type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22003A1231(05)
 Oficiālais Vēstnesis L 345 , 31/12/2003 Lpp. 0151 - 0155
 Nolīgums, kas noslēgts vēstuļu apmaiņas veidā,starp Eiropas Kopienu un Baltkrievijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Baltkrievijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, kuru 1993. gada 1. aprīlī parafēja Briselē un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1999. gada 11. novembrī parafēto nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidāA. Eiropas Savienības Padomes vēstuleGodātais kungs!1. Man ir tas gods atsaukties uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Baltkrievijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, ko parafēja 1993. gada 1. aprīlī, kurš pēdējo reizi grozīts un pagarināts ar vēstuļu apmaiņas veidā noslēgto Nolīgumu, kas parafēts 1999. gada 11. novembrī (turpmāk – "Nolīgums").2. Ņemot vērā to, ka 2003. gada 31. decembrī beidzas Nolīguma darbības termiņš, un saskaņā ar Nolīguma 19. panta 1. punktu, Eiropas Kopiena un Baltkrievijas Republika vienojas pagarināt Nolīguma termiņu vēl uz vienu gadu, veicot šādus grozījumus un izpildot šādus nosacījumus:2.1. I pielikumu, kas uzskaita Nolīguma 1. pantā minētos ražojumus, aizstāj ar šīs vēstules 1. pielikumu.2.2. Nolīguma 19. panta 1. punkta otrā un trešā teikuma tekstu aizstāj ar šādu:"To piemēro līdz 2004. gada 31. decembrim."2.3. II pielikumu, kas izklāsta kvantitatīvus ierobežojumus eksportam no Baltkrievijas Republikas uz Eiropas Kopienu, aizstāj ar šīs vēstules 2. pielikumu.2.4. C protokola pielikumu, kas izklāsta kvantitatīvus ierobežojumus eksportam no Baltkrievijas Republikas uz Eiropas Kopienu pēc Baltkrievijas Republikā veiktām PPA darbībām, aizstāj ar šīs vēstules 3. pielikumu laika posmam no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim.2.5. 2004. gadā Eiropas Kopienas izcelsmes tekstilizstrādājumu un apģērbu ievedums Baltkrievijas Republikā ir pakļauts aplikšanai ar muitas nodokli, nepārsniedzot tos muitas nodokļus, kas noteikti 2003. gadam Nolīguma 4. pielikumā, kurš noslēgts vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Baltkrievijas Republiku un parafēts 1999. gada 11. novembrī.Ja gadījumā šīs likmes nepiemēro, Kopienai ir tiesības uz proporcionāliem pamatiem uz atlikušo Nolīguma laiku no jauna ieviest kvantitātes ierobežojumu līmeņus, kas piemērojami 2003. gadam, kā noteikts 1999. gada 11. novembrī parafētā nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā.3. Ja Baltkrievijas Republika kļūs par Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekli pirms Nolīguma izbeigšanās, PTO Nolīgumā par tekstilizstrādājumiem un apģērbu un Baltkrievijas pievienošanās PTO protokolā spēkā esošos ierobežojumus pārtrauc. Bez tam 2. panta 2. un 3., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17. punkta, A protokola, B protokola, C protokola, saskaņota protokola Nr. 1, saskaņota protokola Nr. 2, saskaņota protokola Nr. 3, saskaņota protokola Nr. 4 un saskaņota protokola Nr. 6 nosacījumus turpina piemērot kā administratīvus pasākumus PTO Nolīguma par tekstilizstrādājumiem un apģērbiem 2. panta 17. punkta nozīmē.4. Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt iepriekš minētajam. Šādā gadījumā minētais nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā stājas spēkā pirmajā dienā pēc tam, kad apritējis mēnesis kopš dienas, kad puses ir viena otru informējušas, ka visas nepieciešamās juridiskās procedūras ir izpildītas. Tikmēr to uz laiku piemēro no 2004. gada 1. janvāra pēc savstarpības principa.Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!Eiropas Savienības Padomes vārdā1. papildinājumsNolīguma I pielikumu starp Eiropas Kopienu un Baltkrieviju par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, ko parafēja 1993. gada 1. aprīlī, kurā ir tekstilizstrādājumu kategoriju un preču apraksts, aizstāj ar Regulas (EK) Nr. 3030/93 [1] I pielikumu. Saprotams, ka, neierobežojot noteikumus par kombinētās nomenklatūras skaidrošanu, preču aprakstu formulējumi ir uzskatāmi tikai par norādēm, jo ikvienā kategorijā ietvertos ražojumus šajā pielikumā nosaka pēc KN koda. Ja KN kodam priekšā ir apzīmējums "ex", katrā kategorijā ietvertos ražojumus nosaka gan pēc KN koda, gan pēc attiecīgā apraksta.2. papildinājumsII PIELIKUMSBaltkrievija | Kategorija | Vienība | Kvota 2004 no 2004. gada 1. janvāra | Kvota 2004 no 2004. gada 1. maija |Grupa IA | 1 | tonnas | 1480 | 1532 |2 | tonnas | 3765 | 4334 |3 | tonnas | 218 | 225 |Grupa IB | 4 | 1000 vienību | 1073 | 1135 |5 | 1000 vienību | 954 | 1012 |6 | 1000 vienību | 838 | 854 |7 | 1000 vienību | 830 | 843 |8 | 1000 vienību | 953 | 1062 |Grupa IIA | 9 | tonnas | 346 | 347 |20 | tonnas | 306 | 307 |22 | tonnas | 387 | 473 |23 | tonnas | 242 | 243 |39 | tonnas | 218 | 219 |Grupa IIB | 12 | 1000 pāru | 5611 | 5675 |13 | 1000 vienību | 2533 | 2574 |15 | 1000 vienību | 959 | 969 |16 | 1000 vienību | 175 | 176 |21 | 1000 vienību | 839 | 850 |24 | 1000 vienību | 732 | 764 |26/27 | 1000 vienību | 1012 | 1023 |29 | 1000 vienību | 351 | 352 |73 | 1000 vienību | 296 | 302 |83 | tonnas | 170 | 173 |Grupa IIIA | 33 | tonnas | 366 | 370 |36 | tonnas | 1174 | 1178 |37 | tonnas | 440 | 441 |50 | tonnas | 142 | 186 |Grupa IIIB | 67 | tonnas | 322 | 323 |74 | 1000 vienību | 342 | 346 |90 | tonnas | 188 | 189 |IV grupa | 115 | tonnas | 83 | 83 |117 | tonnas | 973 | 1210 |118 | tonnas | 426 | 427 |3. papildinājumspapildinājums C protokola PIELIKUMSKategorija | Vienība | 2004. gada 1. janvāris | 2004. gada 1. maijs |4 | 1000 vienību | 4420 | 4432 |5 | 1000 vienību | 6167 | 6179 |6 | 1000 vienību | 7524 | 7526 |7 | 1000 vienību | 5582 | 5586 |8 | 1000 vienību | 1858 | 1966 |12 | 1000 vienību | 4163 | 4163 |13 | 1000 vienību | 412 | 419 |15 | 1000 vienību | 3225 | 3228 |16 | 1000 vienību | 736 | 736 |21 | 1000 vienību | 2402 | 2403 |24 | 1000 vienību | 509 | 526 |26/27 | 1000 vienību | 2598 | 2598 |29 | 1000 vienību | 1221 | 1221 |73 | 1000 vienību | 4678 | 4679 |83 | tonnas | 622 | 622 |74 | 1000 vienību | 816 | 816 |B. Baltkrievijas Republikas valdības vēstuleGodātais kungs!Man ir tas gods atsaukties uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Baltkrievijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, ko parafēja 1993. gada 1. aprīlī, kurš pēdējo reizi grozīts un pagarināts ar vēstuļu apmaiņas veidā noslēgto Nolīgumu, kas parafēts 1999. gada 11. novembrī (turpmāk –"Nolīgums"). Ar šo es apstiprinu, ka ir saņemta Jūsu... vēstule, kuras teksts ir šāds:"Godātais kungs!1. Man ir tas gods atsaukties uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Baltkrievijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, ko parafēja 1993. gada 1. aprīlī, kurš pēdējo reizi grozīts un pagarināts ar vēstuļu apmaiņas veidā noslēgto Nolīgumu, kas parafēts 1999. gada 11. novembrī (turpmāk – "Nolīgums").2. Ņemot vērā to, ka 2003. gada 31. decembrī beidzas Nolīguma darbības termiņš, un saskaņā ar Nolīguma 19. panta 1. punktu, Eiropas Kopiena un Baltkrievijas Republika vienojas pagarināt Nolīguma termiņu vēl uz vienu gadu, veicot šādus grozījumus un izpildot šādus nosacījumus:2.1. I pielikumu, kas uzskaita Nolīguma 1. pantā minētos ražojumus, aizstāj ar šīs vēstules 1. pielikumu.2.2. Nolīguma 19. panta 1. punkta otrā un trešā teikuma tekstu aizstāj ar šādu:"To piemēro līdz 2004. gada 31. decembrim."2.3. II pielikumu, kas izklāsta kvantitatīvus ierobežojumus eksportam no Baltkrievijas Republikas uz Eiropas Kopienu, aizstāj ar šīs vēstules 2. pielikumu.2.4. C protokola pielikumu, kas izklāsta kvantitatīvus ierobežojumus eksportam no Baltkrievijas Republikas uz Eiropas Kopienu pēc Baltkrievijas Republikā veiktajām PPA darbībām, aizstāj ar šīs vēstules 3. pielikumu laika posmam no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim.2.5. 