text:
 |
 52013PC0027
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 /* COM/2013/027 final - 2013/0014 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 1.1.
 ELi raudteepoliitika viimase aja arengutendentsid
 Komisjon esitas valges raamatus „Euroopa ühtse
 transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa
 transpordisüsteemi suunas”, mis võeti vastu 28. märtsil 2011 (edaspidi „2011.
 aasta valge raamat”), oma ettekujutuse Euroopa ühtsest raudteepiirkonnast, st
 raudtee siseturust, kus Euroopa raudteeveo-ettevõtjad saaksid osutada teenuseid
 ilma tarbetute tehniliste ja haldustakistusteta.
 Euroopa Ülemkogu 2012. aasta jaanuari
 järeldustes rõhutatakse samuti seda, kui oluline on ära kasutada täielikult
 integreeritud ühtse turu võimalusi majanduskasvu edendamisel, seda nii
 võrgutööstusharude kui ka kõigi teiste jaoks[1].
 Lisaks rõhutab komisjon 30. mail 2012 vastu võetud teatises „Stabiilsus-,
 kasvu- ja tööhõivemeetmed”,[2]
 et oluline on veelgi vähendada uute raudteesektori ettevõtjate
 bürokraatiakoormat ja neile tehtavaid takistusi, esitades sellekohaseid
 riigipõhiseid soovitusi. 6. juunil 2012 võttis komisjon vastu teatise ühtse
 turu juhtimise tugevdamise kohta, milles samuti rõhutatakse transpordisektori
 tähtsust[3].
 Viimase kümnendi jooksul on ELi raudteeturul
 toimunud väga suured muutused, mis on järk-järgult kehtestatud kolme õigusliku
 raudteepaketiga (ja mõne täiendava õigusaktiga), mille eesmärk on avada
 liikmesriikide raudteeturud ning muuta need ELis konkurentsi- ja
 koostalitlusvõimelisemaks, samal ajal aga säilitada kõrge ohutustase. Hoolimata
 märkimisväärsetest muudatustest seoses ELi õigusaktide ja muude meetmetega (nn
 ELi õigustik), millega luuakse raudteeveoteenuste siseturg, on raudteede
 osatähtsus ELi-siseses transpordis endiselt tagasihoidlik. Seepärast on
 komisjon tulnud välja neljanda raudteepaketiga, et tõsta raudteeveoteenuste
 kvaliteeti ja tõhustada neid teenuseid ning kõrvaldada senised turutõkked.
 Käesolev määrus on üks osa neljandast
 raudteepaketist, milles keskendutakse olemasolevate haldus- ja tehniliste
 takistuste kõrvaldamisele ning eelkõige kehtestatakse ühised ohutus- ja
 koostalitluseeskirjad, et tänu Euroopa Liidu Raudteeametile suurendada
 mastaabisäästu kogu ELis tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate jaoks, vähendada
 halduskulusid, kiirendada haldusmenetlusi ja vältida varjatud
 diskrimineerimist. Esialgne asutamismäärus kavatsetakse asendada ja lisada
 ametile uued tähtsad ülesanded, nii et sellest saab koostalitluse ja ohutuse
 alal tõeliselt toimiv Euroopa Liidu Raudteeamet.
 1.2.
 Miks on vaja asendada kehtiv määrus (EÜ) nr 881/2004
 (nagu seda on muudetud) uue õigusaktiga?
 Alates 2004. aastast, kui esialgne
 asutamismäärus koostati, on Euroopa raudteede ja Euroopa Liidu Raudteeameti
 (edaspidi „amet” või „ERA”) [varem: Euroopa Raudteeagentuur] olukord
 mitmeti muutunud. On saadud hulgaliselt tõendeid ELi raudtee-siseturu toimimise
 kohta ka koostalitluse ja ohutuse valdkonnas. Vastu võeti uued õigusaktid,
 mille tõttu muudeti ameti asutamise määrust (2008. aastal) või täiustati ERA
 olemasolevaid ülesandeid ilma asutamismäärust muutmata (nt otsus 2011/155/EL).
 Mõju hindamise aruandes, mis on lisatud
 käesolevale ettepanekule, on toodud välja rida meetmeid, millega antakse
 ametile uued volitused ja lihtsustatakse kehtivaid menetlusi.
 Peale selle on vaja teha mitmeid muudatusi
 selleks, et ERA asutamismäärusele ja ameti enda tegevusele antud hinnangu (2009–2010)
 abil tõhustada ameti toimimist, samuti tuleb arvesse võtta soovitusi, mis on
 esitatud komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduses
 detsentraliseeritud asutuste kohta (2012), ja haldusnõukogu seisukohavõttu
 ameti tuleviku kohta (2012). Eelkõige tähendab see ameti sisestruktuuri,
 juhtimise ja otsustamismenetluste täiustamist ja ameti suhteid sidusrühmadega.
 Samuti muudetakse õigusakti struktuur uue
 määrusega selgemaks (nt kõrvaldatakse artikleid ja nummerdatakse need uuesti)
 ning loogilisemaks (nt mõned artiklid lisatakse asjakohasematesse peatükkidesse
 ning koostatakse uued peatükid ja jäetakse tarbetud välja). Selle õigusaktide
 paketiga muudetakse ka raudtee koostalitluse ja raudteeohutuse direktiivi, mis
 on tihedalt seotud ERA ülesannetega, mistõttu tuleb kõnealuseid aspekte
 käesolevas määruses nõuetekohaselt arvesse võtta.
 Eespool öeldut silmas pidades ja
 õigustalitluse nõuandeid arvesse võttes kavatseb komisjon esildada uue ERA
 käsitleva määruse, millega asendatakse algne määrus (EÜ) nr 881/2004. Võrreldes
 määrusega (EÜ) nr 881/2004 on tehtud mitmeid muudatusi, mille võib rühmitada
 kolme eri kategooriasse.
 ·
 Uued sätted: ameti uued
 ülesanded (veeremiüksuste turuleviimise lubade, raudteeäärsete kontrolli ja
 signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade ja ohutussertifikaatide
 väljaandmine), tugevam kontroll liikmesriikide asutuste üle, suuremad volitused
 seoses siseriiklike eeskirjadega, ERA uued eelarvevahendid (lõivud ja tasud),
 apellatsiooninõukogu; mõned uued sätted, eelkõige need, mis on seotud ameti
 sisemise töökorraldusega, tulenevad ELi ameteid käsitlevast ühisest
 lähenemisviisist.
 ·
 Kehtivate sätete selgitamine/lihtsustamine: eelkõige seoses töömeetodite, ERTMSi, raudteepersonali, registrite ja
 muude ülesannetega.
 ·
 Ajakohastamine, mille
 põhjuseks on õigus- ja poliitikaraamistiku areng: sätted, milles käsitletakse
 sisestruktuuri ja tegevust ning viiteid komiteemenetlusele ja delegeeritud
 õigusaktidele.
 ·
 Toimetuslikud muudatused võrreldes algse määrusega.
 1.3.
 Käesoleva määruse seos raudtee koostalitluse ja
 raudteeohutuse direktiividega
 Direktiiv 2008/57/EÜ (raudtee koostalitluse
 direktiiv) ja direktiiv 2004/49/EÜ (raudteeohutuse direktiiv) on tihedalt
 seotud algse määrusega (EÜ) nr 881/2004. Neljanda raudteepaketiga tehakse
 ettepanek kõnealused direktiivid uuesti sõnastada; sellest hoolimata jäävad
 need käesoleva määrusega tihedalt seotuks. Ennekõike tuleneb see asjaolust, et
 amet tegutseb raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonnas, mille õiguslikuks
 aluseks on just need direktiivid.
 Käesoleva määruse ja kõnealuste direktiivide
 vaheline seos hõlmab eelkõige järgmisi aspekte:
 –
 koostalitluse tehnilised kirjeldused (KTKd;
 koostalitluse direktiiv), ühised ohutuseesmärgid ( ohutusdirektiiv), ühised
 ohutusmeetodid ( ohutusdirektiiv): ameti ülesanne on koostada sellekohaseid
 soovitusi, mille peab vastu võtma komisjon, ja esitada komisjonile arvamusi
 KTKde kohaldamata jätmise kohta;
 –
 ohutussertifikaadid: amet vastutab nende
 väljaandmise eest ja sellekohane täielik menetlus nähakse ette
 ohutusdirektiiviga;
 –
 registrid: ameti ülesanne on esitada komisjonile
 soovitusi registrite tehniliste kirjelduste (viidatud koostalitlusdirektiivis)
 ja nende läbivaatamise kohta ning tagada nende kättesaadavus üldsusele;
 –
 raudteeveeremiüksuste ja veeremitüüpide
 turuleviimise load ning raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide
 kasutuselevõtu load: amet vastutab nende väljaandmise eest ja nende kohaldamise
 täielik menetlus nähakse ette koostalitluse direktiiviga;
 –
 telemaatilised seadmed ja Euroopa raudteeliikluse
 juhtimissüsteem (ERTMS): kõnealuseid erivaldkondi käsitletakse asjakohastes
 KTKdes, mis võetakse vastu koostalitluse direktiivi alusel, ja ametil kui
 süsteemihalduril on nendes valdkondades tähtis roll;
 –
 teatatud vastavushindamisasutused: amet vastutab
 nende asutuste toetamise ja nende tegevuse jälgimise eest, kuna sellised
 asutused luuakse ja neile antakse ülesanded koostalitluse direktiivi alusel;
 –
 riiklikud ohutusasutused: amet vastutab nende
 toetamise ja nende tegevuse jälgimise eest, kuna sellised asutused luuakse ja neile
 antakse ülesanded ohutusdirektiivi alusel;
 –
 siseriiklikud raudtee-eeskirjad: ameti ülesanne on
 neid kontrollida ja nende arvu vähendada ning nendest teatamise menetlus on
 ette nähtud raudteeohutuse ja koostalitluse direktiividega.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
 MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Komisjoni talitused on pidevalt arutanud
 Euroopa ühtse raudteepiirkonna arengutendentse raudteesektori esindajatega. 2010–2011.
 aastal tehti määruse (EÜ) nr 881/2004 ja Euroopa Liidu Raudteeameti [määruses:
 Euroopa Raudteeagentuur] toimimise järelhindamine[4]. Kõnealusest hinnangust ja ELi
 asutusi käsitlevast üldhinnangust, mis tehti 2009. aastal, ilmnes ameti tagatud
 lisaväärtus ja sidusrühmade üldine positiivne arvamus ERA ja selle tegevuse
 tulemuste kohta. Hindamistulemusi on kasutatud kõnealuse määruse
 läbivaatamisega seotud järgneva mõjuhindamise oluliste sisendandmetena ja
 ettevalmistamisel.
 Euroopa Komisjon tegi põhjaliku mõjuhindamise,
 et toetada seadusandlikke ettepanekuid, milles käsitletakse Euroopa ühtse
 raudteepiirkonna tõhustamist ja selle konkurentsivõime suurendamist
 koostalitluse ja ohutuse valdkonnas. 2011. aasta juunis loodi mõju hindamise
 juhtrühm, kuhu liikuvuse ja transpordi peadirektoraat kutsus osalema kõiki
 peadirektoraate.
 Väliskonsultant koostas mõjuhinnangut toetava
 uuringu ja juhtis sihtotstarbelist sidusrühmadega konsulteerimist.
 Sihtotstarbeline sidusrühmadega konsulteerimine algas 18. novembril 2011
 internetiküsitlusega, mis lõppes 30. detsembril 2011. Seejärel küsitleti kõige
 olulisemaid sidusrühmi ja korraldati sidusrühmadele tööseminar 2012. aasta
 veebruari lõpus.
 Alates sellest ajast on liikuvuse ja
 transpordi peadirektoraat osalenud kõnealuse majandussektoriga peetud
 kahepoolsetel kohtumistel, et tutvustada oma seisukohti selle kohta, mida
 tuleks neljandas raudteepaketis teha koostalitluse ja ohutuse valdkonnas.
 Arvestades algatuse tehnilisust, üldsusega ei
 konsulteeritud. Komisjon siiski hoolitses selle eest, et kõikide huvitatud
 isikutega konsulteeriti õigel ajal ja et arutelud hõlmasid kõiki algatuse
 põhielemente.
 Mõjuhindamiskomitee
 5. septembril 2012 tuli kokku
 mõjuhindamiskomitee ja andis ettepanekule positiivse hinnangu. Mõju hindamise
 aruandesse lisati järgmised komitee põhisoovitused:
 –
 lisati rohkem statistikaandmeid ja teavet
 sidusrühmadega peetud konsultatsioonide kohta;
 –
 lisati eeldatav koosmõju neljanda raudteepaketi
 muude elementidega ja selgitati kaudset mõju;
 –
 kirjeldati üksikasjalikumalt poliitikavalikute 2–5
 puhul ühiseid põhimeetmeid ja selgitati nende erinevusi;
 –
 täpsustati ja selgitati üksikasjalikumalt
 mõjuhindamismeetodeid; täpsema ristviitamisega muudeti tekst loogiliseks;
 –
 täpsemalt eristati ettevõtjate
 (raudteeveo-ettevõtjad) halduskulusid ja avaliku halduse asutuste
 (liikmesriikide ametiasutused, ERA ja komisjon) kulusid.
 Väljatoodud poliitikavalikud
 Üksikute meetmete sõelumise käigus tõi
 komisjon lisaks lähtestsenaariumile välja viis poliitikavalikut (2–6).
 Poliitikavalikute 2–5 puhul käsitletakse eelkõige Euroopa Liidu Raudteeameti
 (edaspidi „ERA” või „amet”) ja liikmesriikide asutuste koostoimimist ning nende
 kõikidega on võimalik saavutada kolm tegevuseesmärki. Poliitikavaliku 6 puhul
 on tegemist selliste horisontaalmeetmete kogumiga, mis enamasti on sõltumatud
 ERA ja liikmesriikide asutuste koostoimimisest ning mida on võimalik kohaldada
 lisaks poliitikavalikutele 2–5 ja millega eeldatavasti tugevdatakse lõplikku
 kogumõju.
 Poliitikavalik 1: lähtestsenaarium (jätkatakse
 midagi muutmata) – jätkatakse praegu sektoris kohaldatavat poliitikasuunda.
 Poliitikavalik 2: ametil suurem
 koordineerimisroll selle tagamisel, et raudteeveo-ettevõtjate
 sertifitseerimisel ja veeremiüksuste turuleviimise lubade väljaandmisel
 kohaldatakse ühtset lähenemisviisi.
 Poliitikavalik 3: ERA on ühtne kontaktpunkt
 ning lõpliku otsuse sertifitseerimise ja turuleviimislubade andmise kohta
 teevad riiklikud ohutusasutused, kuid ERA kontrollib taotlusi ja otsuseid enne
 ja pärast nende menetlemist.
 Poliitikavalik 4: ERA ja riiklikud
 ohutusasutused jagavad kohustusi ning lõpliku otsuse sertifitseerimise ja
 turuleviimisloa andmise kohta teeb amet.
 Poliitikavalik 5: ERA võtab üle riiklike
 ohutusasutuste ülesanded seoses raudteeveo-ettevõtjate sertifitseerimise ja
 veeremiüksuste turuleviimise loa andmisega.
 Poliitikavalik 6: horisontaalmeetmed, sh muud õiguslikud
 ja leebed meetmed (lisaks kohustuste jagamisele liikmesriikide asutuste ja ERA
 vahel), mille rakendamisega oleks võimalik suurendada raudteesektori
 konkurentsivõimet, näiteks ERA osatähtsuse suurendamine raudteealase
 teabe levitamisel ja koolitamisel raudteevaldkonnas või siseriiklike tehniliste
 või ohutuseeskirjade ülevõtmisel ELi eeskirjasüsteemi (ERA ja riiklikud
 ohutusasutused selgitavad välja tarbetud eeskirjad ning seejärel esitatakse
 liikmesriikide asutustele taotlus kõnealused eeskirjad kõrvaldada, samuti
 piiratakse võimalust võtta vastu uusi eeskirju).
 Poliitikavalikute mõju: kõikide kõnealuste
 valikuvõimaluste keskkonnamõju hinnati positiivseks, kuigi väikseks. Nende
 sotsiaalne mõju hinnati väikseks/tähtsusetuks.
 Allpool toodud tabelis esitatakse
 poliitikavalikute kombineerimisel saadav majanduslik kasu (tõhusus) ja
 saavutatavate eesmärkide arv (tulemuslikkus).
 Poliitikavalik || Tõhusus (kogu puhaskasu miljonites eurodes= || Tulemuslikkus (saavutatud tegevuseesmärkide arv)
 Poliitikavalikud 2+6: ERA kui nn koordineerimisasutuse osatähtsuse suurendamine + horisontaalmeetmed || 411 || 1
 Poliitikavalikud 3+6: ERA kui ühtne kontaktpunkt + horisontaalmeetmed || 461 || 2
 Poliitikavalikud 4+6: kohustuste jagamine ERA ja riiklike ohutusasutuste vahel + horisontaalmeetmed || 497 || 3
 Poliitikavalikud 5+6: ERA võtab üle riiklike ohutusasutuste ülesanded seoses turuleviimislubade andmise ja sertifitseerimisega + horisontaalmeetmed || 476 || 3
 Järeldustest selgub, et eelistati
 poliitikavalikut 4 (kombineerituna valikuvõimalusega 6), kuna niiviisi
 saavutatakse kõige tasakaalustatum tulemus järgmistes valdkondades:
 –
 kogu raudteesektor, arvestades ohutussertifikaatide
 ning veeremiüksuste ja muude allsüsteemide turuleviimise lubade väljaandmise
 kulude vähenemist ja aja lühenemist;
 –
 mõju ELi eelarvele;
 –
 mõju liikmesriikide asutuste kuludele;
 –
 kooskõla subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
 põhimõttega;
 –
 väljaselgitatud probleemide kõrvaldamine ning
 –
 eesmärkide saavutamine.
