l-ġuriżdizzjoni f'tilwim bħal dan, jiġifieri minħabba li r-rikorrent ikollu residenza permanenti fis-Slovenja, il-qorti li tkopri ż-żona fejn ir-rikorrent ikollu r-residenza permanenti jkollha wkoll il-ġuriżdizzjoni territorjali. F'tilwim mhux kuntrattwali għall-kumpens (dawn ikunu l-iktar kawżi relatati ma' inċidenti tat-traffiku), il-qorti li tkopri ż-żona fejn saret il-ħsara (pereż. l-lokalità tal-inċident tat-traffiku) jew il-qorti li tkopri ż-żona fejn inħassew il-konsegwenti tal-ħsara jkollha l-ġuriżdizzjoni, flimkien mal-qorti b'ġuriżdizzjoni territorjali ġenerali. F'każ li tinqala' ħsara li twassal għal telf ta' ħajja jew korriment serju, il-qorti li tkopri ż-żona fejn ir-rikorrent ikollu r-residenza permanenti jew temporanja tiegħu jkollha l-ġuriżdizzjoni wkoll. F'tilwim li jiġi minn relazzjonijiet kuntrattwali bejn il-partijiet, il-qorti li tkopri ż-żona determinata bħala ż-żona fejn ir-relazzjonijiet kuntrattwali jkunu ssodisfati jkollha ġuriżdizzjoni; jeżisti arranġament simili fir-rigward ta' tilwim li jikkonċerna kambjali jew ċekkijiet (il-qorti li tkopri ż-żona fejn isir il-ħlas). Każijiet oħrajn ta' ġuriżdizzjoni selettiva, kif indikat, huma mniżżlin fl-Att dwar il-Proċedura Ċivili.
 F'każijiet speċifiċi, il-liġi tippreskrivi ġuriżdizzjoni territorjali speċjali u tiddefinixxi qorti bħala l-unika qorti b'ġuriżdizzjoni biex tiddeċiedi kawża speċifika. Din tissejjaħ ġuriżdizzjoni territorjali esklussiva, u tapplika kif ġej:
 għal tilwim relatat mad-drittijiet ta' proprjetà immobbli, mad-dħul fi proprjetà bla jedd u mal-kiri u l-lokazzjoni ta' proprjetà, il-qort b'ġuriżdizzjoni territorjali esklussiva tkun il-qorti li tkopri ż-żona fejn tinsab il-proprjetà;
 għal tilwim relatat mad-drittijiet reali għal bastimenti marittimi jew inġenji tal-ajru (u tilwim relatat mal-kiri tagħhom), il-qorti b'ġuriżdizzjoni territorjali esklussiva tkun il-qorti li tkopri ż-żona fejn jinżamm ir-reġistru fejn hemm irreġistrat il-bastiment marittimu jew l-inġenju tal-ajru;
 għal tilwim li jinqala' waqt jew minħabba proċedimenti ta' eżekuzzjoni ġudizzjarja jew amministrattiva u tilwim li jinqala' waqt jew fir-rigward ta' proċeduri ta' falliment, il-qorti b'ġuriżdizzjoni territorjali esklussiva tkun il-qorti fiż-żona fejn tinsab il-qorti li qed tmexxi l-eżekuzzjoni jew il-proċeduri ta' falliment.
 Il-leġiżlazzjoni Slovena tippermetti lill-partijiet f'kawża speċifika biex jiftiehmu dwar il-ġuriżdizzjoni ta' qorti tal-ewwel istanza (ftehim dwar ġuriżdizzjoni territorjali). Ftehim bejniethom jista' jibdel il-ġuriżdizzjoni territorjali kif definita mil-liġi, għalkemm wieħed irid jenfasizza li l-partijiet ma jistgħux jagħmlu ftehim biex jiddeterminaw il-ġuriżdizzjoni ratione materiae; dik tista' tiġi ddeterminata biss mil-liġi (cf. l-ispjegazzjoni ta' hawn fuq).
 Il-partijiet jistgħu jiftiehmu li qorti tal-ewwel istanza illi kieku ma jkollhiex ġuriżdizzjoni territorjali tkun tista' tisma' l-kawża tagħhom. Il-kundizzjoni bażika li l-partijiet iridu jissodisfaw hija li l-qorti li jaqblu fuqha jkollha l-ġuriżdizzjoni li tiddeċiedi dwar kontenut tal-kawża jew li jkollha l-ġuriżdizzjoni ratione materiae (cf. is-separazzjoni tal-ġuriżdizzjoni bejn il-qrati lokali u dawk distrettwali). Ftehim ma jkunx permess lanqas meta l-liġi tipprovdi qorti b'ġuriżdizzjoni territorjali esklussiva (cf. il-punt ta' qabel dan).
 Ftehim bejn il-partijiet irid isir bil-miktub u jrid ikun relatat ma' tilwima speċifika jew tilwima futura li tinqala' jew li tista' tinqala' mir-relazzjoni ġuridika speċifika tagħhom. Id-dokument tal-ftehim irid jinhemeż mir-rikorrent mar-rikors li jiftaħ il-proċedimenti quddiem il-qorti kkonċernata. Importanti li kun innutat li ftehim dwar ġuriżdizzjoni territorjali ma jistax isir waqt il-proċedimenti – jiġifieri, meta jkun diġà tressaq rikors quddiem qorti, mingħajr ftehim ta' din ix-xorta mehmuż.