2004. gadā Eiropas Kopienas izcelsmes tekstilizstrādājumu un apģērbu ievedums Baltkrievijas Republikā ir pakļauts aplikšanai ar muitas nodokli, nepārsniedzot tos muitas nodokļus, kas noteikti 2003. gadam Nolīguma 4. pielikumā, kurš noslēgts vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Baltkrievijas Republiku un parafēts 1999. gada 11. novembrī.Ja gadījumā šīs likmes nepiemēro, Kopienai ir tiesības uz proporcionāliem pamatiem uz atlikušo Nolīguma laiku no jauna ieviest kvantitātes ierobežojumu līmeņus, kas piemērojami 2003. gadam, kā noteikts 1999. gada 11. novembrī parafētā nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā3. Ja Baltkrievijas Republika kļūs par Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekli pirms Nolīguma izbeigšanās, PTO Nolīgumā par tekstilizstrādājumiem un apģērbu un Baltkrievijas pievienošanās PTO protokolā spēkā esošos ierobežojumus pārtrauc. Bez tam 2. panta 2. un 3., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17. punkta, A protokola, B protokola, C protokola, saskaņota protokola Nr. 1, saskaņota protokola Nr. 2, saskaņota protokola Nr. 3, saskaņota protokola Nr. 4 un saskaņota protokola Nr. 6 nosacījumus turpina piemērot kā administratīvus pasākumus PTO Nolīguma par tekstilizstrādājumiem un apģērbiem 2. panta 17. punkta nozīmē.4. Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt iepriekš minētajam. Šādā gadījumā minētais nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā stājas spēkā pirmajā dienā pēc tam, kad apritējis mēnesis kopš dienas, kad puses ir viena otru informējušas, ka visas nepieciešamās juridiskās procedūras ir izpildītas. Tikmēr to piemēro uz laiku no 2004. gada 1. janvāra pēc savstarpības principa.Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus."Man ir tas gods apstiprināt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstules saturam.Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!Baltkrievijas Republikas valdības vārdā[1] OV L 357, 31.12.2002., 91. lpp.--------------------------------------------------


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 21997D0313(12)
 Official Journal L 071 , 13/03/1997 P. 0044 - 0045
 Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 84/96ta' l-20 ta' Diċembru 1996li temenda l-Protokoll 31 għall-Ftehim taż-ŻEE dwar kooperazzjoni, fl-oqsma speċifiċi barra l-erba' libertajietIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aġġustat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim għaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza għalih bħala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikoli 86 u 98 tiegħu,Billi l-Protokoll 47 għall-Ftehim ġie emendat, inter alia, bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 70/96 tad-29 ta' Novembru 1996 [1];Billi l-Protokoll 31 għandu jiġi emendat sabiex jippermetti l-parteċipazzjoni mill-Istati ta' l-EFTA fil-promozzjoni ta' l-effiċjenza ta' l-enerġija fil-Komunità,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1L-Artikolu 14 tal-Protokoll 31 għall-Frehim għandu jiġi mibdul b'li ġej:"Artikolu 14Programmi ta' l-enerġija u attivitajiet ta' l-enerġija li għandhom x'jaqsmu ma' l-ambjent:1. Sa mill-1 ta' Jannar 1996, l-Istati ta' l-EFTA għandhom jipparteċipaw fil-programm tal-Komunità li hemm referenza għalih fil-paragrafu 5 (a) u f'azzjonijiet bi qbil miegħu.2. Sa mill-1 ta' Jannar 1996, l-Istati ta' l-EFTA għandhom jipparteċipaw fil-programm tal-Komunità li hemm referenza għalih fil-paragrafu 5 (b) u f'azzjonijiet bi qbil miegħu.3. L-Istati ta' l-EFTA/ŻEE għandhom jikkontribwixxu finanzjarjament għall-programmi li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 5 (a) u (b), u għall-azzjonijiet bi qbil magħhomskond l-Artikolu 82(1) tal-Ftehim.4. Sa mill-bidu tal-kooperazzjoni fil-programmi li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 5 (a) u (b), u l-azzjonijiet bi qbil magħhom, l-Istati ta' l-EFTA/ŻEE għandhom jipparteċipaw bis-sħiħ fil-kumitat tal-KE li jassistu lill-Kummissjoni tal-KE fil-ġestjoni ta' programmi u azzjonijiet bħal dawn.5. Il-Partijiet Kontraenti għandhom ifittxu li jsaħħu l-kooperazzjoni fil-qafas ta' l-attivitajiet tal-Komunità li jirriżultaw mill-atti tal-Komunità li ġejjin:(a) 393 D 0500: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 93/500/KEE tat-13 ta' Settembru 1993 dwar il-promozzjoni ta' sorsi ta' l-enerġija li tiġġedded fil-Komunità (programm Altener) (ĠU L 235, tat-18.9.1993, p. 41).(b) 396 D 0737: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 96/737/KEE tas-16 ta' Diċembru 1996 dwar programm multi-annwali għall-promozzjoni ta' effiċjenza ta' l-enerġija fil-Komunità (programm SAVE II) (ĠU L 335, ta' l-24.12.1996, p. 50)".Artikolu 2Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar it-23 ta' Diċembru 1996, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE. Għandha tgħodd mill-1 ta' Jannar 1996.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej.Magħmula fi Brussel, fl-20 ta' Diċembru 1996.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentH. Hafstein[1] ĠU L 135, tat-6.6.1996, p. 32.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 2.2.2022
 COM(2022) 33 final
 2022/0022(NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet (direktivet om byggnaders energiprestanda)
 (Text av betydelse för EES)
 MOTIVERING
 1.Fråga som behandlas i förslaget
 Detta förslag rör ett beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén i samband med det planerade antagandet av gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet
 2.Bakgrund till förslaget
 2.1.EES-avtalet
 Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) säkerställer lika rättigheter och skyldigheter på den inre marknaden för medborgare och ekonomiska aktörer i EES. EES-avtalet gör det möjligt att införliva EU-lagstiftning om de fyra friheterna i alla 30 berörda stater, dvs. EU:s medlemsstater samt Norge, Island och Liechtenstein. Det omfattar även samarbete på andra viktiga områden såsom forskning och utveckling, utbildning, sociala frågor, miljöfrågor, konsumentskydd, turism och kultur, vilka gemensamt benämns ”angränsande och övergripande politikområden”. Avtalet trädde i kraft den 1 januari 1994. Europeiska unionen och dess medlemsstater är parter i EES-avtalet.