 Täiendav teave mõju hindamise ja
 sidusrühmadega peetud konsultatsioonide kohta esitatakse komisjoni talituste
 töödokumendis, mis lisatakse seadusandlikele ettepanekutele, mille eesmärk on
 kõrvaldada ELi raudteeturu koostalitluse ja ohutuse valdkonnas veel säilinud
 haldus- ja tehnilised takistused. See avaldatakse komisjoni peasekretariaadi
 veebisaidil pärast käesoleva õigusakti vastuvõtmist.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Selles jaotises kommenteeritakse ja
 selgitatakse ERA käsitleva uue määruse põhisätteid, vajaduse korral koos algse
 määruse (EÜ) nr 881/2004 muudatustega.
 1. PEATÜKK – PÕHIMÕTTED
 Artikkel 1: eesmärgid on läbi vaadatud, et
 need kajastaksid ameti uusi ülesandeid, ja need on lisatud põhjendustesse;
 selle asemel on selguse huvides lisatud „reguleerimisese ja -ala”.
 Artikkel 2: õiguslik seisund on asjakohasemana
 lisatud sellesse artiklisse (varem algselt artikkel 22).
 Artikkel 3: muudetud, et nõuetekohaselt
 hõlmata ameti uusi aktiliike.
 2. PEATÜKK –
 TÖÖMEETODID
 Lisatakse uus peatükk, et hõlmata algselt
 muudes peatükkides käsitletud teemasid, mis tegelikult on seotud meetoditega,
 mida ERA kasutab oma eesmärkide saavutamiseks.
 Artikkel 4: töörühmi käsitlev artikkel
 kirjutatakse selguse huvides ümber, eelkõige arvestades järgmist: viide Raudtee
 Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioonile (AEIF) on nüüdseks iganenud ja selle
 võib välja jätta; ERA personali käsitleva artikli asemel toodi siia algne
 artikli 24 lõige 4; töökord, mille kinnitab haldusnõukogu.
 Artikkel 7: mõju hindamine; algses tekstis
 piirduti tasuvusanalüüsis üksnes ohutusvaldkonnaga (artikli 6 lõige 4); See ülesanne
 ei tohiks olla ameti konkreetse tegevuse osa, sellest tulenevalt on vaja lisada
 kõnealused sätted üldossa, muutes need üldiselt kohaldatavaks, ja sätestada
 selged ülesanded; see on kooskõlas haldusnõukogu seisukohavõtuga ERA tuleviku
 kohta ning tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõtetega.
 Artikkel 8: uuringud; endine artikkel 20 –
 lisatud siia, kuna uuringud on eesmärkide saavutamise vahendid, mitte
 ülesanded.
 Artikkel 9: arvamused; varem artikkel 10,
 milles käsitleti tehnilisi arvamusi; kooskõlas direktiividega jäetakse välja
 sõna „tehniline”; lõike 2a punkt b kui mittevajalik jäetakse välja; lõiget 3
 (algselt lõige 2b) on muudetud, et laiendada selle reguleerimisala (varem
 hõlmas see ilma selgete põhjendusteta üksnes KTKsid).
 Artikkel 10: külaskäigud liikmesriikidesse;
 endine artikkel 33 on toodud siia jaotisesse, kuna külaskäikude puhul on
 tegemist ameti eesmärkide saavutamise vahendiga.
 3. PEATÜKK –
 RAUDTEEOHUTUSEGA SEOTUD ÜLESANDED
 Artikkel 11: tehniline toetus – ohutus;
 väikesed muudatused, millega täpsustatakse ameti ülesandeid.
 Artikkel 12: ohutussertifikaadid; ERA uus roll
 (ohutussertifikaatide väljaandmine) vastavalt mõju hindamise aruandes tehtud
 ettepanekule, mis on kooskõlas läbivaadatud ohutusdirektiiviga.
 Artikkel 13: veeremiüksuste hooldamine; uus
 artikkel – mis algselt oli 3a peatükis, mida on lihtsustatud ja mis on lisatud
 ohutusalasesse kui kõige asjakohasemasse ossa.
 Artikkel 14: ohtlike kaupade raudteevedu; uus
 artikkel, milles ametlikult sätestatakse juba praegune ERA tegevus ohtlike
 kaupade raudteeveo valdkonnas.
 4. PEATÜKK –
 RAUDTEE KOOSTALITLUSEGA SEOTUD ÜLESANDED
 Artikkel 15: tehniline toetus – koostalitlus;
 pisut muudetud, et hõlmata raudtee koostalitluse direktiivi muudatusi (punktid
 b ja c) ning täpsustada ERA praegusi ülesandeid.
 Artikkel 16: veeremiüksuste turuleviimise
 load; uus artikkel, mis hõlmab ERA uut rolli veeremiüksuste turuleviimise
 lubade väljaandmisel, nagu on esildatud mõju hindamise aruandes kooskõlas
 muudetud koostalitlusdirektiiviga.
 Artikkel 17: veeremiüksusetüüpide
 turuleviimise load; uus artikkel, mis hõlmab ERA uut rolli veeremiüksusetüüpide
 turuleviimise lubade väljaandmisel, nagu on esildatud mõjuhinnangus kooskõlas
 muudetud koostalitlusdirektiiviga.
 Artikkel 18: raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise
 allsüsteemide kasutuselevõtu load; uus artikkel, mis hõlmab ERA uut rolli
 seoses raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise seadmete lubamisega; see on
 seotud ERA kui süsteemihalduri ülesannetega ja tema uue ülesandega anda välja
 ERTMSiga veeremiüksuse turuleviimise lube (selle tagamiseks, et ERTMSi
 seadmetega varustatud veeremiüksuste turuleviimise load oleksid kooskõlas
 raudtee-äärsete süsteemidega).
 Artikkel 19: telemaatilised seadmed: uus
 artikkel on lisatud selleks, et ametlikult sätestada ERA juba praegune roll
 vastavalt TAP KTK-le ja TAF KTK-le ning kooskõlas mõju hindamise aruandega.
 Artikkel 20: teatatud vastavushindamisasutuste
 toetamine; muudetud – sätted, milles käsitletakse komisjoni järelevalvet
 teatatud asutuste üle, on viidud järelevalvet käsitlevasse uude jaotisesse;
 ülejäänu käsitleb toetust teatatud asutustele (ülesanded, mis komisjon on
 pannud ametile seoses teatatud raudteeasutuste tehnilise sekretariaadiga alates
 20. aprillist 2011, ja see tegevus juba käib); seda tegevust tuleb õigusaktides
 nõuetekohaselt kajastada).
 5. PEATÜKK –
 SISERIIKLIKE EESKIRJADEGA SEOTUD ÜLESANDED (lisatud koostalitlust käsitleva
 peatüki järele)
 Artiklid 21, 22 ja 23: siseriiklikud
 eeskirjad; uued artiklid, millesse on koondatud algsed artiklid 9a ja 9b ning
 mida on muudetud, et ühtlustada menetlused koostalitluse ja raudteeohutuse
 direktiividega ning võtta arvesse ERA selliseid ulatuslikumaid volitusi seoses
 siseriiklike eeskirjadega, mis tulenevad mõju hindamise aruandest ja
 siseriiklike ohutuseeskirjade töörühma esialgsetest aruannetest; IT-andmebaasi
 haldamine on selgelt tehtud ülesandeks ERA-le, et täpsustada varasemaid jagatud
 kohustusi (komisjon ja ERA) ning kõrvaldada praegused tehnika-, koordineerimis-
 ja omandiprobleemid.
 6. PEATÜKK –
 ERTMSiga SEOTUD ÜLESANDED: ERTMSi käsitlev jaotis on muudetud uueks eraldi
 peatükiks.
 Artiklid 24–28: ERTMSi ülesandeid käsitleva
 artikli puhul on tegemist algse artikliga 21a, mida on muudetud, et täpselt
 sätestada ameti ja muude asjaosaliste kohustused seoses ERTMSiga, et tõhustada
 ERTMSi kasutuselevõttu ja käsitleda ERA praegust tegevust kõnealuses
 valdkonnas; artiklit 13e on muudetud kooskõlas komisjoni esialgse hinnanguga
 nelja aasta jooksul võetud tehniliste järelmeetmete kohta.
 7. PEATÜKK –
 EUROOPA ÜHTSE RAUDTEEPIIRKONNA JÄLGIMISEGA SEOTUD ÜLESANDED: uus peatükk –
 mitmed jälgimisülesanded on koondatud ühte peatükki nähtavuse ja selguse
 huvides.
 Artikkel 29: riiklike ohutusasutuste
 järelevalve; uus artikkel – ERA uus ülesanne: riiklike ohutusasutuste
 kontrollimine, nagu on esildatud mõju hindamise aruandes (ja ERA määrust
 käsitlevas hinnangus).
 Artikkel 30: teatatud asutuste järelevalve;
 uus artikkel – ERA uus ülesanne: teatatud asutuste kontroll, nagu on esildatud
 mõju hindamise aruandes.
 Artikkel 31: koostalitluse ja ohutuse
 valdkonnas tehtud edusammude järelevalve; põhineb osaliselt algsel artiklil 9
 (uued lõiked 1 ja 2, ERA ohutusjärelevalvealaseid ülesandeid on nüüd
 täpsustatud) ja algsel artiklil 14 (uued lõiked 3 ja 4, kaks eraldi aruannet
 koostalitluse ja ohutuse kohta on nüüd liidetud ühte); lõige 5 – põhineb
 artikli 21b lõikel 2a kooskõlas mõju hindamise aruande ja ERA määrust käsitleva
 hinnanguga.
 8. PEATÜKK –
 MUUD ÜLESANDED – uus peatükk, kuhu on koondatud registreid, raudteepersonali ja
 muid ülesandeid käsitlevad peatükid.
 Artikkel 32: raudteepersonal; algsed artiklid 16b,
 16c ja 17 on lihtsustamise eesmärgil kokku koondatud: mõned ülesanded on
 aegunud, mõnda kirjeldatakse direktiivis 2007/59; muudetud õigusselgusetuse ja
 kordamise vältimiseks.
 Artikkel 33: registrid; sellesse artiklisse on
 koondatud algsed artiklid 18 ja 19, mida on ajakohastatud ja õigusaktidega
 ühtlustatud.
 Artikkel 34: riiklike ohutus-, ohutusjuurdlus-
 ja esindusasutuste võrgustikud; varem osaliselt algse artikli 6 lõikes 5 ja
 artiklis 9; on lisatud esindusasutuste võrgustik (lõige 2), et tõhustada ja
 struktureerida sidusrühmade koordineerimist ameti tasandil; on lisatud lõige 3,
 et tõhustada ja struktureerida kõikide sidusrühmadega konsulteerimist ning et
 lõpuks saavutaks amet parema kvaliteediga tulemuse (kooskõlas ERA määrust
 käsitleva hinnanguga ja seisukohavõtuga ERA tuleviku kohta).
 Artikkel 35: teabe vahetamine ja tulemuste
 levitamine; uus artikkel, milles sätestatakse ametlikult osa ERA praegusest
 tegevusest ning mille aluseks on mõju hindamise aruanne, ERA määrust käsitlev
 hinnang ja seisukohavõtt ameti tuleviku kohta.
 Artikkel 36: teadusuuringud ja innovatsiooni
 edendamine; algne artikkel, millele on lisatud teadusuuringud ja milles
 sätestatakse ametlikult see, mida ERA juba praegu suurel määral teeb; kooskõlas
 haldusnõukogu seisukohavõtuga ERA tuleviku kohta.
 Artikkel 37: komisjoni abistamine; pisut
 muudetud.
 Artikkel 38: raudteeprojektide hindamise
 abistamine; algselt artikkel 15, reguleerimisala laiendati, et see hõlmaks ohutust.
 Artikkel 39: liikmesriikide ja sidusrühmade
 abistamine; uus artikkel, mis tuleneb mõju hindamise aruandest (poliitikavaliku
 6 meede) ja ERA määrust käsitleva hinnangu tulemustest.
 Artikkel 40: rahvusvahelised suhted; uus
 artikkel, milles sätestatakse ametlikult see, mida ERA juba praegu suurel
 määral teeb; kooskõlas mõju hindamise aruandega ja haldusnõukogu
 seisukohavõtuga ERA tuleviku kohta.
 Artikkel 41: varuosad; uus artikkel – uus
 ülesanne kooskõlas mõju hindamise aruandega.
 9. PEATÜKK –
 AMETI TÖÖKORRALDUS: kavandatud üldjoontes nii, et järgitakse soovitusi, mis on
 esitatud komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduses
 detsentraliseeritud asutuste kohta (2012), eriti seoses järgmiste aspektidega:
 haldusnõukogu suuremad volitused; juhatuse loomine; mitmeaastane tööprogramm;
 muud standardsätted, milles käsitletakse inimressursse ja eelarveküsimusi.
 Muud olulised muudatused.
 Artikkel 48: iga- ja mitmeaastane tööprogramm;
 uut eraldi artiklit tööprogrammide kohta peeti vajalikuks selguse huvides;
 kooskõlas kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi ühisavalduse ja soovitustega, ERA
 määrust käsitleva hinnanguga ja haldusnõukogu seisukohavõtuga ERA tuleviku
 kohta (mitmeaastane perspektiiv, tegevuspõhine eelarvestamine ja tegevuspõhine
 juhtimine, suhted sidusrühmadega).
 Artiklid 51–57: apellatsiooninõukogu; uued
 artiklid – apellatsiooninõukogu on vajalik, kuna ERA volitusi on suurendatud
 (veeremiüksuste turuleviimise lubade ja ohutussertifikaatide väljaandmine);
 mõju hindamise aruandega nähakse ette luua sõltumatu apellatsiooninõukogu
 väljaspool ametit, ent samas tundub praegu EASAs kasutusel olev lahendus
 asjakohasem; põhineb EASA määruse asjakohastel sätetel.
 10. PEATÜKK –
 FINANTSSÄTTED
 Artikli 58 lõige 2: uus punkt c – lisatud uued
 ERA sissetulekuallikad (veeremiüksuste turuleviimise lubade ja
 ohutussertifikaatide väljaandmise (uued ülesanded) eest väljastpoolt laekuvad
 lõivud ja tasud); uus punkt e – et ühtlustada EASA määrusega.
 11. PEATÜKK –
 PERSONAL: uus peatükk, milles üldjoontes järgitakse standardsätteid, mis
 tulenevad ameteid käsitlevast ühisest lähenemisviisist (artiklid 62 ja 63).
 Artikkel 61: personal – üldsätted; algselt
 artikkel 24, mida on muudetud kooskõlas ameteid käsitleva ühisavaldusega, ERA
 määrust käsitleva hinnanguga ja haldusnõukogu seisukohavõtuga ERA tuleviku
 kohta; varem töölepingu maksimumkestuse suhtes kehtinud piirangud on jäetud
 välja.
 12. PEATÜKK –
 ÜLDSÄTTED
 Artiklid 64, 66–68, 70–72: pärinevad algse
 määruse muudest osadest, mida on vajaduse korral muudetud kooskõlas ameteid käsitleva
 ühisavaldusega.
 Artikkel 65: peakorterileping ja
 tegutsemistingimused; uus artikkel, mille puhul järgitakse ühisavaldust
 detsentraliseeritud asutuste kohta (2012).
 Artikkel 69: koostöö riiklike asutuste ja
 organitega; uus artikkel, mis tuleneb ERA uutest sertifikaatide ja lubade
 väljaandmise volitustest; mõnel juhul peetakse vajalikuks koostööd riiklike
 asutuste ja organitega, arvestades nende ekspertkogemusi; võimalus kasutada
 (all)töövõttu mõnede ERA ülesannete täitmiseks.
 13. PEATÜKK –
 LÕPPSÄTTED: uus peatükk.
 Artiklid 73 ja 74: delegeeritud õigusaktid;
 uued artiklid – tulenevalt ERA uutest volitustest (anda välja veeremiüksuste
 turuleviimise lube ja ohutussertifikaate, omavahendid) on vaja vastu võtta
 delegeeritud õigusakte; analoogne EASAga.
 Artikkel 75: komiteemenetlus; uus artikkel,
 mis on koostatud selleks, et mitte osutada teistele õigusaktidele
 (koostalitluse direktiiv).
 Artikkel 76: hindamine ja läbivaatamine;
 algset artiklit on muudetud kooskõlas ameteid käsitleva ühisavaldusega.
 MÄÄRUSEGA (EÜ) NR 881/2004 VÕRRELDES SAMAKS
 JÄÄNUD ARTIKLID: 5, 6, 58, 59, 60.
 4. MÕJU EELARVELE
 Käesolev uus määrus on Euroopa Liidu
 Raudteeameti eelarve- ja personalikohustuste õiguslik alus. Üksikasjalikud
 arvutused on esitatud lisas finantsselgituses.
 Oluline on rõhutada asjaolu, et ERA
 personaliküsimustega seoses sisaldab käesolev õigusakt järgmist:
 1.
 vahendiarvutused, mis pärinevad varasemast kahest
 finantsselgitusest, mis olid lisatud algsele määrusele (EÜ) nr 881/2004 ja
 selle 2008. aasta muudatusele (määrus (EÜ) nr 1335/2008) ning millega nähti
 ERA-le ette 104 ajutist töötajat;
 2.
 eelarvemenetlus ajavahemikuks 2005–2013, milleks
 eelarvepädevad institutsioonid andsid ERA-le veel 39 ametikohta selliste
 ülesannete täitmiseks, mida asutamismääruses ei käsitleta ning mille tulemusena
 on 2013. aastal kokku 143 ajutist töötajat;
 3.
 käesoleva uue määrusega ERA-le ette nähtud uute
 ülesannete täitmise ja suuremate volituste kasutamise eeldatav mõju
 ressurssidele, arvestatuna 43 inimesega.