 Is-sistema ġudizzjarja Slovena ma għandhiex qrati speċjalizzati fil-qasam tad-dritt ċivili jew kummerċjali (pereż. qrati speċjali tal-familja li jsolvu tilwim matrimonjali jew tilwim bejn il-ġenituri u wliedhom), peress li l-kawżi ċivili kollha jkunu solvuti fil-qrati lokali u distrettwali, jew id-dipartimenti ċivili u kummerċjali tagħhom. Il-qrati għandhom dipartimenti organizzati (ċivili, tal-familja, kummerċjali, tal-eżekuzzjoni, tal-kawżi li ma jinvolvux litiġju, taċ-ċertifikazzjoni). B'mod ġenerali, imħallfin speċjalizzati jiddeċiedu kawżi f'dawn id-dipartimenti u jaqtgħu sentenza tal-qorti.
 Qrati speċjali jiġu organizzati biss għal tilwim industrijali u soċjali, li l-ġuriżdizzjoni u l-organizzazzjoni tagħhom huma spjegati fil-kummenti tal-bidu.


text:
 28.3.2022
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 100/4
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/487
 af 21. marts 2022
 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Raschera« (BOB))
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Raschera«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1263/96 (2) som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1086/2013 (3).
 (2)
 Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (4).
 (3)
 Kommissionen modtog den 19. februar 2021 en skrivelse med indsigelse mod godkendelsen af ændringen fra en fysisk person, der har bopæl i Italien. Der blev sendt yderligere en skrivelse den 8. november 2021 fra den samme fysiske person med yderligere elementer mod ændringen.
 (4)
 I overensstemmelse med artikel 51, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 udelukkes fysiske eller juridiske personer, der har en legitim interesse, og som har bopæl eller er etableret i en medlemsstat, hvorfra ansøgningen er indgivet, fra indsigelsesproceduren, da de allerede har haft mulighed for at deltage i den nationale indsigelsesprocedure i overensstemmelse med artikel 49, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012. Skrivelserne med indsigelse fra den fysiske person, der har bopæl i Italien, blev derfor afvist.
 (5)
 I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at ændringerne af varespecifikation for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Raschera« bør godkendes —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Raschera« (BOB), godkendes.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2022.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Janusz WOJCIECHOWSKI
 Medlem af Kommissionen
 (1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.
 (2) Kommissionens forordning (EF) nr. 1263/96 af 1. juli 1996 om ændring af bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i forordning (EØF) nr. 2081/92 (EFT L 163 af 2.7.1996, s. 19).
 (3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1086/2013 af 30. oktober 2013 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Raschera (BOB)) (EUT L 293 af 5.11.2013, s. 26).
 (4) EUT C 439 af 29.10.2021, s. 19.


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,22.1.2020
 COM(2020) 24 final
 2020/0011(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsioon (konventsioon nr 190)
 SELETUSKIRI
 1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE
 Kavandatav nõukogu otsus võimaldab liikmesriikidel ratifitseerida töömaailmas vägivalla ja ahistamise kaotamist käsitleva konventsiooni (mida nimetatakse ka Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooniks (konventsioon nr 190) (edaspidi „konventsioon“)) need osad, mis kuuluvad liidu pädevusse.
 2.ETTEPANEKU TAUST
 Nagu #metoo ja sellega seotud liikumised hiljuti esile tõstsid, on vägivald ja ahistamine töökeskkonnas, sealhulgas sooline vägivald ja ahistamine, levinud kogu maailmas. Ennetustegevust tuleb tõhustada ja ohvreid kaitsta.
 Selle probleemiga tegelemiseks võttis Rahvusvaheline Töökonverents ILO asutamise 100. aastapäeva tähistava 108. istungjärgu raames 21. juunil 2019 vastu ILO 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooni (konventsioon nr 190) koos vägivalla ja ahistamise vastu võitlemist käsitleva 2019. aasta soovitusega (soovitus nr 206) (edaspidi „soovitus“).
 Kõnealune konventsioon on esimene rahvusvaheline dokument, milles kehtestatakse kogu maailmas kohaldatavad konkreetsed normid tööga seotud ahistamise ja vägivalla tõkestamiseks ning meetmed, mille võtmist riikidelt ja muudelt asjaomastelt osalejatelt oodatakse. Konventsiooni ja soovitusega tahetakse luua kaasav, lõimitud ja sootundlik lähenemisviis, mida tuleks järgida töömaailmas vägivalla ja ahistamise ennetamisel ja kaotamisel.
 Euroopa Liit (EL) on võtnud kohustuse edendada inimõigusi ja inimväärset tööd, sealhulgas turvalisi ja tervisele ohutuid töötingimusi, naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning kaotada diskrimineerimine nii liidusiseselt kui ka liidu välissuhetes.
 Mis puudutab ELi, siis Euroopa sotsiaalpartnerid sõlmisid 2007. aastal raamkokkuleppe, mis käsitleb ahistamist ja vägivalda töökohal
 1
 ning põhineb konsultatsioonidel, mida komisjon pidas Euroopa sotsiaalpartneritega, käsitledes töövägivalda ning selle mõju töötervishoiule ja tööohutusele
 2
 . See annab tööandjatele, töötajatele ja nende esindajatele tegevusraamistiku, millest nad saavad töökohal aset leidva ahistamise ja vägivalla juhtude kindlakstegemisel, ennetamisel ja lahendamisel lähtuda.