 2.2.Gemensamma EES-kommittén
 Gemensamma EES-kommittén ansvarar för förvaltningen av EES-avtalet. Kommittén är ett forum som gör det möjligt att utbyta åsikter om frågor som rör EES-avtalets funktion. Dess beslut fattas i samförstånd. På EU-sidan är det Europeiska kommissionens generalsekretariat som ansvarar för samordning av EES-frågor.
 2.3.Gemensamma EES-kommitténs planerade akt
 Gemensamma EES-kommittén förväntas anta gemensamma EES-kommitténs beslut (den planerade akten) om ändring av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet.
 Syftet med den planerade akten är att införliva direktivet om byggnaders energiprestanda
 1
 i EES-avtalet.
 Den planerade akten kommer att bli bindande för parterna i enlighet med artiklarna 103 och 104 i EES-avtalet.
 3.Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar
 Kommissionen överlämnar utkastet till beslut av gemensamma EES-kommittén till rådet för antagande som unionens ståndpunkt. Efter antagandet bör ståndpunkten läggas fram i gemensamma EES-kommittén så snart som möjligt.
 Innehållet i och karaktären på det bifogade utkastet till beslut av gemensamma EES-kommittén går utöver vad som kan anses vara rent tekniska anpassningar i den mening som avses i rådets förordning nr 2894/94. Unionens ståndpunkt ska därför fastställas av rådet.
 Det bifogade utkastet till beslut av gemensamma EES-kommittén innehåller bland annat nedanstående anpassningar:
 På grund av särdragen hos Islands relativa nya och enhetliga byggnadsbestånd föreslås ett tillfälligt och villkorat undantag från tillämpning av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda. I Island täcks 99,9 % av elbehoven och 98 % av behoven av rumsuppvärmning med lokala förnybara energikällor. I Islands fall kommer därför åtgärder för att förbättra byggnaders energieffektivitet i stort sett inte ha någon inverkan på utsläppen av växthusgaser eller energitryggheten.
 Med hänsyn till Liechtensteins mycket begränsade byggnadsbestånd och dess klimat och byggnadstyper föreslås att Liechtenstein ska omfattas av ett undantag från skyldigheten att göra egna beräkningar för att fastställa kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader i enlighet med artikel 5 i direktivet om byggnaders energiprestanda.
 Det föreslås vidare att Norge och Liechtenstein, förutsatt att villkoren i artikel 1 c i detta beslut är uppfyllda, ska få fastställa bestämmelser om minimikrav avseende energiprestanda genom att använda en annan systemgräns än primärenergianvändning, vilket är den som krävs enligt direktivet om byggnaders energiprestanda.
 För att säkerställa att systemet med egencertifiering av energiprestanda i Norge ger likvärdiga resultat som certifikat utfärdade av oberoende experter i enlighet med artikel 17 i direktivet om byggnaders energiprestanda föreslås en anpassning enligt artikel 1 d.
 4.Rättslig grund
 4.1.Förfarandemässig rättslig grund
 4.1.1.Principer
 I artikel 218.9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att beslut ska antas ”om fastställande av vilka ståndpunkter som på unionens vägnar ska intas i ett organ som inrättas genom ett avtal, om detta organ ska anta akter med rättslig verkan, med undantag av sådana akter som kompletterar eller ändrar avtalets institutionella ram”.
 Begreppet ”akter med rättslig verkan” omfattar akter som har rättslig verkan med stöd av de regler i internationell rätt som tillämpas på organet i fråga. Det omfattar även instrument som inte har bindande verkan enligt internationell rätt, men som är ”ägnade att på ett avgörande sätt påverka innehållet i de bestämmelser som antas av unionslagstiftaren”
 2
 .
 4.1.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 Gemensamma EES-kommittén är ett organ som inrättats genom ett avtal, nämligen EES-avtalet. Den akt som ska antas av gemensamma EES-kommittén utgör en akt med rättslig verkan. Den planerade akten kommer att vara bindande enligt internationell rätt i enlighet med artiklarna 103 och 104 i EES-avtalet.
 Den planerade akten varken kompletterar eller ändrar avtalets institutionella ram. Därför är den formella rättsliga grunden för det föreslagna beslutet artikel 218.9 i EUF-fördraget jämförd med artikel 1.3 i rådets förordning nr 2894/94 om formerna för genomförandet av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
 4.2.Materiell rättslig grund
 4.2.1.Principer
 Den materiella rättsliga grunden för ett beslut enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget jämförd med artikel 1.2 i rådets förordning nr 2894/94 beror huvudsakligen på den materiella rättsliga grunden för den EU-rättsakt som ska införlivas med EES-avtalet.
 Om den planerade akten har två syften eller två beståndsdelar av vilka det ena syftet eller den ena beståndsdelen kan identifieras som det eller den huvudsakliga, medan det eller den andra endast är av underordnad betydelse, måste det beslut som antas enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget ha en enda materiell rättslig grund, nämligen den som krävs med hänsyn till det huvudsakliga eller avgörande syftet eller den huvudsakliga eller avgörande beståndsdelen.
 4.2.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 Det huvudsakliga syftet med och innehållet i den planerade akten rör upprättandet av den inre marknaden för energi och dess funktion.
 Den materiella rättsliga grunden för det föreslagna beslutet är därför artikel 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
 4.3.Slutsats
 Den rättsliga grunden för det föreslagna beslutet bör vara artikel 194.2 jämförd med artikel 218.9 i EUF-fördraget och artikel 1.3 i rådets förordning nr 2894/94 om formerna för genomförandet av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
 5.Offentliggörande av den planerade akten
 Eftersom gemensamma EES-kommitténs akt kommer att ändra bilaga IV (Energi) till EES-avtalet är det lämpligt att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning efter antagandet.
 2022/0022 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet
 (direktivet om byggnaders energiprestanda)
 (Text av betydelse för EES)
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 194.2, jämförd med artikel 218.9,
 med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2894/94 av den 28 november 1994 om formerna för genomförandet av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet
 3
 , särskilt artikel 1.3,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1)Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet
 4
 (EES-avtalet) trädde i kraft den 1 januari 1994.
 (2)Enligt artikel 98 i EES-avtalet får gemensamma EES-kommittén besluta att ändra bland annat bilaga IV till EES-avtalet som innehåller bestämmelser om energi.
 (3)Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU
 5
 (EPBD) bör införlivas med EES-avtalet.
 (4)Bilaga IV (Energi) till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.
 (5)Den ståndpunkt som ska intas i gemensamma EES-kommittén bör därför grunda sig på det utkast till beslut av gemensamma EES-kommittén som åtföljer det här beslutet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande den föreslagna ändringen av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet ska grunda sig på det utkast till beslut av gemensamma EES-kommittén som åtföljer det här beslutet.