 Punktiga 2 seoses
 tuleb märkida, et alates ERA loomisest 2005. aastal on ametikohtade arv
 järk-järgult suurenenud. Selline muutus on tingitud iga-aastasest
 üksikasjalikust läbivaatamisest ja eelarvepädevad institutsioonid on selle igal
 aastal vastu võtnud vastavalt komisjoni poolt ette pandud ametikohtade arvule.
 Põhiline erinevus punkti 1 ja 2 vahel seisneb selles, et terve rida ülesandeid
 ja tegevusvaldkondi, nt õigusküsimused, andmekaitseametnik, haldusnõukogu
 sekretariaat, siseaudit, kvaliteedi- ja ettevõtlusalane planeerimine,
 majanduslik hindamine (mõju hindamine), hanked, vahendite majandamine,
 haldusjuht, ei olnud asutamismääruses sätestatud või vähemalt ei nähtud nendeks
 jaoks ette spetsiaalseid töötajaid. Mõnes tegevusvaldkonnas, sh personali-, IT-
 ja finantsküsimustes, alahinnati ressursside vajadust märkimisväärselt.
 Majanduslik hindamine tuleneb asjaolust, et
 ERA loodi integreeritud ja konkurentsivõimelise raudteepiirkonna arengule kaasa
 aitamiseks. See on olnud ameti tegevuse lahutamatu osa algusest peale – isegi
 kui finantsselgitusega ei ole selle jaoks ette nähtud spetsiaalseid töötajaid.
 Vajaduse sellise tegevuse järele on väljaspool kahtlust ja on viimasel ajal
 tegevuspõhise eelarvestamise põhimõttest tulenevalt veelgi suurenenud;
 seepärast pandi ette lisada uus artikkel ametit käsitlevasse uude määrusesse.
 Lisaks nimetatud arengutendentsidele on
 mitmesuguste komisjoni õigusaktidega pandud ametile ressursse mõjutavaid
 lisaülesandeid, ilma et need kajastuksid oleksid finantsselgituses
 nõuetekohaselt kajastatud. Näiteks komisjoni otsusega 2011/155/EL direktiivi 2008/57/EÜ
 artikli 27 lõikes 4 osutatud võrdlusdokumendi avaldamise ja haldamise kohta
 pannakse ametile lisaülesanded seoses raudteeveeremiüksuste ja allsüsteemide
 lubamisel kasutatavate menetluste ja eeskirjade läbipaistvamaks muutmise ja
 lihtsustamisega. Täpsemalt on ERA roll seotud liikmesriikide loamenetluste
 dokumenteerimisega, raudteeveeremiüksuste lubamiseks liikmesriikides
 kohaldatavate eeskirjade dokumenteerimisega ja andmete vastavuse kontrolliga,
 riiklike ohutusasutuste toetamisega ning andmete haldamise ja säilitamisega.
 Punktiga 3 seoses
 tuleb märkida, et uute ja laiendatud ülesannete eelarve- ja personalimõju puhul
 on lähtutud põhiliselt mõju hindamisel tehtud arvutustest, komisjoni, Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse (detsentraliseeritud asutuste kohta)
 soovituste rakendamisest, kontrollikoja ja siseauditi talituse soovitustest
 ning ERA määrust käsitlevast hinnangust. Kõiki õigusaktis tehtud muudatusi on
 põhjalikult selgitatud käesoleva seletuskirja 3. osas. Hinnanguliselt on
 kõnealuste uute ja laiendatud ülesannete täitmiseks kokku vaja 70 inimest, s.t
 lisaks ameti praegusele personalile on vaja 43 täiendavat töötajat. Need 43
 inimest hakkavad andma välja lube ja sertifikaate ning see tegevus kaetakse välislõivude
 ja -tasudega, samal ajal kui vajadus ülejäänud 27 inimese järele kaetakse ameti
 olemasoleva personali sisemise ümberpaigutamisega. Seetõttu puudub täiendav
 mõju ELi eelarvele (v.a aastatel 2015 ja 2016, kui välislõive ja -tasusid veel
 ei saada).
 Eespool nimetatud 43 täiendavat töötajat
 kuuluksid järgmistesse kategooriatesse:
 ·
 tehnilised eksperdid (41 inimest), kellest 30
 tegelevad veeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise lubade väljaandmisega,
 6 raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade
 väljaandmisega ning 5 ohutussertifikaatide väljaandmisega;
 ·
 seonduvad haldustöötajad (kaks inimest), sh
 raamatupidaja, kes tegeleb kavandatava välislõivude ja -tasude süsteemi
 haldamisega, kaasa arvatud koostöö liikmesriikide asutustega.
 Välislõivude ja -tasudega kaetaks ka seonduvad
 üldkulud, täpsemalt:
 ·
 ERA väljaantavate otsuste tõlkimine liikmesriikide
 keeltesse;
 ·
 arvepidamiseks vajalikud IT-süsteemid (välislõivud
 ja -tasud).
 Ülejäänud 27
 inimest, kes vabaneksid tänu ameti olemasoleva personali sisemisele
 ümberpaigutamisele, tegeleksid järgmiste ülesannetega:
 ·
 riiklike ohutusasutuste ja teatatud asutuste
 jälgimine ning liikmesriikide ohutus- ja koostalitlusalaste õigusaktide
 rakendamine;
 ·
 siseriiklike eeskirjade arvu vähendamine;
 ·
 liikmesriikide ja sidusrühmade nõustamine ja
 toetamine, raudteealase teabe levitamine, sellekohane koolitamine ja varuosade
 võimaliku standardimise koordineerimine.
 ERA üldine mõju
 ELi eelarvele aastatel 2015–2020 on hinnanguliselt 157,113 miljonit eurot. Uute
 ülesannete täitmisega seotud kulude mõju ELi eelarvele on 0,4113 miljonit
 eurot, kuna alates 2017. aastast kaetakse need raudteesektori makstavate tasude
 ja lõivudega.
 Käesoleval õigusaktil on ka mõju komisjoni
 ressurssidele (liikuvuse ja transpordi peadirektoraadis). Sellega seoses
 sisaldab käesolev määrus järgmist:
 1.
 ressursiarvutused, mis pärinevad varasemast kahest
 finantsselgitusest, mis olid lisatud algsele määrusele (EÜ) nr 881/2004 ja
 selle 2008. aasta muudatusele (määrus (EÜ) nr 1335/2008) ning millega nähti
 komisjonile ette kaks ametnikku / ajutist töötajat;
 2.
 muudatused aastateks 2005–2013 ja komisjonile kolm
 täiendavat ERAga seotud küsimustega tegelevat töötajat, kes täidavad
 asutamismääruses kajastamata ülesandeid.
 Praeguse algatuse elluviimiseks vajab komisjon
 kokku viit inimest, samas puudub vajadus uute töötajate järele.
 2013/0014 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 milles käsitletakse Euroopa Liidu
 Raudteeametit
 ja millega tunnistatakse kehtetuks
 määrus (EÜ) nr 881/2004
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[5],
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[6],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa piirideta
 raudteepiirkonna järkjärguliseks loomiseks on vaja võtta liidu tasandil
 meetmeid raudteede suhtes kohaldatavate tehniliste normide valdkonnas seoses
 tehniliste aspektidega (koostalitlus) ja ohutusaspektidega, mis on lahutamatult
 seotud ja mis mõlemad peaksid olema liidu tasandil veelgi paremini ühtlustatud.
 Viimasel kahel kümnendil on vastu võetud asjakohased raudteealased õigusaktid
 (eelkõige kolm raudteepaketti), millest kõige olulisemad on Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede
 ohutuse kohta ning Euroopa parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta
 direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta.
 (2) Selleks et ühel ja samal ajal
 saavutada raudtee ohutuse ja koostalitluse eesmärgid, tuleb teha
 märkimisväärset tehnilist tööd, mida peab juhtima spetsialiseeritud asutus.
 Seepärast oli kehtivas institutsioonilises raamistikus 2004. aasta teise
 raudteepaketi osana, võttes arvesse jõudude vahekorda liidus, vaja luua Euroopa
 ametiasutus, kes vastutab raudtee ohutuse ja koostalitluse eest (edaspidi
 „amet”).
 (3) Euroopa Raudteeamet loodi
 algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega
 (EÜ) nr 881/2004 [varem: Euroopa Raudteeagentuur],[7] et edendada Euroopa
 raudteepiirkonna loomist, aidata elavdada raudteesektorit ja samal ajal veelgi
 suurendada selle olulisi ohutusalaseid eeliseid. Kuna ameti ülesannetes ja
 selle sisemises töökorralduses tehakse arvukalt muudatusi, on vaja määrus (EÜ)
 nr 881/2004 asendada uue määrusega.
 (4) Euroopa ühtse
 raudteepiirkonna paremaks toimimiseks kavandatakse neljanda raudteepaketiga
 olulisi muudatusi ning selleks sõnastatakse uuesti direktiivid 2004/49/EÜ ja 2008/57/EÜ,
 mis mõlemad on otseselt seotud ameti ülesannetega. Kõnealuste direktiividega ja
 käesoleva määrusega nähakse eelkõige ette ülesanded, mis on seotud
 veeremiüksuste turuleviimise lubade ja ohutussertifikaatide väljaandmisega.
 Sellega suurendatakse ameti osatähtsust.
 (5) Amet peaks aitama kaasa
 Euroopa sellise ühtse ja piiriülese raudteepiirkonna loomisele ja tulemuslikule
 toimimisele, millega tagatakse kõrge ohutustase ja samal ajal suurendatakse
 raudteesektori konkurentsivõimet. Selleks tuleks kaasa aidata Euroopa Liidu
 õigusaktide tehnilisele rakendamisele ning muuta raudteesüsteemid
 koostalitlusvõimelisemaks ja töötada välja Euroopa raudteesüsteemide ohutust
 käsitlev ühine lähenemisviis. Samuti peaks amet tegutsema üleeuroopalise
 ametiasutusena, kes vastutab järgmiste dokumentide väljaandmise eest:
 raudteeveeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise load, raudteeveo-ettevõtjate
 ohutussertifikaadid ning raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide
 kasutuselevõtu load. Lisaks peaks ta jälgima siseriiklikke raudteeveo-eeskirju
 ja riiklike asutuste tegutsemist raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonnas.
 (6) Amet peaks oma eesmärkide
 saavutamiseks võtma täielikult arvesse liidu laienemisprotsessi ja
 eripiiranguid, mis hõlmavad raudteeühendusi kolmandate riikidega. Amet peaks
 olema ainuvastutav talle määratud ülesannete ja volituste täitmise eest.
 (7) Amet peaks oma ülesannete
 täitmisel ja eelkõige soovituste koostamisel võtma ilmtingimata arvesse
 ametiväliste raudtee-ekspertide arvamust. Selline ekspertarvamus peaks
 ennekõike hõlmama raudteesektori spetsialistide ja asjakohaste riiklike
 asutuste seisukohti. Nemad peaksid moodustama ametit esindavaid pädevaid
 töörühmi.
 (8) Selleks et anda ülevaade
 raudteesektorit mõjutavatest majandusteguritest ja kõnealuse sektori
 ühiskondlikust mõjust, võimaldada teistel teha teadlikke otsuseid, hallata
 tegevusprioriteete ja ressursside tulemuslikumat jaotamist ametis, peaks amet
 edaspidi rohkem osalema mõju hindamises.
 (9) Amet peaks pakkuma
 erapooletut ja objektiivset tehnilist toetust, seda ennekõike komisjonile.
 Direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv] on aluseks koostalitluse
 tehniliste kirjelduste (KTKd) koostamisele ja läbivaatamisele ning direktiiv ...
 [raudteeohutuse direktiiv] on aluseks ühiste ohutusmeetodite ja ühiste
 ohutuseesmärkide koostamisele ja läbivaatamisele. Selleks et tagada ameti
 tegevuse ja KTKde ning ühiste ohutusmeetodite ja -eesmärkide väljatöötamise
 järjepidevus pikema aja jooksul, on vaja alalist tehnilist raamistikku ja
 spetsialiseeritud asutuse spetsiaalseid töötajaid. Selleks peaks ameti
 ülesandeks olema anda komisjonile soovitusi seoses KTKde ning ühiste
 ohutusmeetodite ja eesmärkide koostamise ja läbivaatamisega. Samuti peaks
 riiklikel ohutusasutustel ja reguleerivatel asutustel olema võimalik küsida
 ametilt sõltumatut tehnilist arvamust.
 (10) Raudteeveo-ettevõtjatel on
 olnud mitmeid eri probleeme ohutussertifikaatide taotlemisel riiklikelt
 ohutusasutustelt, alates pikaleveninud menetlustest ja ülemäärastest kuludest
 kuni ebaõiglase kohtlemiseni, seda eelkõige uute turule tulijate puhul. Ühes
 liikmesriigis väljaantud sertifikaate ei ole teised liikmesriigid tingimusteta
 tunnustanud ja see kahjustab Euroopa ühtse raudteepiirkonna toimimist. Selleks
 et muuta raudteeveo-ettevõtjatele ohutussertifikaatide väljaandmise kord
 tõhusamaks ja erapooletumaks, on oluline võtta kasutusele ühtne ohutussertifikaat,
 mis kehtib kogu liidus ja mille annab välja amet. Selle aluseks on läbivaadatud
 direktiiv ... [raudteeohutuse direktiiv].
 (11) Praegu kehtiva direktiiviga 2008/57/EÜ
 nähakse ette, et raudteeveeremiüksuse kasutuselevõtu loa peab andma iga
 liikmesriik, v.a erijuhud. Veeremiüksuste lubamisega tegelevas töökonnas, mille
 komisjon asutas 2011. aastal, arutati mitmeid eri juhtusid, kui tootjad ja
 raudteeveo-ettevõtjad on kannatanud ülemäära pika ja kuluka loamenetluse tõttu,
 ning tehti mitmeid parandusettepanekuid. Kuna mõni probleem tuleneb praeguse
 veeremiüksuste lubade menetlemise korra keerukusest, tuleks seda korda
 lihtsustada. Igal raudteeveeremiüksusel peaks olema ainult üks luba ning
 sellise veeremiüksuste ja veeremitüüpide turuleviimise loa peaks välja andma
 amet. Majandussektor saaks tuntavat kasu tänu sellele, et vähenevad
 menetluskulud ja -aeg ning võimalik diskrimineerimisoht, seda eriti uute
 äriühingute puhul, kes soovivad tulla raudteeturule. Selle aluseks on
 läbivaadatud direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv].
 (12) Selleks et edasi arendada
 Euroopa ühtset raudteepiirkonda, eelkõige seoses asjakohase teabe esitamisega
 kaubaveoklientidele ja reisijatele, ning võttes arvesse ameti praegust
 kaasatust, on vaja suurendada tema osatähtsust telemaatiliste seadmete
 valdkonnas. Sellega tagataks kõnealuste rakenduste järjepidev areng ja
 tõrgeteta kasutuselevõtt.
 (13) Arvestades Euroopa
 raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) olulisust Euroopa ühtse
 raudteepiirkonna tõrgeteta arendamise ja selle ohutuse seisukohast ning võttes
 arvesse väljaarendamise killustatust, on vaja selle arendamist liidu tasandil
 paremini koordineerida. Seepärast tuleks suurendada ameti kui liidu kõige
 pädevama asutuse juhtivat rolli selles valdkonnas, et tagada ERTMSi järjepidev
 areng, aidata tagada, et ERTMSi seadmed on kooskõlas kehtivate tehniliste
 kirjeldustega ning tagada ERTMSiga seotud Euroopa teadusprogrammide ja ERTMSi
 tehniliste kirjelduste väljatöötamise koordineerimine. Selleks et muuta
 raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade
 väljaandmise kord tõhusamaks ja erapooletumaks, on oluline võtta kasutusele
 ühtne luba, mis kehtib kogu liidus ja mille annab välja amet. Selle aluseks on
 läbivaadatud direktiiv ... [raudtee koostalitluse direktiiv].
 (14) Tavaliselt on
 veeremiüksuselubade ja ohutussertifikaatide väljaandmise tasu küsinud
 liikmesriikide pädevad asutused. Kui anda see pädevus üle liidu tasandile,
 peaks ametil olema õigus küsida tasu eelmises põhjenduses nimetatud lubade ja
 sertifikaatide taotlejatelt. Kõnealuste tasude suurus peaks olema võrdne praegu
 liidus kehtiva keskmise tasusummaga või sellest väiksem ja see tuleks kindlaks
 määrata komisjoni vastuvõetava delegeeritud õigusaktiga.
 (15) Üldine eesmärk on tagada, et
 liikmesriikide ülesanded antakse ametile üle tõhusalt ja ilma praegust kõrget
 ohutustaset alandamata. Ametil peaksid olema uute ülesannete täitmiseks
 piisavad vahendid ja nende vahendite eraldamise ajakava peaks põhinema selgelt
 kindlaksmääratud vajadustel. Võttes arvesse liikmesriikide asutuste, eelkõige
 riiklike ohutusasutuste oskusteavet, peaks ametil olema õigus kasutada
 asjakohaselt ära nende ekspertkogemusi asjakohaste lubade ja sertifikaatide
 väljaandmisel. Selleks tuleks soodustada liikmesriikide ekspertide lähetamist
 ametisse.
 (16) Direktiiviga
 ... [raudteeohutuse direktiiv] ja direktiiviga ... [raudtee koostalitluse
 direktiiv] nähakse ette kontrollida siseriiklikke meetmeid ohutuse ja
 koostalitluse seisukohast ning nende vastavust konkurentsieeskirjadele. Samuti
 piiratakse nendega liikmesriikide võimalusi võtta vastu uusi siseriiklikke
 eeskirju. Kui kehtima jääb praegune süsteem, mis koosneb paljudest erinevatest
 siseriiklikest eeskirjadest, võivad tekkida vastuolud liidu eeskirjadega ning
 tekib oht, et süsteem ei ole piisavalt läbipaistev ja et välisettevõtjaid,
 eelkõige väiksemaid ja uusi ettevõtjaid, võidakse varjatult diskrimineerida.