 ELi huvides on toetada kooskõlas liidusisese raamistikuga rahvusvahelise vahendi rakendamist, et võidelda vägivalla ja ahistamise vastu töömaailmas, sest konventsioon hõlmab teatavaid liidu õiguse valdkondi ja ELil ei ole võimalik sellega ühineda. Konventsiooni sisu ei tekita kehtivast ELi acquis’st lähtudes probleeme. Seetõttu on ELi huvides, et ELi liikmesriigid ratifitseeriksid konventsiooni. Et seda teha ja pidades silmas ELi pädevust konventsiooniga hõlmatud valdkondades, on vaja eemaldada kõik ELi tasandi õiguslikud tõkked, mis takistavad ELi liikmesriikidel konventsiooni ratifitseerida.
 2.1Konventsiooni sisu
 ILO 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooni (konventsioon nr 190) sisu võib kokku võtta järgmiselt.
 Konventsiooni preambulis
 ·tunnistatakse igaühe õigust vägivalla- ja ahistamisvabale töömaailmale;
 ·tunnistatakse, et vägivald ja ahistamine töömaailmas võib kujutada endast inimõiguste rikkumist, ohustab võrdseid võimalusi ning on vastuvõetamatu ja kokkusobimatu inimväärse tööga;
 ·tunnistatakse, et vägivald ja ahistamine töömaailmas mõjutab inimese psühholoogilist, füüsilist ja seksuaaltervist, väärikust, pereelu ja sotsiaalset keskkonda ning võib takistada inimeste, eelkõige naiste juurdepääsu tööturule, seal püsimist ja edasiliikumist.
 Konventsiooni I osas „Mõisted“
 ·määratletakse „vägivald ja ahistamine“ ühe mõistena, mis hõlmab mitmesuguseid vastuvõetamatuid käitumisviise ja tavasid või nende esinemise ohtu, olenemata sellest, kas see on ühekordne või korduv, ja mille eesmärk või tagajärg või tõenäoline tagajärg on füüsiline, psühholoogiline, seksuaalne või majanduslik kahju (artikli 1 punkt a);
 ·määratletakse sooline vägivald ja ahistamine (artikli 1 punkt b);
 ·sätestatakse, et ilma et see piiraks mõiste „vägivald ja ahistamine“ ühtset määratlust, võib riigisisestes õigus- ja haldusnormides vägivalla ja ahistamise määratleda ühe mõistena või eraldi mõistetena (artikli 1 lõige 2).
 Konventsiooni II osas „Kohaldamisala“
 ·nähakse ette kaitse töötajatele ja muudele töömaailmas tegutsevatele isikutele, sealhulgas riigisisese õiguse ja tava kohaselt määratletud töötajatele, samuti mis tahes töötavatele isikutele, olenemata nende töösuhtest, väljaõpet saavatele isikutele, sealhulgas praktikantidele ja õpipoistele, töötajatele, kelle töösuhe on lõpetatud, vabatahtlikele, tööotsijatele ja töökohale kandideerijatele ning isikutele, kes täidavad tööandja funktsiooni, kohustusi või ülesandeid (artikkel 2);
 ·nähakse ette konventsiooni kohaldamine vägivalla ja ahistamise suhtes töömaailmas, mis ei piirdu ainult töökohaga ning hõlmab ka tööga seotud vahendeid ja teabevahetust, reisimist ja sotsiaalset suhtlust, samuti tööandja pakutavat majutust ning tööle ja töölt koju sõitmist (artikkel 3).
 Peamisi põhimõtteid käsitleva III osa kohaselt peavad konventsiooni ratifitseerinud riigid muu hulgas
 ·rakendama töömaailmas esineva vägivalla ja ahistamise ennetamisel ja kaotamisel kaasavat, lõimitud ja sootundlikku lähenemisviisi, sealhulgas sätestama oma seadustes vägivalla- ja ahistamiskeelu (artikli 4 lõige 2);
 ·tagama, et vägivalda ja ahistamist käsitletakse asjaomaste poliitikameetmetega (artikli 4 lõike 2 punkt b);
 ·võtma vägivalla ja ahistamise vastu võitlemiseks vastu tervikliku strateegia ning tagama ohvritele õiguskaitsevahendite kasutamise võimaluse ja toe (artikli 4 lõike 2 punkt c);
 ·võtma vastu õigus- ja haldusnormid ning poliitikameetmed, millega tagatakse õigus võrdsele ja mittediskrimineerivale kohtlemisele tööhõives, muu hulgas haavatavate ja haavatavas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks (artikkel 6).
 Kaitset ja ennetust käsitleva IV osa kohaselt peavad konventsiooni ratifitseerinud riigid eelkõige
 ·võtma asjakohaseid meetmeid, et ennetada vägivalda ja ahistamist töö kontekstis (artikkel 8);
 ·võtma vastu õigus- ja haldusnormid, millega nõutakse tööandjatelt vägivalla ja ahistamise ärahoidmist, milleks tuleb muu hulgas hinnata vägivalla ja ahistamise esinemise ohtu ning pakkuda asjaomastele isikutele teavet ja koolitust (artikkel 9).