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 (1)
 EUT L 153, 18.6.2010, s. 13.
 (2)
 Domstolens dom av den 7 oktober 2014 i mål C-399/12, Tyskland mot rådet, ECLI:EU:C:2014:2258, punkterna 61–64.
 (3)
 EGT L 305, 30.11.1994, s. 6.
 (4)
 EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.
 (5)
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda, EUT L 153, 18.6.2010, s. 13.
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 2.2.2022
 COM(2022) 33 final
 BILAGA
 till
 Förslag till RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet(direktivet om byggnaders energiprestanda)
 BILAGA
 UTKAST TILL GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr [...]
 av den [...]
 om ändring av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda
 1
 (direktivet om byggnaders energiprestanda) bör införlivas med EES-avtalet.
 (2)På grund av särdragen hos Islands relativa nya och enhetliga byggnadsbestånd beviljas ett tillfälligt och villkorat undantag från tillämpning av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda. Undantaget gäller direktiv 2010/31/EU i dess lydelse före ändringen genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av den 30 maj 2018 och är strängt tidsbegränsat till dess att en överenskommelse ingås om införlivandet av direktiv 2010/31/EU, ändrat genom direktiv (EU) 2018/844.
 (3)Med hänsyn till Liechtensteins mycket begränsade byggnadsbestånd och dess klimat och byggnadstyper undantas Liechtenstein från skyldigheten att göra egna beräkningar för att fastställa kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader i enlighet med artikel 5 i direktivet om byggnaders energiprestanda.
 (4)Norge och Liechtenstein får, förutsatt att villkoren i artikel 1 c i detta beslut är uppfyllda, fastställa bestämmelser om minimikrav avseende energiprestanda genom att använda en annan systemgräns än primärenergianvändning, vilket är den som krävs enligt direktivet om byggnaders energiprestanda.
 (5)För att säkerställa att systemet med egencertifiering av energiprestanda i Norge ger likvärdiga resultat som certifikat utfärdade av oberoende experter i enlighet med artikel 17 i direktivet om byggnaders energiprestanda föreslås en anpassning enligt artikel 1 d.
 (6)Bilaga IV till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Texten i punkt 17 (Europaparlamentets och rådets direktiv (EG) nr 2002/91 av den 16 december 2002) i bilaga IV till EES-avtalet ska ersättas med följande:
 ”32010 L 0031: Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13).
 Bestämmelserna i direktivet ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassning:
 (a)Direktivet ska inte tillämpas på Island.
 (b)I artikel 5.2 ska följande läggas till:
 ’Vid fastställandet av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda får Liechtenstein använda de beräkningar som har gjorts av en annan avtalspart med jämförbara parametrar.’
 (c)Vid tillämpning av artikel 9.3 a och bilaga I till direktivet om byggnaders energiprestanda får Liechtenstein och Norge basera sina energianvändningskrav på nettoenergi, under förutsättning att följande villkor och skyddsåtgärder efterlevs:
 2
 i) Minimikrav avseende energiprestanda fastställs i enlighet med kraven i artikel 5 i direktivet om byggnaders energiprestanda och de grundläggande principerna i den metodram som har fastställts för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda.
 ii) En numerisk indikator för primärenergianvändning som motsvarar energiprestandakraven i byggnormen offentliggörs.
 iii) Kommissionen förbehåller sig rätten att återkomma till just denna anpassning vid framtida förhandlingar om direktivet om energiprestanda, ändrat genom direktiv (EU) 2018/844.
 d)I artikel 17 ska följande läggas till:
 ”Eftastaterna får fastställa ett förenklat system för egencertifiering av energiprestanda för bostadshus som kan användas som ett alternativ till certifiering av experter om följande villkor är uppfyllda:
 i) Det finns grundliga kunskaper och data av god kvalitet om hela bostadshusbeståndet, inbegripet alla byggnadstyper och ålderskategorier, samt om egenskaperna hos använda klimatskal och installationssystem per typ, vilket gör det möjligt att beräkna energiprestandan hos enskilda byggnader och byggnadsenheter med en hög grad av säkerhet på grundval av brukardata.
 ii) Det finns utförlig information om kostnadsoptimala eller kostnadseffektiva förbättringar för varje byggnadstyp.
 iii) Det finns åtgärder för att hjälpa brukarna att använda systemet för att utfärda certifikat för byggnader. Sådana åtgärder kan till exempel bestå i en telefonsupport- eller rådgivningstjänst som gör det möjligt för brukarna att komma i kontakt med oberoende experter och systemexperter.
 iv)För att säkerställa att risken för manipulation av resultaten är försumbar innefattar systemet med egencertifiering kvalitetskontroll- och verifieringsmekanismer för att kontrollera användarnas indata och för att verifiera att användarnas indata är transparenta.
 v)Det finns oberoende kontrollsystem för att säkerställa att egencertifieringen av energiprestanda i fråga om kvalitet och tillförlitlighet ger resultat som är likvärdiga med certifikat som utfärdas av experter.
 vi)Systemet med egencertifiering ger rekommendationer som kan upplysa användarna om specifika kostnadsoptimala eller kostnadseffektiva förbättringar för deras byggnader och byggnadsenheter.”
 Artikel 2
 Texten till direktiv 2010/31/EU på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den [...], under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts
 3*.
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den [...].
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Ordförande
 Gemensamma
 EES-kommitténs sekreterare
 (1)
 EUT L 153, 18.6.2010, s. 13.
 (2)
 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 244/2012 av den 16 januari 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda genom fastställande av en ram för jämförelsemetod för beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda för byggnader och byggnadselement.
 (3)
 *
 [Inga konstitutionella krav angivna.] [Konstitutionella krav finns angivna.]


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 11.8.2017.
 COM(2017) 434 final
 2017/0200(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Vijeće je 30. svibnja 2017. ovlastilo Komisiju da u ime Unije otvori pregovore s Hašemitskom Kraljevinom Jordanom („Jordan”) o međunarodnom sporazumu između Unije i Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području („PRIMA”).
 U skladu s uvjetima iz odluke Vijeća o dodjeli ovlasti pregovori bi mogli započeti tek nakon donošenja Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica.
 Pregovori su započeli 26. lipnja 2017., a uspješno su dovršeni 10. srpnja 2017. kada su predstavnici svake od budućih stranaka parafirali nacrt teksta sporazuma. Nacrt sporazuma priložen ovom prijedlogu u skladu je s pregovaračkim smjernicama koje je izdalo Vijeće. Konkretno, utvrđuje se da su uvjeti za sudjelovanje Jordana u PRIMA-i utvrđeni Odlukom (EU) 2017/1324
 1
 , uz izravno upućivanje na zakonodavni akt Unije.