 Selleks et liikuda täielikult läbipaistvate ja erapooletute liidu eeskirjade
 süsteemi suunas, on vaja kiiremini järk-järgult vähendada siseriiklike
 eeskirjade arvu. Liidu tasandil on oluline arvamus, mis kujundatakse
 sõltumatute ja neutraalsete erialateadmiste põhjal. Selleks on vaja suurendada
 ameti osatähtsust.
 (17) Raudtee koostalitluse ja
 ohutuse valdkonna toimimist, töökorraldust ning sellekohaste otsuste tegemist
 käsitlev kord on riiklike ohutusasutuste ja teatatud vastavushindamisasutuste
 puhul väga erinev ja see asjaolu kahjustab Euroopa ühtse raudteepiirkonna
 tõrgeteta toimimist. Eelkõige võib see negatiivselt mõjutada mõne teise
 liikmesriigi raudteeturule tulla soovivaid väikesi ja keskmise suurusega
 ettevõtjaid. Seepärast on liidu tasandil suurema ühtsuse saavutamiseks oluline
 tõhustada koordineerimistööd. Selleks peaks amet jälgima riiklikke
 ohutusasutusi ja teatatud vastavushindamisasutusi auditite ja kontrollide
 kaudu.
 (18) Ohutuse valdkonnas on oluline
 tagada võimalikult suur läbipaistvus ja teabe tulemuslik liikumine. Oluline ja
 vajalik on analüüsida tegevust ühiste näitajate alusel ja sektori kõiki osalisi
 kaasates. Statistika osas on vajalik tihe koostöö Eurostatiga.
 (19) Raudtee koostalitluse ja
 ohutuse valdkonnas saavutatud edu jälgimiseks peaks amet iga kahe aasta tagant
 avaldama asjakohase aruande. Arvestades ameti tehnilisi erialateadmisi ja
 erapooletust, peaks ta ka abistama komisjoni raudtee ohutuse ja koostalitluse
 alaste liidu õigusaktide rakendamise jälgimisel.
 (20) Tuleks suurendada
 üleeuroopalise võrgu koostalitlust ning liidu toetuse jaoks valitud uued
 investeerimisprojektid peaksid olema kooskõlas koostalitluseesmärgiga, mis on
 seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses
 nr 1692/96/EÜ ühenduse suuniste kohta üleeuroopalise transpordivõrgu
 arendamiseks[8].
 Amet on just õige institutsioon, kes võib aidata saavutada kõnealuseid eesmärke.
 (21) Veeremi hooldus on
 ohutussüsteemi üks oluline osa. Hooldustöökodade sertifitseerimise süsteemi
 senise puudumise tõttu puudub Euroopas tegelikult raudteeseadmete hoolduse
 turg. Selline olukord on suurendanud sektori kulusid ja põhjustanud koormata reise.
 Seepärast tuleks Euroopas kehtivat hooldustöökodade sertifitseerimise süsteemi
 järk-järgult arendada ja ajakohastada ning amet oleks kõike asjakohasem asutus,
 kes võiks teha komisjonile ettepanekuid sobivate lahenduste kohta.
 (22) Vedurijuhtidelt nõutav
 kutsekvalifikatsioon on liidu ohutus- ja koostalitlusvaldkonna põhitegur. See
 on ka eeltingimuseks töötajate vabale liikumisele raudteesektoris. Seda
 küsimust tuleks käsitleda olemasolevat sotsiaaldialoogi raamistikku arvestades.
 Amet peaks andma tehnilist toetust, mis on vajalik selle aspekti
 arvessevõtmiseks liidu tasandil.
 (23) Amet peaks korraldama ja
 lihtsustama koostööd riiklike ohutus- ja ohutusjuurdlusasutuste ning Euroopa
 tasandil tegutsevate raudteesektori esindusasutuste vahel eesmärgiga edendada
 häid tavasid, vahetada asjakohast teavet, koguda raudteealaseid andmeid ja
 jälgida kõike raudteesüsteemi ohutusega seonduvat.
 (24) Selleks et tagada võimalikult
 suur läbipaistvus ja kõigi isikute võrdne juurdepääs asjaomasele teabele,
 peaksid raudtee koostalitlust ja ohutust hõlmavate menetluste jaoks kavandatud
 dokumendid olema avalikkusele kättesaadavad. Sama kehtib litsentside,
 ohutussertifikaatide ja muude asjakohaste raudteedokumentide kohta. Amet peaks
 tagama tõhusad vahendid kõnealuse teabe vahetamiseks ja avaldamiseks.
 (25) Raudteevaldkonda käsitlev
 innovatsioon ja teadustegevus on olulised ülesanded, mida amet peaks oma mainet
 ja staatust arvestades soodustama. Ameti tegevuse raames selleks antav
 finantsabi ei tohiks moonutada asjaomast turgu.
 (26) Selleks et tõhustada liidu
 finantsabi, selle kvaliteeti ja vastavust asjakohastele tehnilistele
 eeskirjadele, peaks amet kui ainus raudteevaldkonnas vaieldamatult pädev liidu
 asutus aktiivselt osalema raudteeprojektide hindamises.
 (27) Raudtee koostalitluse ja
 ohutuse alased õigusaktid, rakendusjuhised või ameti soovitused võivad mõnikord
 tekitada sidusrühmadele tõlgendamis- ja muid probleeme. Kõnealustest
 õigusaktidest nõuetekohane ja ühtne arusaamine on raudteealase õigustiku
 tulemusliku rakendamise ja raudteeturu toimimise eeltingimus. Seepärast peaks
 amet olema aktiivselt kaasatud sellekohastesse koolitus- ja selgitustegevusse.
 (28) Amet peaks oma ülesannete
 nõuetekohaseks täitmiseks olema juriidiline isik ning tal peaks olema iseseisev
 eelarve, mida rahastatakse peamiselt liidu osamaksu ning taotlejate makstavate
 lõivude ja tasude kaudu. Selleks et tagada ameti sõltumatus igapäevases
 juhtimises ning välja antud arvamustes, soovitustes ja otsustes, peaks ameti
 töökorraldus olema läbipaistev ja täielik vastutus peaks lasuma ameti
 tegevdirektoril. Ameti personal peaks olema sõltumatu ning võrdselt peaks olema
 lühi- ja pikaajalisi lepinguid, et säilitada teadmiste ja ärialane järjepidevus
 organisatsioonis ning samal ajal pidevalt vahetada vajalikke erialateadmisi
 raudteesektoriga.
 (29) Ameti tulemusliku toimimise
 tagamiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon olema esindatud haldusnõukogus,
 millel on vajalikud volitused, sh õigus koostada eelarve ning kiita heaks iga-
 ja mitme-aastased tööprogrammid.
 (30) Selleks et tagada
 haldusnõukogu otsuste läbipaistvus, peaksid selle koosolekutel osalema
 asjaomaste sektorite esindajad, kuid ilma hääleõiguseta, mis on reserveeritud
 riigiasutuste esindajatele, kes vastutavad demokraatlike kontrolliasutuste ees.
 Sektori esindajad peaks määrama komisjon vastavalt raudteeveo-ettevõtjate,
 taristuettevõtjate, raudteesektori, töötajate ametiliitude, reisijate ja
 kaubaveoklientide esindatusele liidu tasandil.
 (31) Selleks et haldusnõukogu
 koosolekuid nõuetekohaselt ette valmistada ja anda nõu seoses tehtavate
 otsustega, tuleks luua nõuandev juhatus.
 (32) On vaja tagada, et ameti
 tehtud otsustest mõjutatud isikutele oleks sõltumatult ja erapooletult tagatud
 vajalikud õiguskaitsevahendid. Tuleks luua asjakohane edasikaebamisvahend, et
 tegevdirektori otsuseid oleks võimalik edasi kaevata apellatsiooninõukogule,
 kelle otsuseid on omakorda võimalik edasi kaevata Euroopa Kohtule.
 (33) Ameti tegevuse ulatuslikum
 strateegiline planeerimine aitaks tulemuslikumalt kavandada ja hallata selle
 ressursse ja parandaks tegevuse kvaliteeti. Seepärast peaks haldusnõukogu
 pärast asjakohaste sidusrühmadega konsulteerimist võtma vastu mitmeaastase
 tööprogrammi ja seda korrapäraselt ajakohastama.
 (34) Ameti töö peaks olema
 läbipaistev. Tuleks tagada Euroopa Parlamendi poolne tulemuslik kontroll ning
 selleks peaks Euroopa Parlamendil olema võimalus kuulata ära ameti
 tegevdirektor ja parlamendiga tuleks konsulteerida mitmeaastase tööprogrammi
 küsimuses. Ühtlasi peaks amet kohaldama asjakohaseid liidu õigusakte, mis
 käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele.
 (35) Seoses uute
 detsentraliseeritud asutuste loomisega viimastel aastatel on eelarvepädevad
 institutsioonid püüdnud parandada neile assigneeritud liidu vahendite haldamise
 läbipaistvust ja kontrolli, eelkõige seoses lõivude kandmisega eelarvesse,
 finantskontrolliga, vastutusest vabastamise volitustega, pensioniskeemi
 sissemaksetega ja sisemiste eelarvemenetlustega (tegevusjuhend). Samuti tuleks
 ameti suhtes piiranguteta kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999.
 aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimiste
 kohta[9]
 ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa
 Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega
 Euroopa Pettustevastase Ameti sisejuurdluste kohta[10].
 (36) Kuna kavandatud meetmete
 eesmärke, milleks on spetsialiseeritud asutuse loomine raudtee ohutuse ja
 koostalitlusega seotud küsimustele ühiste lahenduste esitamiseks, ei suuda
 liikmesriigid tehtava töö ühise laadi tõttu piisavalt saavutada ning seepärast
 on nimetatud eesmärke parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid
 kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse
 põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
 kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust
 kaugemale.
 (37) Selleks et nõuetekohaselt
 kindlaks märata nende lõivude ja tasude suurus, mida amet võib küsida, tuleks
 komisjonile delegeerida ELi toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta
 vastu õigusakte seoses artiklitega, milles käsitletakse raudteeäärsete
 kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade, veeremiüksuste
 ja veeremitüüpide turuleviimise lubade ning ohutussertifikaatide väljaandmist
 ja uuendamist. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö
 käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
 Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal
 tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise
 Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 (38) Komisjonile tuleks anda
 rakendusvolitused selle tagamiseks, et rakendatakse käesoleva määruse artikleid
 21 ja 22, milles käsitletakse siseriiklike eeskirjade kavandite ja kehtivate
 eeskirjade uurimist.
 (39) Käesoleva määruse artiklite 29,
 30, 31 ja 51 rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile
 anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
 eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
 mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.
 (40) Ameti juhtimisel on oluline
 rakendada teatavaid põhimõtteid, et järgida ühisavaldust ja ühist
 lähenemisviisi, mille kiitis heaks institutsioonidevaheline ELi
 detsentraliseeritud ametite töörühm juulis 2012 ning mille eesmärk on
 ühtlustada ja lihtsustada ametite tegevust.
 (41) Käesolevas määruses austatakse
 põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
 tunnustatud põhimõtetest,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 1. PEATÜKK
 PÕHIMÕTTED
 Artikkel 1
 Reguleerimisese
 ja -ala
 1.
 Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Liidu
 Raudteeamet (edaspidi „amet”).
 2.
 Käesolevas määruses käsitletakse järgmisi aspekte:
 (a)
 ameti asutamine ja ülesanded;
 (b)
 liikmesriikide ülesanded.
 3.
 Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste aspektide
 suhtes:
 (a)
 liidu raudteesüsteemi koostalitlusvõime, mis on
 ette nähtud direktiiviga ../../EL [koostalitlusvõime direktiiv];
 (b)
 liidu raudteesüsteemi ohutus, mis on ette nähtud
 direktiiviga ../../EL [raudteeohutuse direktiiv];
 (c)
 vedurijuhtide sertifitseerimine, nagu on ette
 nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiviga
 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide
 sertifitseerimise kohta [vedurijuhtide direktiiv].
 Artikkel 2
 Õiguslik
 seisund
 1.
 Amet on liidu juriidilisest isikust asutus.
 2.
 Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem
 õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele
 isikutele. Eelkõige võib amet omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning
 olla kohtus hagejaks või kostjaks.
 3.
 Ametit esindab direktor.
 Artikkel 3
 Ameti
 õigusaktide liigid
 Amet võib:
 a) teha komisjonile soovitusi artiklite
 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 ja 41 kohaldamise kohta;
 b) adresseerida liikmesriikidele
 soovitusi seoses artiklite 21, 22 ja 30 kohaldamisega;
 c) esitada komisjonile arvamusi
 vastavalt artiklitele 9, 21, 22 ja 38 ning liikmesriikide asjaomastele
 asutustele vastavalt artiklile 9;
 d) anda välja otsuseid vastavalt
 artiklitele 12, 16, 17 ja 18;
 e) esitada arvamusi nõuete täitmise
 vastuvõetavate viiside kohta vastavalt artiklile 15;
 f) anda välja tehnilisi dokumente
 vastavalt artiklile 15;
 g) anda välja auditiaruandeid vastavalt
 artiklitele 29 ja 30;
 h) anda välja suuniseid ja muid
 mittesiduvaid dokumente, mis lihtsustavad raudtee koostalitlusvõime ja ohutuse
 alaste õigusaktide kohaldamist vastavalt artiklitele 11, 15 ja 24.
 2. PEATÜKK
 TÖÖMEETODID
 Artikkel 4
 Töörühmade
 loomine ja koosseis
 1.
 Amet loob piiratud arvu töörühmi eelkõige selliste
 soovituste koostamiseks, mis on seotud koostalitluse tehniliste kirjelduste
 (KTKd), ühiste ohutuseesmärkide ja ühiste ohutusmeetoditega.
 Amet võib luua töörühmi muudel nõuetekohaselt
 põhjendatud juhtudel kas komisjoni taotluse korral või omal algatusel pärast
 komisjoniga konsulteerimist.
 2.
 Amet nimetab töörühmadesse eksperdid.
 Amet nimetab töörühmadesse esindajad, kelle liikmesriikide
 pädevad asutused on määranud töörühmadesse, kus nad soovivad osaleda.
 Amet nimetab töörühmadesse raudteesektori
 spetsialistid lõikes 3 osutatud loetelust. Amet tagab, et nõuetekohaselt on
 esindatud need majandussektorid ja need kasutajad, keda võiksid mõjutada
 meetmed, mille kohta komisjon võib teha ettepaneku ameti poolt talle
 adresseeritud soovituste alusel.
 Amet võib vajaduse korral nimetada töörühmadesse
 sõltumatuid eksperte ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kelle
 pädevus asjaomases valdkonnas on tunnustatud. Ameti töötajaid ei või
 töörühmadesse nimetada.
 3.
 Kõik artiklis 34 osutatud esindusasutused edastavad
 ametile selliste kõige pädevamate ekspertide nimekirja, kes on volitatud neid
 esindama igas töörühmas.
 4.
 Kui selliste töörühmade tegevusel on otsene mõju
 raudteevaldkonna töötajate töötingimustele, töötervishoiule ja -ohutusele,
 osalevad asjaomastes töörühmades täisliikmena töötajate organisatsioonide
 esindajad.
 5.
 Amet kannab töörühma liikmete reisi- ja elamiskulud
 vastavalt haldusnõukogu vastuvõetud eeskirjadele ja mahus.
 6.
 Töörühmi juhib ameti esindaja.
 7.
 Töörühmade tegevus on läbipaistev. Haldusnõukogu
 kehtestab töörühmade kodukorra.
 Artikkel 5
 Sotsiaalpartneritega
 konsulteerimine
 Kui artiklites 11, 12, 15 ja 32
 ettenähtud tööl on otsene mõju raudteevaldkonna töötajate sotsiaalsele
 keskkonnale või töötingimustele, konsulteerib amet sotsiaalpartneritega
 valdkondliku dialoogi komitees, mis on moodustatud vastavalt otsusele 98/500/EÜ[11].
 Need konsultatsioonid toimuvad enne, kui amet
 esitab oma soovitused komisjonile. Amet võtab neid konsultatsioone
 nõuetekohaselt arvesse ja on oma soovituste selgitamiseks alati kättesaadav.
 Amet edastab valdkondliku dialoogi komitee arvamused komisjonile ja komisjon
 omakorda edastab need artiklis 75 osutatud komiteele.
 Artikkel 6
 Konsulteerimine
 raudtee-kaubaveoklientide ja raudteereisijatega
 Kui artiklites 11 ja 15 sätestatud tööl
 on otsene mõju tarbijatele ja reisijatele, konsulteerib amet neid esindavate
 organisatsioonidega. Konsulteeritavate organisatsioonide nimekirja koostab
 komisjon ja teda abistab artiklis 75 osutatud komitee.
 Need konsultatsioonid toimuvad enne, kui amet
 esitab oma ettepanekud komisjonile. Amet võtab neid konsultatsioone
 nõuetekohaselt arvesse ja on oma ettepanekute selgitamiseks alati kättesaadav.
 Amet edastab asjaomaste organisatsioonide arvamused komisjonile ja komisjon
 omakorda edastab need artiklis 75 osutatud komiteele.
 Artikkel 7
 Mõju
 hindamine
 1.
 Amet hindab oma soovituste ja arvamuste mõju.
 Haldusnõukogu võtab vastu komisjoni metoodikal põhineva mõjuhindamismetoodika.
 Amet teeb koostööd komisjoniga, et tagada tema sellekohase töö nõuetekohane
 arvessevõtmine.
 2.
 Enne tööprogrammis sisalduva tegevuse alustamist
 teeb amet varase mõjuhindamise, millega seoses ta märgib:
 (a)
 lahendatava küsimuse ja võimalikud lahendused;
 (b)
 kuivõrd oleks ametil vaja võtta konkreetseid
 meetmed, sh anda välja soovitus või esitada arvamus;
 (c)
 ameti eeldatav panus probleemi lahendamisse.