 Lisaks peavad konventsiooni ratifitseerinud riigid täitmise tagamist ja õiguskaitsevahendeid käsitleva V osa alusel võtma asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et asjakohased ja tulemuslikud õiguskaitsevahendid oleksid hõlpsalt kättesaadavad; tunnistama, et perevägivallal on tagajärjed, ja niivõrd kui see on mõistlikult teostatav, leevendama selle mõju töömaailmas, ning tagama, et töötajatel on õigus eemalduda vägivalla ja ahistamisega seotud otsese ja suure ohuga olukorrast (artikkel 10).
 Konventsioon sisaldab ka sätteid suuniste andmise, koolituste ja teadlikkuse suurendamise kohta.
 2.2Töömaailmas esinevat vägivalda ja ahistamist käsitlev liidu õigus
 Mõned konventsiooni aspektid, mida täiendab soovitus, on hõlmatud ELi õigusnormidega, täpsemalt järgmistega:
 ·ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punktid a ja i ning artikli 157 lõige 3, mille kohaselt liit toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, mis on seotud töökeskkonna parandamisega, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkusega seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl, ning võtab meetmeid, et tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine tööhõive ja elukutse küsimustes;
 ·raamdirektiiv 89/391/EMÜ,
 3
 mis hõlmab kõiki töötajate töötervishoiu ja tööohutusega seotud riske, sealhulgas selliseid psühhosotsiaalseid riske nagu ahistamine ja vägivald;
 ·2007. aastal Euroopa sotsiaalpartnerite poolt EÜ asutamislepingu artikli 138 (praegune ELi toimimise lepingu artikkel 155) alusel sõlmitud raamkokkulepe, mis käsitleb ahistamist ja vägivalda töökohal
 4
 ning annab tööandjatele, töötajatele ja nende esindajatele tegevusraamistiku, millest nad saavad töökohal aset leidva ahistamise ja vägivalla juhtude kindlakstegemisel, ennetamisel ja lahendamisel lähtuda;
 ·ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2014–2020
 5
 ning komisjoni teatis „Ohutumad ja tervislikumad töötingimused meile kõigile – ELi tööohutuse ja töötervishoiu poliitika ajakohastamine“,
 6
 milles rõhutatakse, kui oluline on parandada töökohal psühhosotsiaalsete riskide ennetamist;
 ·direktiiv 2006/54/EÜ, mis käsitleb meeste ja naiste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtte rakendamist tööhõive ja elukutse küsimustes ning mis sisaldab sätteid ahistamise, sealhulgas seksuaalse ahistamise keelustamise kohta
 7
 ;
 ·27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel
 8
 ;
 ·direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust
 9
 ;
 ·nõukogu 11. mai 2017. aasta otsused
 10
 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni
 11
 (Istanbuli konventsioon) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta ning nõukogus käimasolev arutelu liidu ühinemise üle Istanbuli konventsiooniga, mis sisaldab sätteid naistevastase vägivalla ja perevägivalla, sealhulgas seksuaalse ahistamise ennetamise, sellise vägivalla ohvrite kaitsmise ja selle toimepanijate karistamise kohta.
 Teatavaid konventsiooni ja soovituse aspekte hõlmab liidu õigus ka sellistes valdkondades nagu õigusalane koostöö ja ohvrite õigused
 12
 ning ränne, varjupaigaküsimused ja liikumisvabadus,
 13
 mille puhul liidu teiseses õiguses
 14
 on sätestatud kuriteoohvrite ja nende pereliikmete õigus saada asjakohast teavet, tuge ja kaitset, osaleda kriminaalmenetluses ning nõuda oma ohvristaatuse tunnustamist ja austavat ja mittediskrimineerivat kohtlemist.
 Konventsioon ja soovitus sisaldavad ka sätteid, mis kuuluvad liikmesriikide pädevusse, eelkõige seoses kollektiivläbirääkimistega.
 3.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Ei ole asjakohane.
 4.LUBA RATIFITSEERIDA LIIDU HUVIDES KONVENTSIOON
 Konventsioonis käsitletakse teatavaid liidu õiguse valdkondi, nagu töötervishoid ja tööohutus, võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine, mis nüüdseks on juba hästi reguleeritud.
 Võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu koostatud välispädevuse eeskirju
 15
 ning konkreetsemalt seda, mis on sätestatud ILO konventsioonide sõlmimise ja ratifitseerimise kohta,
 16
 ei ole liikmesriikidel eraldi võimalik konventsiooni ratifitseerida, kuna teatavad konventsiooni osad kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 kohaselt liidu pädevusse.
 EL aga ei saa ILO konventsiooni ratifitseerida seepärast, et vastavalt ILO põhikirjale
 17
 saavad selliste konventsioonide osalised olla ainult riigid.
 Seetõttu peavad ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid, et teha konventsiooni ratifitseerimisel ja sellest tulenevate kohustuste täitmisel koostööd
 18
 .
 Alates 2005. aastast on nõukogu andnud liikmesriikidele loa ratifitseerida ELi huvides viis ILO konventsiooni ja ühe ILO protokolli, mille osad kuuluvad ELi pädevusse
 19
 .
 Konventsiooni sisulised sätted ei tekita kehtivast acquis’st lähtudes probleeme. Kooskõlas ILO põhikirja artikli 19 lõikega 8 on konventsioonis kehtestatud miinimumnormid. See tähendab, et ELi õigus võib olla karmim kui konventsiooni sätted ja vastupidi
 20
 .