 Kako bi se osigurala zaštita financijskih interesa Unije, osobito ovlasti Komisije, Europskog ureda za borbu protiv prijevara, Revizorskog suda i Provedbene strukture PRIMA-e (PRIMA-IS) za provedbu revizija i istraga u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, u Sporazumu se konkretno upućuje na odgovarajuće odredbe Odluke (EU) 2017/1324, a stranke se obvezuje na pružanje sve potrebne pomoći za osiguravanje njihove provedbe. Usto, budućim se sporazumom propisuje da stranke moraju usuglasiti detaljne dogovore za pomoć jer su takvi dogovori nužni za njihovu suradnju u okviru tog sporazuma.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Kao što je predstavljeno u izvješću o procjeni učinka PRIMA-e
 2
 , otvorenost PRIMA-e za sudjelovanje trećih zemalja kao što je Jordan u skladu je s ciljevima međunarodne suradnje u području istraživanja i inovacija, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije iz 2012. „Jačanje i usmjeravanje međunarodne suradnje EU-a u području istraživanja i inovacija: strateški pristup”
 3
 i okvirnom programu Obzor 2020., kojima se promiče suradnja s trećim zemljama u području znanosti, tehnologije i inovacija radi svladavanja svjetskih društvenih izazova i potpore vanjskim politikama Unije. Usto, Sporazum je u skladu s postojećim Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane
 4
 , te sa Sporazumom između Europske zajednice i Hašemitske kraljevine Jordana o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji
 5
 , kojima se predviđa suradnja Unije i Jordana u području istraživanja i tehnološkog razvoja te potiču istraživačke i razvojne aktivnosti u područjima od zajedničkog interesa.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Provedba PRIMA-e u bliskoj suradnji s trećim zemljama, kao što je Jordan, u skladu je s drugim politikama Unije, npr. migracijskom politikom, razvojnom politikom i politikom susjedstva, ali je i relevantna za te politike.
 2.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Prijedlog odluke Vijeća temelji se na članku 186. i članku 218. stavku 6. točki (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 3.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Zakonodavnim financijskim izvještajem priloženim ovoj Odluci utvrđuje se okvirni utjecaj na proračun.
 S obzirom na navedeno, Komisija predlaže da Vijeće sklopi Sporazum u ime Europske unije.
 2017/0200 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 186. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
 budući da:
 (1)Odlukom (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 predviđa se sudjelovanje Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području („PRIMA”), koje zajednički poduzima više država članica.
 (2)Hašemitska Kraljevina Jordan („Jordan”) izrazila je želju da se pridruži PRIMA-i kao država sudionica ravnopravna s državama članicama i zemljama pridruženima Obzoru 2020. koje sudjeluju u PRIMA-i.
 (3)U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke (EU) 2017/1324 Jordan će postati država sudionica PRIMA-e podložno sklapanju međunarodnog sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji s Unijom kojim će se utvrditi uvjeti njegova sudjelovanja u PRIMA-i.
 (4)U skladu s Odlukom Vijeća <XXX>
 7
 Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) potpisan je u ime Unije XX, 20XX., podložno njegovu kasnijem sklapanju.
 (5)Sporazum bi trebalo odobriti u ime Unije,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) odobrava se u ime Unije.
 Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Predsjednik Vijeća imenuje osobu ovlaštenu da u ime Unije dostavi obavijest predviđenu člankom 4. stavkom 2. Sporazuma kako bi se izrazila suglasnost Unije da bude obvezana Sporazumom.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu [datum donošenja].
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 1.7.Predviđeni načini upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.4.Usklađenost s važećim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinosi trećih strana
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA).
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 8
 Glava 8. Istraživanje i inovacije, okvirni program Obzor 2020.
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 ☑ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 9
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Svrha je predmetne inicijative omogućiti Jordanu da postane država sudionica PRIMA-e, čiji je strateški cilj izgraditi istraživačke i inovacijske kapacitete te razvijati znanje i zajednička inovativna rješenja za poljoprivredno-prehrambene sustave, ne bi li oni postali održivima, te za integriranu opskrbu i upravljanje vodom na mediteranskom području, ne bi li ti sustavi, ta opskrba i upravljanje postali otporniji na klimu, učinkovitiji, isplativiji te okolišno i socijalno održivi, te radi doprinosa rješavanju pitanja nestašice vode, sigurnosti opskrbe hranom, prehrane, zdravlja, blagostanja i migracija od njihova izvora.
 1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 U svrhu postizanja ciljeva PRIMA-e zajednički će je provoditi niz država članica i trećih zemalja pod istim uvjetima. Kako bi se osiguralo da Jordan sudjeluje u PRIMA-i ravnopravno s državama članicama i trećim zemljama pridruženima Obzoru 2020., potrebno je međunarodnim sporazumom s Unijom proširiti područje primjene pravnog okvira utvrđenog Odlukom (EU) 2017/1324 na Jordan.
 1.4.3.Očekivani rezultati i učinak
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Ovom inicijativom Jordanu će se omogućiti da postane država sudionica PRIMA-e te da stoga sudjeluje ravnopravno s državama članicama i trećim zemljama pridruženima Obzoru 2020. U skladu s odredbama Odluke (EU) 2017/1324 jordanski pravni subjekti automatski bi imali uvjete za podnošenje zahtjeva za sredstva EU-a u projektima koji se financiraju iz proračuna EU-a.
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i učinka
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Svrha je ove inicijative omogućiti sudjelovanje Jordana u PRIMA-i. Pokazatelji rezultata i učinka ove inicijative stoga su usko povezani s pokazateljima za inicijativu PRIMA u cjelini, kako je navedeno u odgovarajućem prijedlogu Komisije
 10
 .
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Vidjeti prethodno navedeni prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a te Izvješće o procjeni učinka PRIMA-e priloženo ovom Prijedlogu Komisije
 11
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 Vidjeti prethodno navedeni prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Ova inicijativa nema presedana jer je PRIMA prva inicijativa te vrste kojom se predviđa da treće zemlje koje nisu pridružene Okvirnom programu EU-a za istraživanje sudjeluju ravnopravno s državama članicama te je stoga za njihovo sudjelovanje potrebno sklapanje međunarodnih sporazuma s Unijom.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Vidjeti prethodno navedeni prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a.
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 ☑ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –☑
 Prijedlog/inicijativa na snazi od stupanja na snagu Sporazuma te dok god je na snazi Odluka (EU) 2017/1324 (31. 12. 2028.).
 –☑ Financijski utjecaj od stupanja Sporazuma na snagu do 31. 12. 2020. (tijekom tog razdoblja treba uspostaviti mehanizam za provedbu Sporazuma. Nakon tog razdoblja nisu predviđene daljnje aktivnosti na temelju Sporazuma).
 ◻ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –provedba s razdobljem uspostave od GGGG. do GGGG.,
 –nakon čega će uslijediti redovna provedba.
 1.7.Predviđeni načini upravljanja
 12
 ◻ Izravno upravljanje Komisije
 –◻ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;
 –◻
 koje obavljaju izvršne agencije
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ☑ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća proračunske provedbe:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
 –◻EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
 –◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe;
 –◻ tijelima javnog prava;
 –☑ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Osnovat će se novi pravni subjekt koji će biti posvećen isključivo provedbi PRIMA-e. Financijski doprinos EU-a PRIMA-i pružat će se putem te strukture.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Vidjeti prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a naveden u prethodnim odjeljcima.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizici
 Vidjeti prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a naveden u prethodnim odjeljcima.
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 Vidjeti prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a naveden u prethodnim odjeljcima.
 2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Vidjeti prijedlog Komisije za inicijativu PRIMA na temelju članka 185. UFEU-a naveden u prethodnim odjeljcima.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
 Kako bi se osigurala zaštita financijskih interesa Unije, osobito ovlasti Komisije, Europskog ureda za borbu protiv prijevara, Revizorskog suda i Provedbene strukture PRIMA-e (PRIMA-IS) za provedbu revizija i istraga u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, u Sporazumu između EU-a i Jordana konkretno se upućuje na odgovarajuće odredbe Odluke (EU) 2017/1324, a stranke se obvezuje na pružanje sve potrebne pomoći za osiguravanje njihove provedbe. Usto, budućim se sporazumom propisuje da stranke moraju usuglasiti detaljne dogovore za pomoć jer su takvi dogovori nužni za njihovu suradnju u okviru tog sporazuma.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 ·Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Naslov 1a – Konkurentnost za rast i zapošljavanje
 Dif./Nedif.