 Peale selle koostatakse tõhususanalüüs
 tegevusprogrammis sisalduva iga tegevuse või projekti kohta eraldi ja
 omavahelist koostoimet silmas pidades, et kõige paremini kasutada ameti
 eelarvet ja ressursse.
 3.
 Amet võib teha oma soovitustest tulenevate
 õigusaktide järelhindamise.
 4.
 Liikmesriigid annavad ametile mõjuhinnanguks
 vajalikud andmed.
 Artikkel 8
 Uuringud
 Amet tellib uuringud, mida rahastab oma
 eelarvest, kui need on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.
 Artikkel 9
 Arvamused
 1.
 Amet esitab arvamusi direktiivi 2012/34/EL
 [direktiiv, millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond (uuesti sõnastatud)]
 artiklis 55 osutatud riiklike reguleerivate asutuste taotluse korral selliste
 küsimustega seotud ohutus- ja koostalitlusaspektide kohta, millele on juhitud
 nende tähelepanu.
 2.
 Komisjoni taotluse korral esitab amet arvamuse
 seoses muudatustega mis tahes õigusaktis, mis on vastu võetud direktiivi ...
 [koostalitluse direktiiv] või direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] alusel,
 eriti juhul, kui on teatatud väidetavatest puudustest.
 3.
 Eelmistes lõigetes ja käesoleva määruse muudes
 artiklites osutatud arvamused esitab amet kahe kuu jooksul, kui ei ole kokku
 lepitud teisiti. Amet avalikustab arvamused kahe kuu jooksul versioonis,
 millest on kõrvaldatud kogu konfidentsiaalne äriteave.
 Artikkel 10
 Külaskäigud
 liikmesriikidesse
 1.
 Amet võib teha külaskäike liikmesriikidesse, et
 täita oma ülesandeid, eelkõige artiklites 12, 21, 22, 16, 17, 27, 29, 30, 31 ja
 38 sätestatud ülesandeid kooskõlas haldusnõukogu kindlaksmääratud
 tegevuspõhimõtetega.
 2.
 Amet teatab asjaomasele liikmesriigile kavandatud
 külaskäigust, edastab oma delegeeritud ametnike nimed ja külaskäigu
 alguskuupäeva. Ameti ametnikud, kes on delegeeritud tegema kõnealuseid
 külaskäike, esitavad tegevdirektori otsuse, milles on märgitud nende külaskäigu
 otstarve ja eesmärgid.
 3.
 Liikmesriikide asutused lihtsustavad ameti
 töötajate tööd.
 4.
 Igal külaskäigul koostab amet aruande ning saadab
 selle komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile.
 5.
 Eelmiste lõigete kohaldamine ei piira artikli 29
 lõikes 6 ja artikli 30 lõikes 6 osutatud kontrollimisi, mida tehakse
 kõnealustes sätetes kirjeldatud korras.
 3. PEATÜKK
 RAUDTEEOHUTUSEGA SEOTUD ÜLESANDED
 Artikkel 11
 Tehniline
 toetus –raudteeohutusalased soovitused
 1.
 Amet esitab komisjonile soovitusi direktiivi ...
 [raudteeohutuse direktiiv] vastavalt artiklites 6 ja 7 sätestatud ühiste ohutusmeetodite
 ja ühiste ohutuseesmärkide kohta. Samuti esitab amet komisjonile soovitusi
 vaadata korrapäraselt läbi ühised ohutusmeetodid ja -eesmärgid.
 2.
 Amet esitab komisjonile ohutusmeetmete kohta
 soovitusi komisjoni taotluse korral või omal algatusel.
 3.
 Amet võib anda välja suuniseid või muid
 mittesiduvaid dokumente, et hõlbustada raudteeohutusalaste õigusaktide
 rakendamist.
 Artikkel 12
 Ohutussertifikaadid
 Amet annab ohutussertifikaadi välja kooskõlas
 direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artiklitega 10 ja 11.
 Artikkel 13
 Veeremiüksuste hooldamine
 1.
 Amet abistab komisjoni seoses direktiivi ...
 [raudteeohutuse direktiiv] artikli 14 lõike 6 kohase hoolduse eest vastutavate
 üksuste sertifitseerimise süsteemiga.
 2.
 Amet annab välja soovitusi direktiivi ...
 [raudteeohutuse direktiiv] artikli 14 lõike 7 kohaldamiseks.
 3.
 Amet analüüsib direktiivi ... [raudteeohutuse
 direktiiv] artikli 15 kohaselt otsustatud alternatiivmeetmeid käesoleva määruse
 artikli 30 lõikes 2 osutatud aruandes.
 Artikkel 14
 Ohtlike kaupade raudteevedu
 Amet jälgib arengutendentse õigusaktides,
 milles käsitletakse ohtlike kaupade raudteevedu Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiivi 2008/68/EÜ[12]
 tähenduses, ja võrdleb neid õigusaktidega, milles käsitletakse raudtee
 koostalitlust ja ohutust, eelkõige olulisi nõudeid. Selleks abistab amet
 komisjoni ja võib anda soovitusi kas komisjoni taotluse korral või omal
 algatusel.
 4. PEATÜKK
 KOOSTALITLUSÜLESANDED
 Artikkel 15
 Raudtee koostalitluse alane tehniline
 abi
 1.
 Amet teeb järgmist:
 (a)
 annab komisjonile soovitusi KTKde ja nende
 läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikliga 5;
 (b)
 annab komisjonile soovitusi seoses ELi
 vastavustõendamise deklaratsiooni ja sellele lisatava tehnilise toimiku
 dokumentide vormide kohta kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse direktiiv]
 artikliga 15;
 (c)
 annab komisjonile soovitusi registrite tehniliste
 kirjelduste ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse
 direktiiv] artiklitega 43, 44 ja 45;
 (d)
 esitab arvamusi KTKdes esinevate puuduste
 kõrvaldamise vastuvõetavate viiside kohta kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse
 direktiiv] artikli 6 lõikega 2 ja edastab need komisjonile;
 (e)
 esitab komisjonile arvamusi seoses liikmesriikide
 taotlustega mitte kohaldada KTKsid kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse
 direktiiv] artikliga 7;
 (f)
 annab välja tehnilisi dokumente kooskõlas
 direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikli 4 lõikega 9;
 (g)
 annab komisjonile soovitusi ohutuskriitilisi
 ülesandeid täitvate töötajate töötingimuste kohta.
 2.
 Lõike 1 punktides a ja b osutatud soovituste
 koostamisel teeb amet järgmist:
 (a)
 tagab KTKde ja registrite tehniliste kirjelduste
 kohandamise tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele;
 (b)
 tagab, et KTKd töötatakse välja ja neid
 ajakohastatakse kooskõlastatult ning koostalitluse seisukohast olulised Euroopa
 standardid töötatakse välja kooskõlastatult ning et säilitatakse asjakohased
 kontaktid Euroopa standardimisasutustega.
 3.
 Amet võib anda välja suuniseid või muid
 mittesiduvaid dokumente, et hõlbustada raudtee koostalitluse alaste õigusaktide
 rakendamist.
 Artikkel 16
 Veeremiüksuste turuleviimise load
 Amet annab raudteeveeremiüksuse turuleviimise
 load välja kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikliga 20.
 Artikkel 17
 Veeremitüüpide turuleviimise load
 Amet annab veeremitüüpide turuleviimise load
 välja kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikliga 22.
 Artikkel 18
 Raudteeäärsete kontrolli ja
 signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu load
 Amet annab kogu liidus asuvate ja käitatavate
 raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu load
 välja kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikliga 18.
 Artikkel 19
 Telemaatilised seadmed
 1.
 Amet tegutseb süsteemihaldurina, kes vastutab
 telemaatiliste seadmete tehniliste kirjelduste haldamise eest kooskõlas
 asjakohaste KTKdega.
 2.
 Amet määrab kindlaks ja avaldab kõnealuste
 kirjelduste muutmise taotluste haldamise korra ning kohaldab seda. Selleks loob
 amet registri, mis sisaldab telemaatiliste seadmete tehniliste kirjelduste ja
 nende staatuse muutmise taotlusi, ning haldab seda.
 3.
 Amet töötab välja telemaatiliste seadmete
 tehniliste kirjelduste eri versioonide haldamise tehnilised vahendid ja hooldab
 neid.
 4.
 Amet abistab komisjoni selle jälgimisel, kas
 telemaatilised seadmed võetakse kasutusele kooskõlas asjakohaste KTKdega.
 Artikkel 20
 Teatatud vastavushindamisasutuste
 toetamine
 1.
 Amet toetab direktiivi ... [koostalitluse direktiiv]
 artiklis 27 osutatud teatatud vastavushindamisasutuste tegevust. Kõnealune
 toetus hõlmab eelkõige selliste suuniste koostamist, mis käsitlevad direktiivi
 ... [koostalitluse direktiiv] artiklis 9 osutatud koostalitluse komponendi
 vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamist ja direktiivi ... [koostalitluse
 direktiiv] artiklis 10 osutatud EÜ vastavustõendamist.
 2.
 Amet soodustab teatatud vastavushindamisasutuste
 koostööd ja eelkõige tegutseb nende koordineerimisrühma tehnilise
 sekretariaadina.
 5. PEATÜKK
 SISERIIKLIKE EESKIRJADEGA SEOTUD ÜLESANDED
 Artikkel 21
 Siseriiklike eeskirjade kavandite
 uurimine
 1.
 Amet uurib allpool esitatud sätete kohaseid
 siseriiklike eeskirjade kavandeid kahe kuu jooksul alates nende saamisest:
 (a)
 direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 8
 lõige 2;
 (b)
 direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikkel 14.
 2.
 Kui pärast lõikes 1 osutatud uurimist leiab amet,
 et siseriiklikud eeskirjad võimaldavad täita olulisi koostalitlusnõudeid ja
 saavutada ühiseid ohutuseesmärke ning et nende eeskirjade kohaldamise
 tulemuseks ei ole liikmesriikidevahelise raudteeveo meelevaldne
 diskrimineerimine ega varjatud piiramine, teavitab ta komisjoni ja asjaomaseid
 liikmesriike oma positiivsest hindamistulemusest. Komisjon võib valideerida
 asjaomase eeskirja artiklis 23 osutatud IT-süsteemis.
 3.
 Kui lõikes 1 osutatud uurimise tulemuseks on
 negatiivne hinnang, teeb amet järgmist:
 (a)
 annab välja asjaomasele liikmesriigile
 adresseeritud soovituse, milles põhjendab, miks kõnealust eeskirja ei tohiks
 jõustada ega/või kohaldada;
 (b)
 teavitab komisjoni oma negatiivsest
 hindamistulemusest.
 4.
 Kui liikmesriik ei võta meetmeid kahe kuu jooksul
 alates ametilt lõike 3 punktis a osutatud soovituse saamist, võib komisjon
 pärast lõike 3 punktis b osutatud teabe saamist või pärast asjaomase
 liikmesriigi põhjenduste ärakuulamist võtta vastu asjaomasele liikmesriigile
 adresseeritud otsuse, milles nõutakse kõnealuse eeskirja kavandi muutmist või
 selle vastuvõtmise, jõustamise või rakendamise peatamist.
 Artikkel 22
 Kehtivate
 siseriiklike eeskirjade uurimine
 1.
 Amet uurib siseriiklikke eeskirju, mis on esitatud
 kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikli 14 lõikega 3, kahe kuu
 jooksul alates nende saamisest.
 2.
 Kui pärast lõikes 1 osutatud uurimist leiab amet,
 et siseriiklikud eeskirjad võimaldavad täita olulisi koostalitlusnõudeid ja
 saavutada ühiseid ohutuseesmärke ning et nende eeskirjade kohaldamise
 tulemuseks ei ole liikmesriikidevahelise raudteeveo meelevaldne
 diskrimineerimine ega varjatud piiramine, teavitab ta komisjoni ja asjaomaseid
 liikmesriike oma positiivsest hindamistulemusest. Komisjon võib valideerida
 asjaomase eeskirja artiklis 23 osutatud IT-süsteemis.
 3.
 Kui lõikes 1 osutatud uurimise tulemuseks on
 negatiivne hinnang, teeb amet järgmist:
 (a)
 annab välja asjaomasele liikmesriigile
 adresseeritud soovituse, milles põhjendab, miks kõnealust eeskirja tuleks muuta
 või miks tuleks see kehtetuks tunnistada;
 (b)
 teavitab komisjoni oma negatiivsest
 hindamistulemusest.
 4.
 Kui liikmesriik ei võta meetmeid kahe kuu jooksul
 alates ametilt lõike 3 punktis a osutatud soovituse saamist, võib komisjon
 pärast lõike 3 punktis b osutatud teabe saamist või pärast asjaomase
 liikmesriigi põhjenduste ärakuulamist võtta vastu asjaomasele liikmesriigile
 adresseeritud otsuse, milles nõutakse kõnealuse eeskirja muutmist või selle
 kehtetuks tunnistamist.
 5.
 Lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud menetlust kohaldatakse mutatis
 mutandis juhtudel, kui amet saab teada mis tahes teatatud või teatamata
 siseriiklikust eeskirjast, mis on kas ülearune või vastuolus ühiste
 ohutusmeetodite või -eeskirjadega, KTKdega või mis tahes muude
 raudteevaldkonnas kehtivate liidu õigusaktidega.
 Artikkel 23
 Siseriiklikest
 eeskirjadest teatamiseks ja nende liigitamiseks kasutatavad IT-süsteemid
 1.
 Amet loob sihtotstarbelise IT-süsteemi, mis
 sisaldab artikli 21 lõikes 1 ja artikli 22 lõikes 1 osutatud siseriiklikke
 eeskirju, haldab kõnealust süsteemi ning teeb selle kättesaadavaks
 sidusrühmadele ja üldsusele.
 2.
 Liikmesriigid teatavad artikli 21 lõikes 1 ja
 artikli 22 lõikes 1 osutatud siseriiklikud eeskirjad ametile ja komisjonile
 lõikes 1 osutatud IT-süsteemi kaudu. Amet avaldab kõnealused eeskirjad selles
 süsteemis ja kasutab seda komisjoni teavitamiseks kooskõlas artiklitega 21 ja 22.
 3.
 Amet liigitab teatatud siseriiklikud eeskirjad
 vastavalt direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikli 14 lõikele 8. Selleks
 kasutab ta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud süsteemi.
 4.
 Amet võtab direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv]
 artikli 8 lõike 2 kohaselt teatatud siseriiklike eeskirjade liigitamisel
 arvesse ELi õigusnormide kujundamist. Selleks töötab amet välja
 eeskirjahaldusvahendi, mida liikmesriigid peavad kasutama oma eeskirjasüsteemi
 lihtsustamiseks. Amet kasutab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud süsteemi
 eeskirjahaldusvahendi avaldamiseks.
 6. PEATÜKK
 Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga (ERTMS)
 seotud ülesanded
 Artikkel 24
 ERTMSi süsteemihaldur
 1.
 Amet tegutseb süsteemihaldurina, kes vastutab
 ERTMSi tehniliste kirjelduste haldamise eest.
 2.
 Amet määrab kindlaks ja avaldab kõnealuste
 kirjelduste muutmise taotluste haldamise korra ning kohaldab seda. Selleks loob
 amet registri, mis sisaldab ERTMSi tehniliste kirjelduste muutmise taotlusi,
 ning haldab seda.
 3.
 Amet soovitab vastu võtta ERTMSi tehniliste
 kirjelduste uue versiooni. Ta teeb seda aga üksnes siis, kui eelmist versiooni
 on piisaval määral rakendatud. Uute versioonide väljatöötamine ei kahjusta
 ERTMSi kasutuselevõtu määra, tehniliste kirjelduste stabiilsust, mis on vajalik
 ERTMSi seadmete tootmise optimeerimiseks, raudteeveo-ettevõtjate
 investeeringute tasuvust ega ERTMSi kasutuselevõtu tõhusat kavandamist.
 4.
 Amet töötab välja tehnilised vahendid ERTMSi eri
 versioonide haldamiseks, et tagada erinevate versioonidega varustatud võrkude
 ja sõidukite tehniline ja talitluslik ühilduvus ning stimuleerida kehtivate
 versioonide tõrgeteta rakendamist, ja hooldab neid.
 5.
 Kooskõlas direktiivi ... [koostalitluse direktiiv]
 artikli 5 lõikega 10 tagab amet, et ERTMSi seadmete järgmised versioonid
 ühilduvad tehniliselt varasemate versioonidega.
 6.
 Amet valmistab sidusrühmade jaoks ette asjakohased
 kohaldamissuunised ja ERTMSi käsitlevate tehniliste kirjelduste selgitavad
 dokumendid ning levitab neid.
 Artikkel 25
 ERTMSi käsitlev teatatud vastavushindamisasutuste ajutine töörühm
 1.
 Amet loob ERTMSi küsimustega tegeleva teatatud
 vastavushindamisasutuste ajutise töörühma, millele on osutatud direktiivi ...
 [koostalitluse direktiiv] artiklis 27, ja juhib selle tegevust.
 Kõnealune töörühm kontrollib, kuivõrd ühetaoliselt
 kohaldavad teatatud vastavushindamisasutused direktiivi ... [koostalitluse
 direktiiv] artiklis 9 osutatud koostalitluse komponendi vastavuse või
 kasutuskõlblikkuse hindamise menetlust ja direktiivi ... [koostalitluse
 direktiiv] artiklis 10 osutatud EÜ vastavustõendamise menetlust.
 2.
 Amet esitab iga kahe aasta tagant komisjonile
 aruande lõikes 1 osutatud töörühma tegevuse kohta, sh statistika teatatud
 vastavushindamisasutuste esindajate osalemise kohta töörühmades.
 3.
 Amet hindab koostalitluse komponentide
 vastavushindamise ja ERTMSi seadmete EÜ vastavustõendamise kohaldamise
 menetlust ning esitab iga kahe aasta järel komisjonile aruande, milles vajaduse
 korral tehakse ettepanek täiustuste kohta.