 Kavandatava nõukogu otsusega antakse seega liikmesriikidele luba ratifitseerida ELi huvides konventsiooni need osad, mis kuuluvad ELi pädevusse, ning soovitatakse neil teha jõupingutusi, et konventsioon ratifitseeritaks 2022. aasta lõpuks.
 5.ÕIGUSLIK ALUS
 5.1Menetlusõiguslik alus
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 6 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on rahvusvahelise lepingu vastu võtnud organisatsiooni liige või mitte
 21
 .
 5.2Materiaalõiguslik alus
 5.2.1Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle rahvusvahelise lepingu eesmärgist ja sisust, mida liidu huvides ratifitseeritakse. Kui lepinguga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus. Kui lepinguga taotletakse mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb erandina nimetada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena mitu vastavat õiguslikku alust.
 5.2.2 Kohaldamine käesoleval juhul (vt ka liidu õigust käsitlevad üksikasjad punktis 2)
 Kuigi konventsioon sisaldab ka mittediskrimineerimise, õigusalase koostöö ja ohvrite õigustega seotud sätteid, on konventsiooni peamine eesmärk ja sisu seotud sotsiaalpoliitikaga, eelkõige töökeskkonna parandamisega, et kaitsta töötajate tervist ja ohutust (ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punkt a), meeste ja naiste võrdõiguslikkusega seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl (ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punkt i), mille valdkonnas on ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 alusel vastu võetud direktiivid, ning ELi toimimise lepingu artikli 157 lõike 3 alusel meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisega tööhõive ja elukutse küsimustes.
 Konventsiooni eesmärk ja sisu on artikli 19 alusel seotud diskrimineerimisvastase võitlusega üksnes täiendusena.
 Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 153 lõige 2 koostoimes artikli 153 lõike 1 punktiga a, artikli 153 lõike 1 punktiga i ja artikli 157 lõikega 3.
 6Kokkuvõte
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 153 lõige 2, artikli 153 lõike 1 punkt a, artikli 153 lõike 1 punkt i ja artikli 157 lõige 3, mis on peamine õiguslik alus töötervishoidu ja tööohutust ning tööhõive ja elukutse küsimustes meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevale liidu õigusele, koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 6.
 2020/0011 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsioon (konventsioon nr 190)
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2 koostoimes artikli 153 lõike 1 punktidega a ja i, artikli 157 lõikega 3 ja artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Rahvusvaheline Töökonverents võttis 2019. aastal oma 108. istungjärgul vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni vägivalla ja ahistamise kaotamise kohta töömaailmas, mida nimetatakse ka 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooniks (konventsioon nr 190) (edaspidi „konventsioon“).
 (2)Liit toetab Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt ajakohaseks klassifitseeritud rahvusvaheliste töökonventsioonide ratifitseerimist, et edendada inimväärset tööd kõigi jaoks, töötervishoidu ja tööohutust ning soolist võrdõiguslikkust ja võidelda diskrimineerimise vastu.
 (3)Mõned konventsiooni sätted on hõlmatud liidu acquis’ga sotsiaalpoliitika valdkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikele 2, artikli 153 lõike 1 punktidele a ja i ning artikli 157 lõikele 3 seoses töötervishoiu ja tööohutusega ning meeste ja naiste võrdõiguslikkusega tööhõive ja elukutse küsimustes
 22
 . Mõned konventsiooni sätted on hõlmatud liidu acquis’ga mittediskrimineerimise valdkonnas
 23
 .
 (4)Seetõttu kuuluvad konventsiooni teatavad osad liidu pädevusse ja liikmesriigid ei tohi võtta endale nende osadega seotud kohustusi väljaspool liidu institutsioonide raamistikku
 24
 .
 (5)Liit ei saa konventsiooni ratifitseerida, kuna selle osalised saavad olla üksnes riigid.
 (6)Sellises olukorras tuleks anda liikmesriikidele luba ratifitseerida liidu huvides ühiselt tegutsedes konventsiooni need osad, mis kuuluvad liidu pädevusse,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liikmesriikidele antakse luba ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooni (konventsioon nr 190) need osad, mis ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 2, artikli 153 lõike 1 punktide a ja i ning artikli 157 lõike 3 kohaselt kuuluvad Euroopa Liidu pädevusse.
 Artikkel 2
 Liikmesriigid peaksid astuma vajalikud sammud, et anda konventsiooni ratifitseerimiskirjad hoiule Rahvusvahelise Tööbüroo peadirektorile niipea kui võimalik, soovitavalt 31. detsembriks 2022.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 KOM(2007) 686.
 (2)
 K(2004) 5220.
 (3)
 Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1–8).
 (4)
 KOM(2007) 686.
 (5)
 COM(2014) 332 final.
 (6)
 COM(2017) 12 final.
 (7)
 ELT L 204, 26.7.2006, lk 23–36. Sarnaseid sätteid sisaldab ka nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37–43) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.7.2010, lk 1–6).
 (8)
 EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16–22.
 (9)
 EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22–26.
 (10)
 Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/865 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses küsimustega, mis puudutavad õigusalast koostööd kriminaalasjades (ELT L 131, 20.5.2017, lk 11–12); nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/866 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses varjupaiga ja mittetagasisaatmisega (ELT L 131, 20.5.2017, lk 13–14).