 13
 zemalja EFTA-e
 14
 zemalja kandidatkinja
 15
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1a
 08 01 05
 Nedif.
 DA
 DA
 NE
 NE
 ·Zatražene nove proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 [Naslov.............................................]
 Dif./Nedif.
 zemalja EFTA-e
 zemalja kandidatkinja
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 [XX.YY.YY.YY]
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 [Ovaj se dio ispunjuje u
 proračunskoj tablici koja se odnosi na administrativne proračunske podatke
 (drugi dokument u prilogu ovom financijskom izvještaju) koju je potrebno učitati na internetske stranice CISNET-a radi savjetovanja među službama.]
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 (u EUR)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 1a
 „Konkurentnost za rast i zapošljavanje”
 GU: <RTD>
 Godina
 2018.
 16
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 Broj proračunske linije
 Obveze
 1
 Plaćanja
 2
 Broj proračunske linije
 Obveze
 1a
 Plaćanja
 2a
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 17
 Broj proračunske linije 08 01 05 01
 3
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 UKUPNA odobrena sredstva
 za GU RTD
 Obveze
 =1 + 1a + 3
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 Plaćanja
 = 2 + 2a
 + 3
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Obveze
 4
 Plaćanja
 5
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 6
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA <1a>
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 = 4 + 6
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 Plaćanja
 = 5 + 6
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Obveze
 4
 Plaćanja
 5
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 6
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1–4
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (referentni iznos)
 Obveze
 = 4 + 6
 Plaćanja
 = 5 + 6
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5
 „Administrativni rashodi”
 (u EUR)
 Godina
 2018.
 18
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 UKUPNO
 GU: <RTD>
 • Ljudski resursi
 • Ostali administrativni rashodi
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 UKUPNO ZA GU <RTD>
 Odobrena sredstva
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 (u EUR)
 Godina
 2018.
 19
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1–5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 27 600
 27 600
 27 600
 82 800
 Plaćanja
 27 600
 27 600
 27 600
 82 800
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća sredstva za poslovanje, kako se navodi u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u EUR
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 20
 Prosječni trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupan broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 21
 ...
 – Rezultat
 – Rezultat
 – Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 POSEBNI CILJ br. 2...
 – Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 UKUPNI TROŠAK
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.3.1.Sažetak
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.
 –☑ Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:
 (u EUR)
 Godina
 2018.
 22
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 UKUPNO
 NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 Međuzbroj za NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 4 600
 4 600
 4 600
 13 800
 Izvan NASLOVA 5
 23
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 Ostali rashodi
 administrativne prirode
 Međuzbroj
 izvan NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 23 000
 23 000
 23 000
 69 000
 UKUPNO
 27 600
 27 600
 27 600
 82 800
 Potrebna odobrena administrativna sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.–2029.
 • Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 XX 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 XX 01 01 02 (Delegacije)
 08 01 05 01 (Neizravno istraživanje)
 0,2
 0,2
 0,2
 10 01 05 01 (Izravno istraživanje)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 24
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)
 XX 01 04 yy
 25
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 0,2
 0,2
 0,2
 XX je predmetno područje politike ili proračunski naslov.
 Potrebni ljudski resursi pokrit će se osobljem iz glavne uprave koje je već raspoređeno na poslove upravljanja djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim osobljem koje se može odobriti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća koje treba obaviti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Priprema i sklapanje administrativnog dogovora s jordanskim tijelima za pomoć u cilju zaštite financijskih interesa EU-a, kako je predviđeno člankom 2. Sporazuma.
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Usklađenost s važećim višegodišnjim financijskim okvirom
 –☑
 Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa uključivat će reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti što je potrebno i navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.
 3.2.5.Doprinosi trećih strana
 –☑ Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih osoba u financiranju.
 –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u EUR
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –☑
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –◻
 na vlastita sredstva
 –◻
 na razne prihode
 (u EUR)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 26
 Godina
 N
 Godina
 N + 1
 Godina
 N + 2
 Godina
 N + 3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Članak .............
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.
 (1)
 Odluka (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (SL L 185, 18.7.2017., str. 1.).
 (2)
 SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.
 (3)
 COM(2012) 497 final.
 (4)
 SL L 129, 15.5.2002., str. 3.
 (5)
 SL L 159, 17.6.2011., str. 108.
 (6)
 Odluka (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (SL L 185, 18.7.2017., str. 1.).
 (7)
 ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.
 (8)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (9)
 COM(2016) 662 final, 18.10.2016.
 (10)
 SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.
 (11)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/en/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (12)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (13)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (14)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (15)
 Godina 2018. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (16)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 (17)
 Godina 2018. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (18)
 Godina 2018. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (19)
 Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).
 (20)
 Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi...”.
 (21)
 Godina 2018. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (22)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 (23)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (24)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (25)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 11.8.2017.
 COM(2017) 434 final
 PRILOG
 Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA)
 Europska unija (dalje u tekstu „Unija”),
 s jedne strane,
 i
 Hašemitska Kraljevina Jordan, (dalje u tekstu „Jordan”),
 s druge strane,
 (dalje u tekstu „stranke”)
 Budući da se Euro-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, koji je stupio na snagu 1. svibnja 2002., predviđa znanstvena i tehnološka suradnja;
 Budući da se Sporazumom između Europske zajednice i Hašemitske kraljevine Jordana o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji, koji je stupio na snagu 29. ožujka 2011., uspostavlja formalni okvir za suradnju stranaka u području znanstvenog i tehnološkog istraživanja;
 Budući da se Odlukom (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica reguliraju uvjeti za sudjelovanje država članica EU-a i zemalja pridruženih Obzoru 2020. koje su države sudionice inicijative, osobito njihove financijske obveze i sudjelovanje u upravljačkim strukturama inicijative;
 Budući da će prema uvjetima Odluke (EU) 2017/1324 Jordan postati država sudionica PRIMA-e podložno sklapanju međunarodnog sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji s Unijom kojim će se utvrditi uvjeti sudjelovanja Jordana u PRIMA-i;
 Budući da je Jordan izrazio želju da se pridruži PRIMA-i kao država sudionica ravnopravna s državama članicama EU-a i zemljama pridruženima Obzoru 2020. koje sudjeluju u PRIMA-i;
 Budući da je za uređivanje prava i obveza Jordana kao države sudionice PRIMA-e potreban međunarodni sporazum između Unije i Jordana,
 SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
 Članak 1.
 Svrha
 Svrha je ovog Sporazuma utvrditi uvjete za sudjelovanje Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA).
 Članak 2.
 Uvjeti sudjelovanja Jordana u PRIMA-i
 Uvjeti za sudjelovanje Jordana u PRIMA-i utvrđeni su Odlukom (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica. Stranke ispunjavaju obveze utvrđene tom Odlukom te provode odgovarajuće mjere, osobito pružanjem sve potrebne pomoći kako bi se osigurala primjena njezina članka 10. stavka 2. i članka 11. stavaka 3. i 4. Stranke usuglašavaju detaljne dogovore za pomoć jer su takvi dogovori nužni za njihovu suradnju u okviru ovog Sporazuma.
 Članak 3.
 Teritorijalna primjena
 Ovaj Sporazum primjenjuje se, s jedne strane, na područja na kojima se primjenjuju Ugovor o funkcioniranju Europske unije i Ugovor o Europskoj uniji i, s druge strane, na državno područje Jordana.
 Članak 4.
 Stupanje na snagu i trajanje
 1. Stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim postupcima.
 2. Sporazum stupa na snagu na datum na koji obje stranke jedna drugu diplomatskim kanalima obavijeste o dovršetku postupaka iz prvog stavka.