 Artikkel 26
 Rongisiseste või raudteeäärsete ERTMSi allsüsteemide vahelise tehnilise
 ja talitlusliku ühilduvuse toetamine
 1.
 Raudteeveo-ettevõtjate taotlused võib amet aidata
 neil kontrollida ERTMSi rongisiseste ja raudteeäärsete allsüsteemide vahelist
 tehnilist ja talitluslikku ühilduvust enne veeremiüksuse kasutuselevõtmist.
 2.
 Kui ameti arvates esineb oht, et konkreetsete
 ERTMSi projektide raames puudub ERTMSi seadmetega varustatud võrgustike ja
 veeremiüksuste vaheline tehniline ja talitluslik ühilduvus, võib ta nõuda
 asjakohastelt osalistelt, eelkõige tootjatelt, teavitatud
 vastavushindamisasutustelt, raudteeveo-ettevõtjatelt, taristuettevõtjatelt ja
 riiklikelt ohutusasutustelt, et need esitaksid kogu asjakohase teabe EÜ
 vastavustõendamise ja kasutuselevõtu suhtes kohaldatud menetluse ning käitamistingimuste
 kohta. Amet teatab komisjonile sellisest ohust ja vajaduse korral soovitab
 asjakohaseid meetmeid.
 Artikkel 27
 ERTMSi kasutuselevõtu ja ERTMSi projektide toetamine
 1.
 Amet jälgib ERTMSi kasutuselevõttu vastavalt
 direktiivis 2012/88/EL[13]
 sätestatud kasutuselevõtukavale ja jälgib, kuidas kooskõlastatakse ERTMSi
 paigaldamist üleeuroopalistes transpordi- ja raudtee-kaubaveokoridorides, nagu
 on ette nähtud määrusega (EL) nr 913/2010[14].
 2.
 Amet tagab ERTMSi kasutuselevõttu käsitlevate liidu
 rahastatavate projektide tehnilise järelevalve, sh vajaduse korral
 pakkumismenetluse käigus esitatud pakkumisdokumentide analüüsi. Amet aitab
 liidus asuvatel abisaajatel vajaduse korral ka tagada, et projektide raames
 rakendatavad tehnilised lahendused oleksid täielikult kooskõlas kontrolli ja
 signaalimise KTKga ning tänu sellele ka täielikult koostalitlusvõimelised.
 Artikkel 28
 Laborite akrediteerimine
 1.
 Amet toetab ERTMSi laborite ühtlustatud
 akrediteerimist, eelkõige jagab asjakohaseid suuniseid
 akrediteerimisasutustele, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega
 (EÜ) nr 765/2008[15].
 2.
 Amet võib osaleda vaatlejana määrusega (EÜ) nr 765/2008
 nõutud vastastikuses hindamises.
 7. PEATÜKK
 EUROOPA ÜHTSE RAUDTEEPIIRKONNA JÄLGIMISEGA SEOTUD
 ÜLESANDED
 Artikkel 29
 Riiklike
 ohutusasutuste jälgimine
 1.
 Amet jälgib riiklike ohutusasutuste tegevust ja
 otsustamisprotsessi auditite ja kontrollide abil.
 2.
 Ametil on õigus auditeerida järgmist:
 (a)
 riiklike ohutusasutuste suutlikkus täita raudtee
 ohutuse ja koostalitluse alaseid ülesandeid;
 (b)
 kui tulemuslikult riiklikud ohutusasutused jälgivad
 direktiivi [...] [raudteeohutuse direktiiv] artiklis 16 osutatud ettevõtjate
 ohutusjuhtimissüsteeme.
 Auditeerimiskorra võtab vastu haldusnõukogu.
 3.
 Amet annab välja auditiaruanded ning saadab need
 asjaomasele riiklikule ohutusasutusele ja komisjonile. Iga auditiaruanne
 sisaldab eelkõige ameti väljaselgitatud puuduste loetelu ja soovitusi nende
 kõrvaldamiseks.
 4.
 Kui amet leiab, et lõikes 3 osutatud puudused
 takistavad asjaomasel riiklikul ohutusasutusel tulemuslikult täita raudtee
 ohutuse ja koostalitluse alaseid ülesandeid, soovitab amet riiklikul
 ohutusasutusel võtta asjakohaseid meetmeid sellise ajavahemiku jooksul, mille
 kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kõnealuse puuduse olulisust.
 5.
 Kui riiklik ohutusasutus ei nõustu ameti
 soovitusega, millele osutatakse lõikes 4, või kui ta ei võta ameti soovituse
 kohaselt meetmeid kolme kuu jooksul alates soovituse saamisest, võib komisjon
 artiklis 75 osutatud nõuandemenetluse kohaselt teha otsuse kuue kuu jooksul.
 6.
 Samuti on ametil õigus teha etteteatatud või
 -teatamata kontrolle riiklikesse ohutusasutustesse, et selgitada välja nende
 konkreetsed tegevus- ja käitamisvaldkonnad, eelkõige vaadata läbi dokumendid,
 menetlused ja andmed, mis on seotud direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv]
 artiklis 16 osutatud ülesannetega. Kõnealuseid kontrolle võib teha vastavalt
 vajadusele või kooskõlas ameti väljatöötatud kavaga. Kontroll ei tohi kesta
 kauem kui kaks päeva. Liikmesriikide asutused lihtsustavad ameti töötajate
 tööd. Amet esitab komisjonile aruande iga kontrolli kohta.
 Artikkel 30
 Teatatud
 vastavushindamisasutuste jälgimine
 1.
 Amet kontrollib teatatud vastavushindamisasutusi
 akrediteerimisasutustele antava abi ning auditite ja kontrollide kaudu, nagu on
 sätestatud lõigetes 2–5.
 2.
 Amet toetab teatatud vastavushindamisasutuste
 ühtlustatud akrediteerimist, eelkõige antakse akrediteeritud asutustele Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse
 akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja
 tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93) artikliga 14 tunnustatud
 üleeuroopalise akrediteerimistaristu kaudu asjakohaseid suuniseid
 hindamiskriteeriumide ja -menetluste kohta, et hinnata, kas teatatud asutused
 vastavad direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artiklis 27 osutatud nõuetele.
 3.
 Selliste teatatud vastavushindamisasutuste puhul,
 mida ei ole akrediteeritud vastavalt direktiivi ... [koostalitluse direktiiv]
 artiklile 24, võib amet auditeerida nende suutlikkust täita kõnealuse
 direktiivi artiklis 27 osutatud nõudeid. Auditeerimiskorra võtab vastu
 haldusnõukogu.
 4.
 Amet annab välja auditiaruanded, mis hõlmavad
 lõikes 3 osutatud tegevust, ning saadab need asjaomasele teatatud
 vastavushindamisasutusele ja komisjonile. Iga auditiaruanne sisaldab eelkõige
 ameti väljaselgitatud puudusi ja soovitusi nende kõrvaldamiseks. Kui amet
 leiab, et need puudused takistavad asjaomasel teatatud asutusel tulemuslikult
 täita raudtee ohutuse ja koostalitluse alaseid ülesandeid, võtab amet vastu
 soovituse, mille kohaselt peab kõnealuse teatatud asutuse asukohaliikmesriik
 võtma asjakohaseid meetmeid teatava ajavahemiku jooksul.
 5.
 Kui liikmesriik ei nõustu lõikes 4 osutatud
 soovitusega või kui teatatud asutus ei võta ameti soovituse kohaselt meetmeid
 kolme kuu jooksul alates soovituse saamisest, võib komisjon võtta vastu
 arvamuse artiklis 75 osutatud nõuandemenetluse kohaselt kuue kuu jooksul.
 6.
 Amet võib, sh koostöös asjakohaste riiklike
 akrediteerimisasutustega, etteteatatult või -teatamata kontrollida teatatud
 vastavushindamisasutusi, et selgitada välja nende konkreetsed tegevus- ja
 käitamisvaldkonnad, eelkõige vaadata läbi dokumendid, sertifikaadid ja andmed,
 mis on seotud direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artiklis 27 osutatud
 ülesannetega. Kõnealuseid kontrolle võib teha vastavalt vajadusele või
 kooskõlas ameti väljatöötatud kavaga. Kontroll ei tohi kesta kauem kui kaks
 päeva. Teatatud vastavushindamisasutused aitavad ameti töötajaid nende töös.
 Amet esitab komisjonile aruande iga kontrolli kohta.
 Artikkel 31
 Koostalitluse
 ja ohutuse valdkonnas tehtud edusammude järelevalve
 1.
 Amet koos riiklike ohutusjuurdlusasutuste
 võrgustikuga kogub asjakohaseid andmeid õnnetusjuhtumite ja intsidentide kohta
 ning jälgib riiklike ohutusjuurdlusasutuste panust raudteesüsteemi ohutusse tervikuna.
 2.
 Amet jälgib kõike raudteesüsteemi ohutusega
 seonduvat. Amet võib eelkõige paluda abi artiklis 34 osutatud võrgustikelt, sh
 andmete kogumist. Amet lähtub ka Eurostati kogutud andmetest ja teeb temaga
 koostööd, et vältida töö dubleerimist ja tagada metoodiline ühtsus ühiste
 ohutusnäitajate ja teistes transpordiliikides kasutatavate näitajate vahel.
 3.
 Amet annab komisjoni taotluse korral välja
 soovitusi raudteesüsteemide koostalitluse parandamise kohta ning eelkõige
 soodustab koostööd raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate vahel või
 taristuettevõtjate endi vahel.
 4.
 Amet jälgib raudteesüsteemide koostalitluse ja
 ohutuse valdkonnas tehtavaid edusamme. Iga kahe aasta tagant esitab ta
 komisjonile aruande Euroopa ühtse raudteepiirkonna koostalitluse ja ohutuse
 kohta ning avaldab selle.
 5.
 Amet esitab komisjoni taotluse korral aruanded
 ohutust ja koostalitlust käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise ja
 kohaldamise olukorra kohta konkreetses liikmesriigis.
 8. PEATÜKK
 MUUD ÜLESANDED
 Artikkel 32
 Raudteepersonal
 1.
 Amet täidab asjakohaseid raudteepersonaliga seotud
 ülesandeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ[16] artiklites 4, 20, 22, 23, 25, 28,
 33, 34, 35 ja 37.
 2.
 Komisjon võib nõuda ametilt muude
 raudteepersonaliga seotud ülesannete täitmist vastavalt direktiivile 2007/59/EÜ.
 3.
 Amet konsulteerib pädevate asutustega
 raudteepersonali küsimustes lõigetes 1 ja 2 osutatud ülesannete osas. Amet võib
 edendada koostööd kõnealuste asutuste vahel, sh korraldada asjakohaseid
 kohtumisi nende esindajatega.
 Artikkel 33
 Registrid
 ja nende kättesaadavus
 1.
 Amet loob direktiivi ... [koostalitluse direktiiv]
 artiklitega 43, 44, ja 45 ette nähtud üleeuroopalised registrid ja peab neid.
 Amet tegutseb raudteeohutuse direktiivis, koostalitluse direktiivis ja vedurijuhte
 käsitlevas direktiivis osutatud registrite ja andmebaaside süsteemihaldurina.
 See hõlmab eelkõige järgmist:
 (a)
 registrite tehnilise kirjelduse väljatöötamine ja
 haldamine;
 (b)
 liikmesriikide registrialaste arengutendentside
 koordineerimine;
 (c)
 registrialaste suuniste andmine asjakohastele
 sidusrühmadele;
 (d)
 komisjonile soovituste esitamine seoses
 olemasolevate registrite tehnilise kirjelduse täiustamise ja uute registrite
 loomise vajadusega.
 2.
 Amet teeb avalikult kättesaadavaks järgmised
 direktiividega [koostalitluse direktiiv] ja [raudteeohutuse direktiiv] ette
 nähtud dokumendid ja registrid:
 (a)
 allsüsteemide EÜ vastavustõendamise
 deklaratsioonid;
 (b)
 koostalitluse komponentide EÜ
 vastavusdeklaratsioonid ja koostalitluse komponentide EÜ kasutuskõlblikkuse
 deklaratsioonid;
 (c)
 direktiivi ... [direktiiv, millega luuaks Euroopa
 ühtne raudteepiirkond (uuesti sõnastatud)] kohaselt välja antud litsentsid;
 (d)
 direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv]
 artikli 10 kohaselt välja antud ohutussertifikaadid;
 (e)
 ametile direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv]
 artikli 24 kohaselt saadetud uurimisaruanded;
 (f)
 direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv] artikli 8
 ning direktiivi ... [koostalitluse direktiiv] artikli 14 kohaselt komisjonile
 teatatud siseriiklikud eeskirjad;
 (g)
 veeremiregistrid, sh asjakohastele riiklikele
 registritele suunava lingi kaudu;
 (h)
 taristuregistrid, sh asjakohastele riiklikele
 registritele suunava lingi kaudu;
 (i)
 lubatud veeremitüüpide Euroopa register;
 (j)
 register, mis sisaldab ERTMSi tehniliste
 kirjelduste muutmise ja selliste muudatuste kavandamise taotlusi;
 (k)
 register, mis sisaldab reisijateveo telemaatiliste
 seadmete KTK / kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK spetsifikaatide muutmise ja
 selliste muudatuste kavandamise taotlusi;
 (l)
 veeremiüksuste valdajate tähiste register, mida
 haldab amet vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK-le;
 (m)
 kvaliteediaruanded, mis antakse välja kooskõlas
 määruse (EÜ) nr 1371/2007 artikli 28 lõikega 2.
 3.
 Lõikes 2 osutatud dokumentide saatmise praktilise
 korra üle arutavad ja sellise korra lepivad kokku liikmesriigid ja komisjon
 ameti ettevalmistatud kavandi alusel.
 4.
 Lõikes 2 osutatud dokumentide saatmisel võivad
 asjaomased asutused märkida, milliseid dokumente ei ole lubatud
 julgeolekukaalutlustel avalikustada.
 5.
 Lõike 2 punktides c ja d osutatud litsentside ja
 sertifikaatide väljaandmise eest vastutavad riiklikud asutused teatavad ametile
 ühe kuu jooksul kõikidest oma üksikutest otsustest kõnealuste litsentside ja
 sertifikaatide väljaandmise, uuendamise, muutmise või tühistamise kohta.
 6.
 Amet võib lisada avalikku andmebaasi mis tahes
 avaliku dokumendi või lingi, mis on asjakohane käesoleva määruse eesmärkide
 saavutamisel, võttes arvesse liidus kohaldatavaid andmekaitsealaseid õigusakte.
 Artikkel 34
 Riiklike
 ohutus-, ohutusjuurdlus- ja esindusasutuste võrgustikud
 1.
 Amet loob direktiivi ... [raudteeohutuse direktiiv]
 artiklis 21 osutatud riiklike ohutusasutuste ja ohutusjuurdlusasutuste
 võrgustiku. Amet tagab neile sekretariaaditeenuse. Võrgustike ülesanded on
 eelkõige järgmised:
 (a)
 raudtee ohutuse ja koostalitlusega seotud teabe
 vahetamine;
 (b)
 heade tavade reklaamimine;
 (c)
 raudteeohutusteabe, eelkõige ühiste
 ohutusnäitajatega seotud teabe edastamine ametile.
 Amet lihtsustab koostööd kõnealuste võrgustike
 vahel, eelkõige võib ta teha otsuse pidada ühiskohtumisi mõlema võrgustikuga.
 2.
 Amet loob liidu tasandil tegutsevate raudteesektori
 esindusasutuste võrgustiku. Kõnealuste asutuste loetelu määrab kindlaks
 komisjon rakendusaktiga, mis võetakse vastu kooskõlas artiklis 75 osutatud
 nõuandemenetlusega. Amet tagab võrgustikule sekretariaaditeenuse. Võrgustiku
 ülesanded on eelkõige järgmised:
 (a)
 raudtee ohutuse ja koostalitlusega seotud teabe
 vahetamine;
 (b)
 heade tavade reklaamimine;
 (c)
 ametile raudtee ohutuse ja koostalitluse alase
 teabe esitamine.
 3.
 Lõigetes 1 ja 2 osutatud võrgustikud võivad esitada
 artikli 9 lõike 2 kohaselt kavandatud soovituste kohta mittesiduvaid arvamusi.
 4.
 Amet võib luua muid võrgustikke, kuhu kuuluvad
 raudteesüsteemi mõne osa eest vastutavad asutused või organid.
 5.
 Komisjon võib osaleda käesolevas artiklis osutatud
 võrgustike kohtumistel.
 Artikkel 35
 Teabe
 vahetamine ja tulemuste levitamine
 Amet edastab ja levitab asjakohastele
 sidusrühmadele Euroopa raudteealase õigusraamistikuga, standardite ja
 suunistega seotud teavet kooskõlas haldusnõukogus vastu võetud asjakohase
 teavitamis- ja levitamiskavaga. Selliseid vajadusanalüüsil põhinevaid kavasid
 ajakohastab korrapäraselt haldusnõukogu.
 Artikkel 36
 Teadusuuringud
 ja innovatsiooni edendamine
 1.
 Amet aitab komisjoni taotluse korral edendada
 raudteealaseid teadusuuringuid liidu tasandil, sh toetab asjakohaseid komisjoni
 talitusi ja esindusasutusi. Selline osalemine ei piira muid liidu tasandil
 tehtavaid teadusuuringuid.
 2.
 Komisjon võib teha ametile ülesandeks edendada
 innovatsiooni, et parandada raudtee koostalitlust ja ohutust, eelkõige edendada
 uute infotehnoloogialahenduste ning jälgimis- ja otsimissüsteemide kasutamist.
 Artikkel 37
 Komisjoni abistamine
 1.
 Amet abistab komisjoni tema taotluse korral liidu
 selliste õigusaktide rakendamisel, mille eesmärk on tõhustada raudteesüsteemide
 koostalitlust ja töötada välja Euroopa raudteesüsteemi ohutuse alane ühine
 lähenemisviis.