 (11)
 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioon, Euroopa Nõukogu lepingute sari, nr 210, kättesaadav aadressil
 https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168008482e
 .
 (12)
 ELi toimimise lepingu artiklid 82, 83, 84 ja 156.
 (13)
 ELi toimimise lepingu artiklid 21, 46, 78 ja 79.
 (14)
 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (ELT 315, 14.11.2012, lk 57–73).
 (15)
 Euroopa Kohtu 31. märtsi 1971. aasta otsus kohtuasjas 22/70, nn AETRi kohtuotsus, EKL 1971, lk 263.
 (16)
 Euroopa Kohtu 19. märtsi 1993. aasta arvamus 2/91, EKL 1993-I, lk 1061, ILO kemikaalide konventsiooni nr 170 kohta.
 (17)
 ILO põhikirja artikli 1 lõige 2.
 (18)
 Euroopa Kohtu arvamus 2/91 (samas), punktid 36, 37 ja 38.
 (19)
 Nõukogu 14. aprilli 2005. aasta otsus, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni meremeeste isikut tõendavate dokumentide kohta (konventsioon nr 185) (ELT L 136, 30.5.2005, lk 1); nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2006. aasta konsolideeritud meretöönormide konventsiooni (ELT L 161, 22.6.2007, lk 63); nõukogu 7. juuni 2010. aasta otsus, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (konventsioon nr 188) (ELT L 145, 11.6.2010, lk 12); nõukogu 28. jaanuari 2014. aasta otsus, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1990. aasta kemikaalide tööl kasutamise turvalisust käsitlev konventsioon (konventsioon nr 170) (2014/52/EL); nõukogu 28. jaanuari 2014. aasta otsus, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2011. aasta koduabiliste inimväärse töö konventsioon (konventsioon nr 189) (2014/51/EL); nõukogu 10. novembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2071, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll selle artiklite 1–4 osas seoses õigusalast koostööd kriminaalasjades käsitlevate küsimustega (ELT L 301, 18.11.2015); nõukogu 10. novembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2037, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll sotsiaalpoliitikaga seotud küsimuste osas (ELT L 298, 14.11.2015).
 (20)
 Euroopa Kohtu arvamus 2/91 (samas), punkt 18.
 (21)
 Euroopa Kohtu arvamus 2/91 (samas) kemikaalide konventsiooni nr 170 kohta ja Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas C-399/12: Saksamaa vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.
 (22)
 Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1–8); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23–36); samuti nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37–43) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.7.2010, lk 1–6).
 (23)
 Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16–22); nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22–26).
 (24)
 Euroopa Kohtu 19. märtsi 1993. aasta arvamus 2/91, EKL 1993-I, lk 1061, punkt 26.


type: contracts

text:
 20.11.2008
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 309/17
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L’EEE
 N
 o 97/2008
 du 26 septembre 2008
 modifiant l'annexe II (Réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE
 LE COMITÉ MIXTE DE L’EEE,
 vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 L'annexe II de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE no 132/2007 du 26 octobre 2007 (1).
 (2)
 La directive 2008/2/CE du Parlement européen et du Conseil du 15 janvier 2008 relative au champ de vision et aux essuie-glaces des tracteurs agricoles ou forestiers à roues (2) doit être intégrée dans l'accord.
 (3)
 La directive 2008/2/CE abroge la directive 74/347/CEE du Conseil (3), qui est intégrée dans l'accord et doit dès lors en être supprimée,
 DÉCIDE:
 Article premier
 Le chapitre II de l'annexe II de l'accord est modifié comme suit:
 1)
 Le texte du point 5 (directive 74/347/CEE du Conseil) est supprimé.
 2)
 Le point suivant est ajouté après le point 29 (directive 2000/25/CE du Parlement européen et du Conseil):
 «30.
 32008 L 0002: directive 2008/2/CE du Parlement européen et du Conseil du 15 janvier 2008 relative au champ de vision et aux essuie-glaces des tracteurs agricoles ou forestiers à roues (JO L 24 du 29.1.2008, p. 30).»
 Article 2
 Les textes de la directive 2008/2/CE en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 27 septembre 2008, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE (4).
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 26 septembre 2008.
 Par le Comité mixte de l’EEE
 Le président
 S.A.S. le prince Nicolas de LIECHTENSTEIN
 (1) JO L 100 du 10.4.2008, p. 1.
 (2) JO L 24 du 29.1.2008, p. 30.
 (3) JO L 191 du 15.7.1974, p. 5.
 (4) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.