 3. Ovaj Sporazum ostaje na snazi dok god je na snazi Odluka (EU) 2017/1324, osim ako ga raskine jedna od stranaka u skladu s člankom 5.
 Članak 5.
 Raskid
 1. Svaka stranka može u bilo kojem trenutku raskinuti ovaj Sporazum dostavom pisane obavijesti drugoj stranci o namjeri njegova raskida.
 Raskid stupa na snagu šest mjeseci nakon datuma dostave pisane obavijesti adresatu.
 2. Projekti i aktivnosti koji su u tijeku u trenutku raskida ovog Sporazuma nastavljaju se do njihova završetka, pod uvjetima utvrđenima u ovom Sporazumu.
 3. Sve ostale posljedice raskida stranke rješavaju zajedničkom suglasnošću.
 Članak 6.
 Rješavanje sporova
 Postupak rješavanja sporova predviđen člankom 97. Euro-mediteranskog sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, primjenjuje se na sve sporove povezane s primjenom ili tumačenjem ovog Sporazuma.
 Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i arapskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.


type: wikipedia

text:
Ba scoláire Gaelach, náisiúnaí agus réabhlóidí é Eoin Mac Néill (15 Bealtaine 1867 - 15 Deireadh Fómhair 1945). Chabhraigh sé le Conradh na Gaeilge a bhunú, ba cheannaire é ar Óglaigh na hÉireann nár chuaigh le Seán Mac Réamainn le troid sa Chéad Chogadh Domhanda, agus bhí sé gníomhach sna heachtraí a chuir tús le Saorstát Éireann.
 A Óige agus an tÉirí Amach
 Rugadh é i nGleann Airm, Contae Aontroma agus fuair sé oideachas i nOllscoil na Banríona, Béal Feirste. Bhí suim mhór aige i Stair na hÉireann agus rinne sé a lán staidéir air. Sa bhliain 1893 bhunaigh sé Conradh na Gaeilge in éineacht le Dubhghlas de hÍde. Bhí sé ina eagarthóir ar an nuachtán "Irisleabhar na Gaeilge". Sa bhliain 1908 ceapadh é mar ollamh le seanstair na hÉireann in Ollscoil Bhaile Átha Cliath.
 Ó bhí sé ag obair i gConradh na Gaeilge, casadh baill de Shinn Féin air, agus chuaigh sé féin le Náisiúnachas. Ceapadh é mar chathaoirleach ar an gComhairle a bhunaigh Óglaigh na hÉireann sa bhliain 1913; níos déanaí rinne siad ceann foirne de. Bhí Mac Néill go hiomlán i gcoinne na láimhe láidre agus na ceannairce armtha. Ní cheadódh sé a leithéid, ach amháin dá mbeadh na Sasanaigh ag ionsaí na nÓglach nó ag iarraidh fáil réitithe leo. Ní raibh sé dóchasach as an ngleic armtha in aghaidh Impireacht na Breataine. Thosaigh Bráithreachas na Poblachta (IRB) agus na ceannairí eile (Pádraig Mac Piarais ina measc) ag pleanáil éirí amach, mar sin féin, go háirithe toisc go raibh na Sasanaigh sáite i gcogadh san Eoraip, rud a d'fhág a seans féin ag na hÉireannaigh. Fuair siad cabhair ó Shéamus Ó Conghaile agus Arm Cathartha na hÉireann, nó bhí siadsan ag pleanáil éirí amach dá gcuid féin, faoi bhratach an tSóisialachais.
 Chuir Pádraig Mac Piarais ina luí ar Eoin Mac Néill le litir bhréagach go raibh na Sasanaigh meáite ar na hÓglaigh go léir a chimiú go luath agus dúirt sé leis go raibh trealamh cogaidh ag teacht i dtír ón nGearmáin i gceann cúpla lá.
 Socraíodh an t-éirí amach ar Dhomhnach na Cásca, ach fuair Mac Néill amach gur litir bhréagach a bhí ann agus go raibh Ruairí Mac Easmainn agus na hairm go léir gafa. Ghlac sé air féin an t-éirí amach a chur ar ceal. Le cabhair ó Mhícheál Seosamh Ó Rathaille (a bhí ar aon bharúil leis faoin Éirí Amach, cé gur ghlac sé páirt sna cathanna agus go bhfuair sé bás i bpáirc an áir i ndiaidh an iomláin) chuir sé a chuid orduithe timpeall na tíre ag rá go raibh sé ar curtha ar ceal. D'fhoilsigh sé fógraí móra ar na nuachtáin freisin leis an Éirí Amach a stopadh, nó, mar a bhí le léamh ar na fógraí, "na paráidí ar Dhomhnach na Cásca" a chosc.
 Chinn Pádraig Mac Piarais, Séamus Ó Conghaile agus na ceannairí eile go rachfadh an t-éirí amach ar aghaidh an lá dár gcionn. De bharr orduithe Mhic Néill, ní raibh na hÓglaigh go léir róshiúráilte cé acu a bhí an tÉirí Amach le teacht nó nach raibh, agus staon an chuid ba mhó acu ón troid, ar eagla na heagla. Thosaigh na cathanna ar Luan na Cásca, 24ú Aibreáin 1916, ach theip ar an Éirí Amach agus ghéill na hÉireannaigh ar deireadh. Ghabh na Sasanaigh mac Néill, agus gearradh príosúnacht saoil dó, cé go raibh sé ag iarraidh an cheannairc armtha a chosc.
 Tar Éis an Éirí Amach
 Scaoileadh saor le hEoin Mac Néill sa bhliain 1917 agus toghadh é mar bhall parlaiminte Ollscoil Náisiúnta na hÉireann i dtoghchán na bliana 1918. Cosúil leis na Sinn Féinigh eile, dhiúltaigh sé dá shuíochán i bparlaimint na Breataine Móire, ach ghlac sé ceann ina áit i nDáil Éireann, parlaimint neamhspleách na nÉireannach. Sa bhliain 1921, thacaigh sé leis an gConradh Angla-Éireannach. Ina dhiaidh seo ceapadh é mar Aire Oideachais ar chéad rialtas Shaorstát Éireann. Chuaigh a mhac in aghaidh an Chonartha, áfach, agus fuair sé bás i bpáirc an áir le linn an Chogaidh Chathartha. Mharaigh arm an tSaorstáit é i gContae Shligigh i Meán Fómhair 1922.
 É féin sa Saorstát
 Sa bhliain 1924 bunaíodh Coimisiún na Teorann leis an teorainn a shocrú idir an Saorstát agus an Tuaisceart. Bhí Eoin Mac Néill ina bhall den Choimisiún, ach d'éirigh sé as, nuair a d'fhoilsigh na nuachtáin tuairisc ar na hathruithe beaga a bhí le déanamh ar an teorainn.
 I mí na Nollag 1925 ghéill rialtas an tSaorstáit do na Sasanaigh go bhfágfaí an teorainn mar a bhí. Chuir seo fearg ar a lán náisiúnaithe agus iad ag cur an lochta ar Eoin Mac Néill. B'éigean dó a shuíochán sa Dáil a fhágáil sa bhliain 1927.
 Deireadh a Shaoil
 D'éirigh sé as an bpolaitíocht go hiomláin ar deireadh agus rinneadh cathaoirleach de ar Choimisiún Lámhscríbhinní na hÉireann. D'fhoilsigh sé cúpla leabhar faoi Stair na hÉireann freisin, agus é ag obair go dian ina scoláire i mblianta deireanacha a shaoil. Fuair sé bás i mBaile Átha Cliath ar chúiseanna nádúrtha nuair a bhí sé ocht mbliana déag is trí scór d'aois. Bhí a gharmhac Mícheál Mac Dubhghaill ina Thánaiste idir 2006 agus 2007.