 2.
 Kõnealune abi võib hõlmata järgmist:
 (a)
 tehniline nõustamine erilist oskusteavet nõudvates
 küsimustes;
 (b)
 teabe kogumine artiklis 34 osutatud võrgustike
 kaudu.
 Artikkel 38
 Raudteeprojektide
 hindamise abistamine
 Ilma et see piiraks direktiivi ...
 [koostalitluse direktiiv] artiklis 9 sätestatud erandite kohaldamist, uurib
 amet komisjoni taotluse korral koostalitluse ja ohutuse aspektist kõiki
 projekte, mis käsitlevad sellise allsüsteemi projekteerimist, ehitamist,
 uuendamist või ajakohastamist, mille kohta on esitatud taotlus liidult rahalise
 abi saamiseks.
 Amet esitab arvamuse selle kohta, kas projekt
 vastab asjakohastele raudtee koostalitluse ja ohutuse alastele õigusaktidele,
 ajavahemiku jooksul, mis lepitakse komisjoniga kokku projekti tähtsuse ja
 olemasolevate ressursside alusel ning mis ei või olla pikem kui kaks kuud.
 Artikkel 39
 Liikmesriikide,
 kandidaatriikide ja sidusrühmade abistamine
 1.
 Amet tegeleb omal algatusel või komisjoni,
 liikmesriikide, kandidaatriikide või artiklis 34 osutatud võrgustike taotluse
 korral koolituse ja muu asjakohase tegevusega, mis hõlmab raudtee koostalitluse
 ja ohutuse alaste õigusaktide kohaldamist ja selgitamist ning on seotud ameti
 muude toodetega, nt registrite, rakendussuuniste või soovitustega.
 2.
 Lõikes 1 osutatud tegevuse laadi ja ulatuse
 otsustab haldusnõukogu ja lisab selle tööprogrammi.
 Artikkel 40
 Rahvusvahelised
 suhted
 1.
 Niivõrd kui see on vajalik käesoleva määruse
 eesmärkide saavutamiseks ja ilma, et see piiraks liikmesriikide ja liidu
 institutsioonide asjakohast pädevust, võib amet arendada suhteid ja sõlmida
 halduskokkuleppeid järelevalveasutustega, rahvusvaheliste organisatsioonidega
 ja selliste kolmandate riikide haldusasutustega, kes on pädevad ameti tegevusvaldkonda
 kuuluvates küsimustes, et käia kaasas teaduse ja tehnika arenguga ning tagada
 Euroopa Liidu raudteealaste õigusaktide ja standardite edendamine.
 2.
 Kõnealused kokkulepped ei loo liidule ja selle
 liikmesriikidele õiguslikke kohustusi ega takista liikmesriike ja nende
 pädevaid asutusi sõlmimast kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid kõnealuste
 järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikide
 haldusasutustega. Kõnealused kokkulepped ja koostöö arutatakse eelnevalt läbi komisjoniga
 ja nendest antakse korrapäraselt aru.
 3.
 Haldusnõukogu võtab vastu strateegia, mis käsitleb
 kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega arendatavaid
 suhteid ameti pädevusse kuuluvates küsimustes. Kõnealune strateegia ning
 täpsustus sellega seotud ressursside kohta lisatakse ameti iga- ja
 mitmeaastasesse tööprogrammi.
 Artikkel 41
 Varuosi
 käsitlev koordineerimine
 Amet aitab välja selgitada need võimalikud
 raudtee-varuosad, mis tuleb standardida. Selleks võib amet luua töörühma, et
 koordineerida sidusrühmade tegevust, ja luua sidemed Euroopa
 standardiorganitega. Amet annab komisjonile asjakohaseid soovitusi.
 9. PEATÜKK
 AMETI TÖÖKORRALDUS
 Artikkel 42
 Haldus- ja juhtimisstruktuur
 Ameti haldus- ja juhtimisstruktuur koosneb järgmistest osadest:
 (a)
 haldusnõukogu, kes täidab artiklis 47 sätestatud
 ülesandeid;
 (b)
 juhatus, kes täidab artiklis 49 sätestatud
 ülesandeid;
 (c)
 tegevdirektor, kes täidab artiklis 50 sätestatud
 kohustusi;
 (d)
 apellatsiooninõukogu, kes täidab artiklites 54–56
 sätestatud kohustusi.
 Artikkel 43
 Haldusnõukogu
 koosseis
 1.
 Haldusnõukokku kuulub igast liikmesriigist üks
 hääleõiguslik esindaja ja komisjonist neli hääleõiguslikku esindajat.
 Lisaks kuulub haldusnõukokku kuus hääleõiguseta
 esindajat järgmistest Euroopa tasandi rühmadest:
 (a)
 raudteeveo-ettevõtjad,
 (b)
 taristuettevõtjad,
 (c)
 raudteesektor,
 (d)
 ametiühingud,
 (e)
 reisijad,
 (f)
 kaubaveokliendid.
 Komisjon nimetab iga kõnealuse rühma ühe esindaja
 ja tema asendaja nelja nime sisaldavast kandidaatide nimekirjast, mille
 vastavad Euroopa organisatsioonid esitavad.
 2.
 Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad määratakse
 vastavalt nende teadmistele ameti põhitegevusest, võttes arvesse asjakohaseid
 juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik osalised püüavad piirata
 esindajate vahetumist haldusnõukogus, et tagada selle töö järjepidevus. Kõikide
 osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.
 3.
 Liikmesriigid ja komisjon nimetavad haldusnõukokku
 oma esindajad ja nende asendajad, kes esindavad haldusnõukogu liiget tema
 äraolekul.
 4.
 Haldusnõukogu liikme ametiaeg kestab neli aastat ja
 seda võib pikendada.
 5.
 Vajaduse korral nähakse artiklis 68 osutatud korras
 ette kolmandate riikide esindajate osalemine ja osalemistingimused.
 Artikkel 44
 Haldusnõukogu
 esimees
 1.
 Haldusnõukogu valib oma hääleõiguslike liikmete
 kahe kolmandiku häälteenamusega esimehe liikmesriikide esindajate hulgast ja
 aseesimehe oma liikmete hulgast.
 Kui esimees ei saa oma kohuseid täita, asendab
 teda aseesimees.
 2.
 Esimehe ja aseesimehe ametiaeg kestab neli aastat
 ja seda võib pikendada. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõpeb mis tahes ajal
 ametiaja jooksul, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka nende ametiaeg esimehe
 või aseesimehena.
 Artikkel 45
 Koosolekud
 1.
 Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees.
 Koosolekutel osaleb ameti tegevdirektor.
 2.
 Haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kaks korda
 aastas. Haldusnõukogu tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotluse
 korral, liikmete enamuse taotluse korral või haldusnõukokku nimetatud
 liikmesriikide esindajate ühe kolmandiku taotluse korral.
 Artikkel 46
 Hääletamine
 Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud
 teisiti, teeb haldusnõukogu oma otsused hääleõiguslike liikmete absoluutse
 häälteenamusega. Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl.
 Artikkel 47
 Haldusnõukogu
 ülesanded
 1.
 Ameti ülesannete täitmise tagamiseks teeb
 haldusnõukogu järgmist:
 (a)
 võtab vastu aastaaruande ameti eelmise aasta
 tegevuse kohta, saadab selle 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule,
 komisjonile ja kontrollikojale ning avalikustab selle;
 (b)
 võtab igal aastal pärast komisjoni arvamuse saamist
 ja kooskõlas artikliga 48 vastu oma hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku
 häälteenamusega ameti järgmise aasta tööprogrammi ja strateegilise mitmeaastase
 tööprogrammi;
 (c)
 võtab hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku
 häälteenamusega vastu ameti aastaeelarve ja täidab muid ameti eelarvega seotud
 ülesandeid kooskõlas 10. peatükiga;
 (d)
 kehtestab tegevdirektori otsuste tegemise korra;
 (e)
 võtab vastu artikli 10 kohaste külaskäikude
 tegemise korra;
 (f)
 kehtestab kodukorra;
 (g)
 võtab vastu artiklis 35 osutatud teavitamis- ja
 levitamiskava ning ajakohastab neid;
 (h)
 võtab vastu artiklites 29 ja 30 osutatud
 auditeerimise korra;
 (i)
 kooskõlas lõikega 2 kasutab ameti personali suhtes
 volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike
 personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale
 asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse määrava
 asutuse volitused”);
 (j)
 võtab vastu ametnike personalieeskirjade ja muude
 teenistujate teenistustingimuste asjakohased rakenduseeskirjad ametnike
 personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korras;
 (k)
 nimetab hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku
 häälteenamusega ametisse tegevdirektori ja võib pikendada tema ametiaega või ta
 ametist tagasi kutsuda kooskõlas artikliga 62;
 (l)
 võtab vastu pettustevastase strateegia, mis
 rakendatavate meetmete kulusid ja tulusid arvesse võttes on proportsionaalne
 pettuseohuga;
 (m)
 tagab Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF)
 uurimistest ning erinevatest sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest
 tulenevate järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve;
 (n)
 võtab vastu eeskirjad haldusnõukogu ja
 apellatsiooninõukogu liikmetega seotud huvikonfliktide ärahoidmise ja ohjamise
 kohta.
 2.
 Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike
 personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud menetlusega vastu otsuse, mis
 põhineb kõnealuste personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude
 teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse
 asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse
 kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada.
 Tegevdirektoril on õigus kõnealused volitused edasi delegeerida.
 Eelmise lõigu kohaldamisel võib haldusnõukogu
 erandlike asjaolude korral teha otsuse ajutiselt peatada ametisse määrava
 asutuse volituste delegeerimise tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende
 volituste edasidelegeerimise ning täita kõnealuseid volitusi ise või
 delegeerida need ühele oma liikmetest või töötajale, v.a tegevdirektor.
 Artikkel 48
 Iga- ja
 mitmeaastane tööprogramm
 1.
 Ameti haldusnõukogu võtab komisjoni arvamust
 arvesse võttes vastu tööprogrammi iga aasta 30. novembriks ja edastab selle
 liikmesriikidele, Euroopa parlamendile, nõukogule, komisjonile ja artiklis 34
 osutatud võrgustikele.
 2.
 Tööprogrammi vastuvõtmine ei piira liidu
 iga-aastast eelarvemenetluse kohaldamist. Kui komisjon teatab 15 päeva jooksul
 alates tööprogrammi vastuvõtmisest, et ta sellega ei nõustu, vaatab
 haldusnõukogu programmi uuesti läbi, muudab seda vajaduse korral ning võtab
 selle muudetud versiooni kahe kuu jooksul teisel lugemisel vastu kas
 hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega (sealhulgas kõikide
 komisjoni esindajate hääled) või liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega.
 3.
 Ameti tööprogrammis määratakse kindlaks iga
 tegevuse eesmärgid. Üldjuhul seostatakse iga tegevus ja projekt selgelt selle
 teostamiseks vajalike ressurssidega kooskõlas tegevuspõhise eelarvestamise ja
 juhtimise põhimõtetega ning artikli 7 lõikes 2 sätestatud varase
 mõjuhindamismenetlusega.
 4.
 Vajaduse korral muudab haldusnõukogu vastuvõetud
 tööprogrammi, kui ametile antakse uus ülesanne. Sellise uue ülesande lisamise
 korral analüüsitakse selle mõju inim- ja eelarveressurssidele ja võidakse teha
 otsus lükata edasi muude ülesannete täitmine.
 5.
 Haldusnõukogu võtab ka iga aasta 30. novembriks
 vastu strateegilise mitmeaastase tööprogrammi ja ajakohastab seda. Arvesse
 võetakse komisjoni arvamust. Programmi kavandamisel konsulteeritakse Euroopa
 Parlamendi ja artiklis 34 osutatud võrgustikega. Vastuvõetud mitmeaastane
 tööprogramm edastatakse liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule,
 komisjonile aja artiklis 34 osutatud võrgustikele.
 Artikkel 49
 Juhatus
 1.
 Haldusnõukogu abistab juhatus.
 2.
 Juhatus valmistab ette haldusnõukogus vastuvõetavad
 otsused. Vajaduse korral teeb ta kiireloomulistel juhtudel teatavaid esialgseid
 otsuseid haldusnõukogu eest, eelkõige haldus- ja eelarveküsimustes.
 Koos haldusnõukoguga tagab ta OLAFi uurimistest
 ning erinevatest sise- ja välisauditite aruannetest ja hindamistest tulenevate
 järelduste ja soovituste järgimise nõuetekohase järelevalve.
 Ilma et see piiraks tegevdirektori kohustuste
 täitmist, mis on sätestatud artiklis 30, abistab ja nõustab ta tegevdirektorit
 haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldus- ja
 eelarvejuhtimise järelevalvet.
 3.
 Juhatuse moodustavad haldusnõukogu esimees, üks
 komisjoni esindaja ja [neli] haldusnõukogu liiget. Haldusnõukogu nimetab
 juhatuse liikmed ja esimehe.
 4.
 Juhatuse liikmete ametiaja kestus on võrdne
 haldusnõukogu liikmete ametiaja kestusega.
 5.
 Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt üks kord
 kolme kuu tagant. Juhatuse esimees kutsub juhatuse liikmete taotluse korral
 kokku täiendavaid koosolekuid.
 6.
 Haldusnõukogu kehtestab juhatuse kodukorra.
 Artikkel 50
 Tegevdirektori
 ülesanded
 1.
 Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma kohustuste
 täitmisel täiesti sõltumatu. Tegevdirektor annab oma tegevusest aru
 haldusnõukogule.
 2.
 Tegevdirektor ei taotle ega võta vastu juhiseid
 üheltki valitsusasutuselt ega muult organilt, välja arvatud juhul, kui need
 tulenevad komisjoni, haldusnõukogu või juhatuse volitustest.
 3.
 Tegevdirektor esitab Euroopa Parlamendile aruande
 oma ülesannete täitmise kohta, kui tal palutakse seda teha. Nõukogu võib paluda
 tegevdirektoril esitada aruande ülesannete täitmise kohta.
 4.
 Tegevdirektor on ameti seaduslik esindaja. Ta võtab
 vastu otsuseid, soovitusi, arvamusi ja muid ameti ametlikke dokumente.
 5.
 Tegevdirektor vastutab ameti haldusjuhtimise ja
 talle käesoleva määrusega määratud ülesannete täitmise eest. Eelkõige peab
 tegevdirektor tegema järgmist:
 (a)
 juhtima ameti igapäevast tööd;
 (b)
 rakendama haldusnõukogus vastu võetud otsuseid;
 (c)
 koostama iga-aastase tööprogrammi ja strateegilise
 mitmeaastase tööprogrammi ning esitama need haldusnõukogule pärast komisjoniga
 konsulteerimist;
 (d)
 rakendama iga-aastase tööprogrammi ja strateegilise
 mitmeaastase tööprogrammi ning võimaluse piires reageerima komisjoni
 abitaotlustele, mis on seotud käesolevast määrusest tulenevate ameti ülesannete
 täitmisega;
 (e)
 andma haldusnõukogule aru strateegilise
 mitmeaastase tööprogrammi rakendamisest;
 (f)
 võtma vajalikke meetmeid, eelkõige võtma vastu
 ametisisesed haldusjuhised ja avaldama korraldusi, et tagada ameti töö
 kooskõlas käesoleva määrusega;
 (g)
 kehtestama tulemusliku jälgimissüsteemi, et
 võrrelda ameti töötulemusi selle tegevuse eesmärkidega, ning kehtestama
 korrapärase hindamissüsteemi, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele.
 (h)
 koostama igal aastal üldaruande kavandi punktis g
 osutatud järelevalve- ja hindamissüsteemi alusel ning esitama selle
 haldusnõukogule;
 (i)
 koostama ameti tulude ja kulude eelarvestuse
 projekti vastavalt artiklile 58 ja täitma eelarve vastavalt artiklile 59;
 (j)
 koostama aastaaruande ameti tegevuse kohta ja
 esitama selle haldusnõukogule hindamiseks;
 (k)
 koostama tegevuskava, mis sisaldab järelhindamise
 järelduste alusel võetavaid järelmeetmeid, ning esitama kaks korda aastas
 komisjonile aruande edusammude kohta;
 (l)
 kaitsma liidu finantshuve ning selleks kohaldama
 ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu
 võitlemiseks, teostama tulemuslikku kontrolli, eeskirjade eiramise avastamise
 korral nõudma tagasi valesti makstud summad ning vajaduse korral kohaldama
 tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi;
 (m)
 koostama ameti pettustevastase strateegia ja
 esitama selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;
 (n)
 koostama ameti finantseeskirjade eelnõu, mille
 haldusnõukogu võtab vastu artikli 60 alusel, ning nende rakenduseeskirjad.
 Artikkel 51
 Apellatsiooninõukogu
 loomine ja koosseis
 1.
 Amet loob ühe või mitu apellatsiooninõukogu.
 2.
 Apellatsiooninõukogu koosneb esimehest ja kahest
 liikmest. Nende puudumise korral esindavad neid asendajad.
 3.
 Haldusnõukogu nimetab esimehe, kaks liiget ja nende
 asendajad komisjoni esitatud kvalifitseeritud kandidaatide nimekirjast.
 4.
 Kui apellatsiooninõukogu peab menetletava kaebuse
 puhul vajalikuks, võib ta haldusnõukogu taotluse korral nimetada asjaomase
 juhtumi menetlemiseks lõikes 3 osutatud nimekirjast veel kaks liiget ja nende
 asendajad.
 5.
 Komisjon kehtestab pärast haldusnõukoguga
 konsulteerimist ja kooskõlas artiklis 75 osutatud nõuandemenetlusega ameti
 ettepanekul apellatsiooninõukogu kodukorra.
 Artikkel 52
 Apellatsiooninõukogude
 liikmed
 1.
 Apellatsiooninõukogu liikmete ja nende asendajate
 ametiaeg kestab neli aastat ja seda võib pikendada.