text:
 Σημαντική ανακοίνωση νομικού περιεχομένου
 |
 12008M/PRO/09
 Ενοποιημένη απόδοση της Συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση - ΠΡΩΤΟΚΟΛΛΑ - Πρωτόκολλο (αριθ. 9) σχετικά με την απόφαση του Συμβουλίου όσον αφορά την εφαρμογή του άρθρου 16, παράγραφος 4 της Συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση και του άρθρου 238, παράγραφος 2, της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης μεταξύ της 1ης Νοεμβρίου 2014 και της 31ης Μαρτίου 2017, αφενός, και από της 1ης Απριλίου 2017, αφετέρου
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. 115 της 09/05/2008 σ. 0274 - 0274
 ΠΡΩΤΟΚΟΛΛΟ (Αριθ. 9)ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΟΣΟΝ ΑΦΟΡΑ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΟΥ ΑΡΘΡΟΥ 16, ΠΑΡΑΓΡΑΦΟΣ 4 ΤΗΣ ΣΥΝΘΗΚΗΣ ΓΙΑ ΤΗΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΝΩΣΗΣ ΚΑΙ ΤΟΥ ΑΡΘΡΟΥ 238, ΠΑΡΑΓΡΑΦΟΣ 2 ΤΗΣ ΣΥΝΘΗΚΗΣ ΓΙΑ ΤΗ ΛΕΙΤΟΥΡΓΙΑ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ ΜΕΤΑΞΥ ΤΗΣ 1ης ΝΟΕΜΒΡΙΟΥ 2014 ΚΑΙ ΤΗΣ 31ης ΜΑΡΤΙΟΥ 2017, ΑΦΕΝΟΣ, ΚΑΙ ΑΠΟ ΤΗΣ 1ης ΑΠΡΙΛΙΟΥ 2017, ΑΦΕΤΕΡΟΥΤΑ ΥΨΗΛΑ ΣΥΜΒΑΛΛΟΜΕΝΑ ΜΕΡΗ,Δεδομένης της θεμελιώδους σημασίας που είχε η συμφωνία σχετικά με την απόφαση του Συμβουλίου όσον αφορά την εφαρμογή του άρθρου 16, παράγραφος 4 της Συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση και του άρθρου 238, παράγραφος 2 της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης μεταξύ της 1ης Νοεμβρίου 2014 και της 31ης Μαρτίου 2017, αφενός, και από 1ης Απριλίου 2017, αφετέρου, (εφεξής "η απόφαση"), κατά την έγκριση της Συνθήκης της Λισσαβώνας.ΣΥΜΦΩΝΗΣΑΝ επί των ακολούθων διατάξεων, οι οποίες προσαρτώνται στη Συνθήκη για την Ευρωπαϊκή Ένωση και στη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης:Άρθρο μόνοΠροτού εξετασθεί από το Συμβούλιο οιοδήποτε σχέδιο με σκοπό είτε την τροποποίηση είτε την κατάργηση της απόφασης ή οιασδήποτε από τις διατάξεις της ή την έμμεση τροποποίηση του πεδίου εφαρμογής ή της έννοιάς της μέσω της τροποποίησης άλλης νομικής πράξης της Ένωσης, το Ευρωπαϊκό Συμβούλιο εξετάζει προκαταρκτικώς το εν λόγω σχέδιο, αποφασίζοντας με συναίνεση σύμφωνα με το άρθρο 15, παράγραφος 4 της Συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση.--------------------------------------------------


text:
 17.7.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 211/5
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 3/2014
 z dne 14. februarja 2014
 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 795/2013 z dne 21. avgusta 2013 o izdaji dovoljenja za holin klorid kot krmni dodatek za vse živalske vrste (1) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (2)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 796/2013 z dne 21. avgusta 2013 o zavrnitvi dovoljenja za snov 3-acetil-2,5-dimetiltiofen kot krmni dodatek (2) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (3)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 797/2013 z dne 21. avgusta 2013 o izdaji dovoljenja za pripravek Enterococcus faecium NCIMB 11181 kot krmni dodatek za teleta za rejo in pitanje ter odstavljene pujske (imetnik dovoljenja je družba Chr. Hansen A/S) in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1333/2004 (3) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (4)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 803/2013 z dne 22. avgusta 2013 o izdaji dovoljenja za folno kislino kot krmni dodatek za vse živalske vrste (4) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (5)
 Izvedbena uredba (EU) št. 797/2013 razveljavlja Uredbo Komisije (ES) št. 1333/2004 (5), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti.
 (6)
 Ta sklep se nanaša na zakonodajo v zvezi s krmo. Zakonodaja v zvezi s krmo se ne uporablja za Lihtenštajn, dokler se Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi uporablja tudi za Lihtenštajn, kakor je podrobno določeno v sektorskih prilagoditvah Priloge I k Sporazumu EGP. Ta sklep se zato ne uporablja za Lihtenštajn.
 (7)
 Prilogo I k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 Poglavje II Priloge I k Sporazumu EGP se spremeni:
 1.
 za točko 99 (Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 787/2013) se vstavijo naslednje točke:
 „100.
 32013 R 0795: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 795/2013 z dne 21. avgusta 2013 o izdaji dovoljenja za holin klorid kot krmni dodatek za vse živalske vrste (UL L 224, 22.8.2013, str. 1).
 101.
 32013 R 0796: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 796/2013 z dne 21. avgusta 2013 o zavrnitvi dovoljenja za snov 3-acetil-2,5-dimetiltiofen kot krmni dodatek (UL L 224, 22.8.2013, str. 4).
 102.
 32013 R 0797: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 797/2013 z dne 21. avgusta 2013 o izdaji dovoljenja za pripravek Enterococcus faecium NCIMB 11181 kot krmni dodatek za teleta za rejo in pitanje ter odstavljene pujske (imetnik dovoljenja je družba Chr. Hansen A/S) in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1333/2004 (UL L 224, 22.8.2013, str. 6).
 103.