 Tagairtí
 Daoine a rugadh i 1867
 Básanna i 1945
 Airí Rialtais na hÉireann
 Alumni Ollscoil na Banríona, Béal Feirste
 Baill Chumann na nGaedheal
 Baill Shinn Féin
 Baill den 1ú Dáil
 Baill den 2ú Dáil
 Baill den 3ú Dáil
 Baill den 4ú Dáil
 Daoine as Contae Aontroma
 Feisirí de Pharlaimint na Ríochta Aontaithe
 Fir
 Iriseoirí Éireannacha
 Scoláirí Gaeilge


text:
 16.5.2019
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 128/31
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 136/2017
 av den 7 juli 2017
 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet [2019/743]
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/500 av den 21 mars 2017 om erkännande av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU”för att visa att hållbarhetskriterierna uppfylls i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG och 2009/28/EG (1) bör införlivas med EES-avtalet.
 (2)
 Kommissionens genomförandebeslut 2011/439/EU (2), som är införlivat med EES-avtalet, upphörde att gälla den 9 augusti 2016 och hänvisningen till beslutet i EES-avtalet bör följaktligen utgå.
 (3)
 Bilaga II till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Texten i kapitel XVII punkt 6ae (kommissionens genomförandebeslut 2011/439/EU) i bilaga II till EES-avtalet ska ersättas med följande:
 ”32017 D 0500: Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/500 av den 21 mars 2017 om erkännande av det frivilliga systemet ”Bonsucro EU”för att visa att hållbarhetskriterierna uppfylls i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG och 2009/28/EG (EUT L 76, 22.3.2017, s. 40)”.
 Artikel 2
 Texten till genomförandebeslut (EU) 2017/500 på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 8 juli 2017 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (*1).
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 7 juli 2017.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Sabine MONAUNI
 Ordförande
 (1) EUT L 76, 22.3.2017, s. 40.
 (2) EUT L 190, 21.7.2011, s. 81.
 (*1) Inga konstitutionella krav angivna.


type: caselaw

text:
 25.9.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 260/20
 Tožba, vložena 23. julija 2010 – Yusef proti Komisiji
 (Zadeva T-306/10)
 ()
 2010/C 260/28
 Jezik postopka: angleščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Hani El Sayyed Elsebai Yusef (London, Združeno kraljestvo) (zastopnika: E. Grieves, barrister, in H. Miller, solicitor)
 Tožena stranka: Evropska komisija
 Predlogi tožeče stranke
 —
 Ugotovi naj se, da je Komisija, s tem ko ni ukrepala in tožeče stranke ni črtala iz Priloge 1 k Uredbi Sveta (ES) št. 881/2002, ravnala nezakonito;
 —
 Komisiji naj se naloži, da tožečo stranko takoj črta iz omenjene priloge;
 —
 Komisiji naj se naloži plačilo svojih stroškov, stroškov, ki jih je priglasila tožeča stranka, in zneskov, ki jih je blagajna Sodišča nakazala za pravno pomoč.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Tožeča stranka na podlagi člena 265 PDEU predlaga razglasitev ničnosti Uredbe Komisije (ES) št. 1629/2005 z dne 5. oktobra 2005 o štiriinpetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in Talibani (1), v delu, v katerem se nanaša nanjo.
 Tožeča stranka v podporo svojemu predlogu navaja tri tožbene razloge.
 Prvič, navaja, da Komisija ni nikoli neodvisno preučila razlogov za to, da je tožeča stranka navedena v Prilogi I, in ni zahtevala obrazložitve razlogov za to navedbo.
 Drugič, navaja, da Komisija tožeči stranki ni sporočila kakršnihkoli razlogov, ki bi utemeljili njeno navedbo v Prilogi I, s čimer je kršila njeno pravico do učinkovitega pravnega sredstva, pravico do obrambe, in lastninsko pravico, ki jih ima na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah.
 Tretjič, navaja, da je to, da je Komisija ni črtala iz Priloge I, nerazumno, saj ni nobenih razlogov, zaradi katerih bi bila izpolnjena merila, ki so upoštevna za navedbo v Prilogi 1, poleg tega pa United Kingdom Foreign and Commonwealth Office meni, da tožeča stranka upoštevnih meril več ne izpolnjuje.
 (1) UL L 260, str. 10.


type: other

text:
Kohus tunnistas Balti Kaitsekolledži kaks töötajat varguses süüdi - DELFI
 Kohus tunnistas Balti Kaitsekolledži kaks töötajat varguses süüdi
 Lisatud kaitseministeeriumi kommentaar!
 Tartu maakohus tunnistas praeguse Balti Kaitsekolledži töötaja Jana Lundbladi (45) ja endise sama õppeasutuse töötaja Paul-Indrek Rajamäe-Volmeri (45) süüdi kolledži rahaliste vahendite omastamises ja mõistis neile tingimisi karistused.
 Kolledžile tekitatud kahju summa oli ligi 31 500 eurot, milles 7000 on tagastatud.
 Tartu maa-, haldus- ja ringkonnakohtu pressiesindaja Krista Tamm lisas, et kohus mõistis Lundbladi süüdi ka dokumentide võltsimises. Lundblad mõisteti aga õigeks kaitsekolledži vara üle 2800 euro suuruses summas omastamise katses.
 Lundbladile mõisteti karistuseks ühe aasta ja kuue kuu pikkune tingimisi vangistus kolmeaastase katseajaga.
 Rajamäe-Volmerile mõisteti ühe aasta ja nelja kuu pikkune tingimisi vangistus kolmeaastase katseajaga.
 Kaitseministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja asetäitja Peeter Kuimet ütles Delfile, et edasised otsused finantsjuhi osas teeb Balti Kaitsekolledž kui finantsjuhi tööandja.
 "Kaitseministeerium ei näe võimalust, kuidas süüdimõistva kohtuotsuse korral saaks see inimene finantsjuhi ametikohal jätkata," märkis Kuimet.
 Ministeerium: rahakantimises süüdistatava ja ametis jätkava kaitsekolledži finantsjuhi tegevusele annab hinnangu kohus (8) 18.05.2014
 Kaitsekolledži rahaasjade juhil lasub kümnete tuhandete eurode kantimise kahtlus (89) 15.05.2014
 Töötajad tasusid puhkusereiside eest kolledži rahadega
 Süüdistuse kohaselt pandi kuriteod toime erinevatel aegadel ajavahemikus 2008.–2010. aasta. Kriminaalasja kohtueelse menetluse käigus kogutud tõendite järgi korraldasid Lundblad ja Rajamäe-Volmer Balti Kaitsekolledži töötajate puhkusereiside eest tasumise õppeasutuse eelarvevahenditest. Menetlusandmeil käisid õppeasutuse töötajad ja nende perekonnaliikmed õppeasutuse raha eest kokku viiel puhkusereisil erinevates Euroopa riikides.
 Kokku tekitati kaitsekolledžile kahju summas ligi 31 500 eurot, millest on õppeasutusele tagastatud ligi 7000 eurot.
 Kriminaalasja kohtueelset menetlust viis läbi Kaitsepolitseiameti Lõuna osakond ning juhtis Lõuna ringkonnaprokuratuur.
 Kohtumenetluse pooled saavad tänase otsuse vaidlustamise soovist teatada seitsme päeva jooksul. Kui otsus vaidlustatakse, teeb kohus motiveeritud tervikotsuse teatavaks 10. juunil.