 32013 R 0803: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 803/2013 z dne 22. avgusta 2013 o izdaji dovoljenja za folno kislino kot krmni dodatek za vse živalske vrste (UL L 225, 23.8.2013, str. 17).“;
 2.
 besedilo točke 1zv (Uredba Komisije (ES) št. 1333/2004) se črta.
 Člen 2
 Besedila izvedbenih uredb (EU) št. 795/2013, (EU) št. 796/2013, (EU) št. 797/2013 in (EU) št. 803/2013 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 15. februarja 2014 pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (6).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 14. februarja 2014
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Gianluca GRIPPA
 (1) UL L 224, 22.8.2013, str. 1.
 (2) UL L 224, 22.8.2013, str. 4.
 (3) UL L 224, 22.8.2013, str. 6.
 (4) UL L 225, 23.8.2013, str. 17.
 (5) UL L 247, 21.7.2004, str. 11.
 (6) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


type: caselaw

text:
 1.2.2016
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 38/35
 Valitus, jonka Ana Pérez Gutiérrez on tehnyt 15.11.2015 unionin yleisen tuomioistuimen (kolmas jaosto) asiassa T-168/14, Pérez Gutiérrez v. komissio, 9.9.2015 antamasta tuomiosta
 (Asia C-604/15 P)
 (2016/C 038/48)
 Oikeudenkäyntikieli: espanja
 Asianosaiset
 Valittaja: Ana Pérez Gutiérrez (edustaja: abogado J. Soler Puebla)
 Muu osapuoli: Euroopan komissio
 Vaatimukset
 Unionin yleisen tuomioistuimen 9.9.2015 antama tuomio on kumottava, asian käsittelyä on jatkettava ja asia on ratkaistava seuraavasti:
 1.
 On katsottava, että oikeutta hyvään maineeseen, yksityisyyteen ja omaan kuvaan on lainvastaisesti loukattu siksi, että Patrick Johannes Jacquemynin kuvaa on käytetty luvatta, koska Euroopan komissio on sisällyttänyt hänen valokuvansa kuvagalleriaan, joka koskee tupakkatuotteiden terveysvaroituksia Euroopan unionissa.
 2.
 On hyväksyttävä vaatimus makaa valittajalle 181 104 euron suuruinen summa ansionmenetysten vuoksi.
 3.
 On hyväksyttävä vaatimus maksaa valittajalle yhden sentin (0,01 euroa) suuruinen määrä kutakin sellaista tupakkatuotteen pakkausta tai tupakkatuotetta kohden, jossa Patrick Jacquemynin kuva esiintyy, ja kokonaismäärä, jonka suuruus on tällä hetkellä kaksikymmentäseitsemän miljoonaa viisisataakahdeksankymmentäkahdeksan tuhatta viisisataakaksikymmentäneljä euroa (27 588 524 euroa), on määritettävä tuomion täytäntöönpanohetkellä.
 4.
 Vastapuoli on velvoitettava maksamaan valittajalle korvausta hyödystä, joka saatiin Patrick Jacquemynin kuvan luvattomasta käyttämisestä ja jonka suuruus on 13 790 000 euroa Espanjassa, joka on valittajan ja Patrick Jacquemynin kotipaikka.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Suullisen käsittelyn kuluessa esitetyn ja tuomiossa esitetyn eroavaisuus
 Valittaja ei missään vaiheessa hyväksynyt Euroopan komission selityksiä, vaan hän hyväksyi muokkaamattomien asiakirjojen esittämisen myöhässä, mitä ei todettu selvästi tuomiossa.
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan 3 kohdan rikkominen
 Eurooppalaiseen säännöstöön kuuluvan periaatteen, joka koskee unionin kansalaisten oikeutta tutustua asiakirjoihin, joita jokin unionin elin on käyttänyt päätösten tekemiseksi, loukkaaminen.
 Valittaja vaati useaan otteeseen saada tutustua asiakirja-aineistoon, joka koski oikeuksia riidanalaisen valokuvan kuvaan, mutta hänelle ei milloinkaan toimitettu aineistoa.
 Todisteiden puuttuminen ja riittämättömyys, mikä merkitsee sitä, ettei unionin yleinen tuomioistuin selvittänyt asiaa
 Valittajan vaatimia todisteita ei esitetty, eikä todisteista, jotka esitettiin, voida tehdä ratkaisevia päätelmiä, koska lähes kaikki tiedot olivat muokattuja.
 Kontradiktorisen periaatteen ja asianosaisten prosessuaalisen yhdenvertaisuuden periaatteen loukkaaminen
 Euroopan komission esittämät asiakirjat olivat muokattuja tai niissä ei ollut tarvittavia tietoja, joten valittaja ei voinut tehdä niistä vasta-analyysiä, minkä vuoksi tämä ei pidä niitä pätevinä todisteina eikä unionin yleinen tuomioistuin voi valittajan mukaan luokitella niitä todistusaineistoksi.
 Tosiseikkojen vääristäminen (Distortion of facts)
 Muokatut ja tietoja sisältämättömät asiakirjat saivat unionin yleisen tuomioistuimen katsomaan, että valokuvat oli otettu laillisesti, eikä valittaja voinut kumota tätä olettamaa, koska asiakirjoissa ei ollut tätä koskevia todisteita. Asiakirjojen sisältämien tietojen muokkaamisessa sovellettiin vuoden 1995 direktiiviin (1) perustuvia tietosuojaperiaatteita virheellisesti.
 (1) Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24.10.1995 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).