 2.
 Apellatsiooninõukogu liikmed on sõltumatud ega
 pruugi täita agentuuris ühtki muud ülesannet. Otsuste tegemisel ei ole nad
 seotud mingite juhistega.
 3.
 Apellatsiooninõukogu liikmeid ei või nende ametiaja
 jooksul ametist tagasi kutsuda ega kvalifitseeritud kandidaatide nimekirjast
 eemaldada, välja arvatud juhul, kui selleks on tõsised põhjused ja kui komisjon
 teeb pärast haldusnõukogu arvamuse saamist sellekohase otsuse.
 Artikkel 53
 Väljaarvamine
 ja taandamine
 1.
 Apellatsiooninõukogu liikmed ei või osaleda kaebuse
 menetlemises, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid, kui nad on olnud
 varem menetluse ühe osalise esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud
 otsuse tegemises.
 2.
 Apellatsiooninõukogu liikmed, kes leiavad, et nad
 ei tohiks osaleda kaebuse menetlemises ühel lõikes 1 osutatud või mis tahes
 muul põhjusel, teatavad sellest apellatsiooninõukogule, kes teeb asjakohase
 väljaarvamisotsuse.
 Artikkel 54
 Otsused,
 mille peale võib kaevata
 1.
 Apellatsiooninõukogule võib edasi kaevata otsused,
 mille amet on teinud vastavalt artiklitele 12, 16, 17 ja 18.
 2.
 Lõike 1 kohaselt esitatud kaebus ei peata otsuse
 täitmist. Amet võib peatada edasikaevatud otsuse kohaldamise, kui tema arvates
 asjaolud seda võimaldavad.
 Artikkel 55
 Edasikaebeõigusega
 isikud, edasikaebamise tähtaeg ja kaebuse vorm
 1.
 Mis tahes füüsiline või juriidiline isik võib edasi
 kaevata otsuse, mille amet on talle adresseerinud vastavalt artiklitele 12, 16,
 17 ja 18.
 2.
 Kaebus ning selle põhjendus esitatakse ametile
 kirjalikult kahe kuu jooksul alates meetme teatavaks tegemisest asjaomasele
 isikule või, kui talle ei ole meetmest teatatud, siis kahe kuu jooksul alates
 meetmest teadasaamise päevast.
 Artikkel 56
 Kaebuste
 läbivaatamine ning nende kohta tehtavad otsused
 1.
 Kaebuse läbivaatamisel tegutseb
 apellatsiooninõukogu kiiresti. Ta kutsub nii sageli kui vajalik kaebemenetluse
 osalisi esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi enda saadetud teadete või
 teiste kaebemenetluse osaliste avalduste kohta. Kaebemenetluse osalistel on
 õigus anda suulisi seletusi.
 2.
 Apellatsiooninõukogu võib kasutada ameti pädevusse
 kuuluvaid asjakohaseid volitusi või anda juhtumi edasiseks lahendamiseks üle
 ameti pädevale asutusele. Apellatsiooninõukogu arvamus ei ole viimati nimetatud
 asutuse jaoks siduv.
 Artikkel 57
 Euroopa
 Kohtusse kaebamine
 1.
 Kaebusi artiklite 12, 16, 17 ja 18 alusel ametis
 tehtud otsuste tühiseks tunnistamiseks võib Euroopa Liidu Kohtusse esitada
 alles pärast seda, kui kõik ametisisesed kaebemenetlused on ammendatud.
 2.
 Amet võtab kõik vajalikud meetmed Euroopa Liidu
 Kohtu otsuse täitmiseks.
 10. PEATÜKK
 FINANTSSÄTTED
 Artikkel 58
 Eelarve
 1.
 Ameti tulude ja kulude eelarvestus koostatakse
 igaks eelarveaastaks, mis vastab kalendriaastale, ja see esitatakse ameti
 eelarves. Tulud ja kulud on tasakaalus.
 2.
 Ameti tulud koosnevad järgmisest:
 (a)
 liidu osamaks,
 (b)
 ameti töös osalevate kolmandate riikide osamaksud
 vastavalt artiklile 68,
 (c)
 lõivud, mida taotlejad ja valdajad maksavad
 sertifikaatide ja lubade eest, mille amet annab välja kooskõlas artiklitega 12,
 16, 17 ja 18;
 (d)
 tasud väljaannete, koolituse ja muude ameti
 osutatavate teenuste eest;
 (e)
 mis tahes vabatahtlik rahaline toetus
 liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või muudelt üksustelt, eeldusel et
 selline toetus ei kahjusta ameti sõltumatust ega erapooletust.
 3.
 Ameti kulud hõlmavad personali-, haldus-, taristu-
 ja tegevuskulusid.
 4.
 Tulud ja kulud on tasakaalus.
 5.
 Haldusnõukogu koostab igal aastal tegevdirektori
 poolt tegevuspõhise eelarvestamise põhimõttel koostatud kavandi põhjal ameti
 järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse. Haldusnõukogu esitab
 kõnealuse eelarvestuse, sh ametikohtade loetelu kava, komisjonile hiljemalt 31.
 jaanuariks.
 6.
 Komisjon edastab tulude ja kulude eelarvestuse
 Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”)
 koos liidu üldeelarve esialgse projektiga.
 7.
 Kõnealuse eelarvestuse alusel kannab komisjon liidu
 üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade
 loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning
 esitab kooskõlas aluslepingu artikliga 314 eelarvepädevatele
 institutsioonidele.
 8.
 Eelarvepädevad institutsioonid kiidavad heaks ameti
 toetuseks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad
 ameti ametikohtade loetelu.
 9.
 Eelarve võtab vastu haldusnõukogu oma
 hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega. Ameti eelarve on
 lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda
 vastavalt.
 10.
 Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele
 institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel
 võib olla oluline finantsmõju eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga
 seotud projektide puhul, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral. Ta teatab
 sellest komisjonile. Kui emb-kumb eelarvepädev institutsioon on teatanud oma
 kavatsusest esitada projekti kohta arvamus, esitab ta oma arvamuse
 haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamise kuupäeva.
 Artikkel 59
 Eelarve
 täitmine ja kontroll
 1.
 Tegevdirektor vastutab ameti eelarve täitmise eest.
 2.
 Ameti peaarvepidaja saadab komisjoni
 peaarvepidajale hiljemalt iga järgmise eelarveaasta 1. märtsil esialgse
 raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta
 eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib
 institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed
 raamatupidamisaruanded vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (üldine
 finantsmäärus) artiklile 147.
 3.
 Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31.
 märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja kontrollikojale ameti esialgse
 raamatupidamisaruande ning eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande asjaomase
 eelarveaasta kohta. Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne
 edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 Kontrollikoda vaatab selle aruande läbi vastavalt
 aluslepingu artiklile 287. Kontrollikoda avaldab igal aastal aruande ameti
 tegevuse kohta.
 4.
 Kui tegevdirektor saab vastavalt üldise
 finantsmääruse artiklile 148 kontrollikoja tähelepanekud ameti esialgse
 raamatupidamisaruande kohta, koostab ta omal vastutusel ameti lõpliku
 raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.
 5.
 Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ameti
 raamatupidamisaruande kohta.
 6.
 Tegevdirektor edastab hiljemalt igale
 eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja
 haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja
 kontrollikojale.
 7.
 Lõpparuanded avaldatakse.
 8.
 Tegevdirektor saadab hiljemalt igale eelarveaastale
 järgneva aasta 30. septembriks kontrollikojale selle märkuste kohta
 vastuse. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.
 9.
 Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab
 tegevdirektor talle üldise finantsmääruse artikli 165 lõike 3
 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohast eelarveaastat käsitleva eelarve
 täitmise kinnitamise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.
 10.
 Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu
 soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele
 aasta N eelarve täitmise kohta enne aasta N + 2 30. aprilli.
 Artikkel 60
 Finantseeskirjad
 Haldusnõukogu võtab ameti suhtes kohaldatavad
 finantseeskirjad vastu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei tohi
 lahkneda määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002,[17] välja arvatud juhul, kui see
 on konkreetselt vajalik ameti tegevuseks ja kui komisjon on andnud oma eelneva
 nõusoleku.
 11. PEATÜKK
 PERSONAL
 Artikkel 61
 Üldsätted
 1.
 Ameti personali suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu
 ametnike personalieeskirju, Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi
 ja muid Euroopa Liidu institutsioonide kokkuleppega kõnealuste
 personalieeskirjade jõustamiseks vastu võetud eeskirju.
 2.
 Teenistuse huvides võtab amet tööle:
 (f)
 tähtajatu töölepingu tingimustele vastavad töötajad
 ja
 (g)
 tähtajatu töölepingu tingimustele mittevastavad
 töötajad.
 Kõnealuse lõike asjakohased rakenduseeskirjad
 võetakse vastu ametnike personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud korras.
 3.
 Amet võtab asjakohased haldusmeetmed, et korraldada
 oma töö nii, et välditakse huvide konflikti.
 Artikkel 62
 Tegevdirektor
 1.
 Tegevdirektor võetakse tööle ajutise teenistujana
 vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a.
 2.
 Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu
 komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast avatud ja läbipaistva
 valikumenetlusega.
 Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ametit
 haldusnõukogu esimees.
 Enne ametisse nimetamist võidakse haldusnõukogu
 valitud kandidaati kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et
 vastata selle liikmete küsimustele.
 3.
 Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja
 lõpuks koostab komisjon hinnangu, milles võetakse arvesse hinnangut tegevdirektori
 tegevusele ning ameti edasisi ülesandeid ja probleeme.
 4.
 Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse
 lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori
 ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat.
 5.
 Haldusnõukogu teatab Euroopa Parlamendile oma
 kavatsusest pikendada tegevdirektori ametiaega. Ühe kuu jooksul enne sellist
 pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva
 komisjoni ette, et vastata selle liikmete küsimustele.
 6.
 Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei
 või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises.
 7.
 Tegevdirektori võib ametist tagasi kutsuda üksnes
 otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.
 Artikkel 63
 Liikmesriikide
 lähetatud eksperdid ja muu personal
 Amet võib kasutada ka liikmesriikide lähetatud
 eksperte või muid ametiväliseid töötajaid vastavalt ametnike
 personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele.
 Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles
 sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide ekspertide lähetamist
 ametisse.
 12. PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 64
 Privileegid
 ja immuniteedid
 Ameti ja selle personali suhtes kohaldatakse
 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli.
 Artikkel 65
 Peakorterileping
 ja tegutsemistingimused
 1.
 Vajalikud sätted tegutsemistingimuste ja vahendite
 kohta, mis asukohaliikmesriik peab ametile võimaldama, ning kõnealuses
 liikmesriigis ameti tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, personali ja nende
 pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad nähakse ette peakorterilepingus,
 mille amet ja asukohaliikmesriik sõlmivad pärast haldusnõukogult saadud
 heakskiitu hiljemalt 2015. aastal.
 2.
 Asukohaliikmesriik tagab ametile parimad võimalikud
 tegutsemistingimused, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud
 koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.
 Artikkel 66
 Vastutus
 1.
 Ameti lepingulist vastutust reguleerib asjaomase
 lepingu suhtes kohaldatav õigus.
 2.
 Otsuste tegemine kuulub Euroopa Liidu Kohtu
 pädevusse vastavalt ameti sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.
 3.
 Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet kõik
 kahjud, mille tema talitused või töötajad oma kohustuste täitmise käigus on
 tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.
 4.
 Lõikes 3 osutatud kahju heastamisega seotud
 vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.
 Artikkel 67
 Keelte
 kasutamine
 1.
 Ameti suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta
 määruse nr 1 (milles määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled)[18] sätteid.
 2.
 Ameti tegutsemiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab
 Euroopa Liidu institutsioonide tõlkekeskus.
 Artikkel 68
 Kolmandate
 riikide osalemine ameti töös
 1.
 Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, on amet
 osalemiseks avatud kolmandatele riikidele, eelkõige Euroopa naabruspoliitika ja
 laienemispoliitika reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ja EFTA riikidele,
 kes on sõlminud liiduga lepingu, mille kohaselt asjaomased riigid on vastu
 võtnud käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas kehtivad ELi õigusaktid ja
 kohaldavad neid.
 2.
 Kooskõlas lõikes 1 osutatud lepingute asjakohaste
 sätetega sõlmivad amet ja kolmandad riigid omavahelised kokkulepped, millega
 määratakse kindlaks üksikasjalikud eeskirjad nende riikide osalemiseks ameti
 töös, eelkõige osalemise laad ja ulatus. Kõnealused kokkulepped hõlmavad muu
 hulgas rahalisi toetusi ja personali käsitlevaid sätteid. Sätetega võib ette
 näha hääleõiguseta esindatuse haldusnõukogus.
 Amet allkirjastab kõnealused kokkulepped pärast
 komisjonilt nõusoleku saamist ja haldusnõukoguga konsulteerimist.
 Artikkel 69
 Koostöö
 riiklike asutuste ja organitega
 1.
 Amet võib sõlmida lepinguid asjakohaste riiklike
 asutustega, eelkõige riiklike ohutusasutustega, ja muude pädevate organitega
 seoses artiklite 12, 16, 17 ja 18 rakendamisega.
 2.
 Kõnealused lepingud võivad sisaldada sätet, et
 ameti mõne ülesande täitmine, nt toimikute kontrollimine ja koostamine,
 tehnilise ühilduvuse kontrollimine, külaskäikude tegemine ja tehniliste
 uuringute kavandamine, tellitakse riiklikelt asutustelt.
 3.
 Amet tagab, et kõnealused lepingud sisaldavad
 vähemalt ülesannete konkreetset kirjeldust ning nende täitmise tingimusi ja
 tähtaega ning maksete suurust ja maksegraafikut.
 4.
 Lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud lepingud ei piira
 ameti üldkohustust täita artiklitega 12, 16, 17 ja 18 ette nähtud ülesandeid.
 Artikkel 70
 Läbipaistvus
 Ameti valduses olevate dokumentide suhtes
 kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001[19].
 Haldusnõukogu võtab [...] vastu praktilised
 meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks.
 Ameti otsuste kohta, mis on vastu võetud
 määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt, võib esitada vastavalt
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 228 kaebuse ombudsmanile või
 pöörduda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 263 Euroopa
 Liidu Kohtusse.
 Amet kohaldab isikuandmete töötlemise suhtes
 määrust (EÜ) nr 45/2001.
 Artikkel 71
 Salastatud
 teabe kaitset käsitlevad turvaeeskirjad
 Amet kohaldab turvapõhimõtteid, mis sisalduvad
 komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja
 tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud komisjoni 29.
 novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse
 komisjoni kodukorda) lisas. See hõlmab muu hulgas sellise teabe vahetamist,
 töötlemist ja säilitamist.
 Artikkel 72
 Pettustevastane
 võitlus
 1.
 Selleks et lihtsustada võitlust pettuste,
 korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt määrusele (EÜ) nr 1073/1999,
 ühineb amet kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest 25. mai 1999.
 aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti
 (OLAF) sisejuurdluste kohta ja võtab vastu kõikide oma töötajate suhtes
 kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud
 vormi.
 2.
 Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida
 dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja
 alltöövõtjaid, keda amet on rahastanud liidu vahenditest.
 3.
 OLAF võib teha muu hulgas kohapealseid kontrolle ja
 inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/1999[20] ning nõukogu määruse (Euratom,
 EÜ) nr 2185/96[21]
 sätetele ja korrale, et teha kindlaks, kas seoses toetuslepingu, toetuse
 andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga on esinenud
 pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa
 Liidu finantshuve.
 4.
 Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist,
 sisaldavad ameti ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide
 vahelised koostöölepingud ning ameti lepingud, toetuslepingud ja -otsused
 sätteid, milles selge sõnaga volitatakse Euroopa Kontrollikoda ja OLAFit tegema
 selliseid auditeid ja uurimisi vastavalt oma pädevusele.
 13. PEATÜKK
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 73
 Artiklitega
 12, 16, 17 ja 18 seotud delegeeritud õigusaktid
 1.
 Komisjonil on õigus võtta artikli 74 kohaselt vastu
 delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse artiklite 12, 16, 17 ja 18
 kohaldamisega seotud lõive ja tasusid.
 2.
 Lõikes 1 osutatud meetmetega määratakse eelkõige
 kindlaks asjaolud, mille korral nõutakse lõive ja tasusid vastavalt artiklitele
 12, 16, 17 ja 18, ning kõnealuste lõivude ja tasude suurus ja nende maksmise
 viis.
 3.
 Lõive ja tasusid nõutakse järgmistel juhtudel:
 (a)
 raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise
 allsüsteemide kasutuselevõtu lubade väljaandmine ja uuendamine, veeremiüksuste
 ja veeremitüüpide turuleviimise load, sh märge võrkude või liinidega
 koostalitluse kohta;
 (b)
 ohutussertifikaatide väljaandmine ja uuendamine;
 (c)
 teenuste osutamine; tasud kajastavad iga üksiku
 teenuseosutamise tegelikku kulu;
 (d)
 kaebuste menetlemine.
 Kõik lõivud ja tasud väljendatakse ja makstakse
 eurodes.
 4.
 Lõivude ja tasude summa määratakse selline, mis
 tagab, et sellekohane tulu on piisav osutatavate teenuste täieliku maksumuse
 katmiseks. Kõik ameti kulud, mis on seotud lõikes 3 osutatud tegevusega
 hõlmatud personaliga, sh tööandja proportsionaalsed maksed pensioniskeemi,
 peavad eelkõige kajastuma selles kulusummas. Kui lõivude ja tasudega kaetavate
 teenuste osutamisega kaasneb pidevalt ameti eelarve märkimisväärne tasakaalustamatus,
 tuleb lõivude ja tasude määr kindlasti läbi vaadata.
 Artikkel 74
 Delegeeritud
 volituste rakendamine
 1.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
 õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2.
 Komisjonile delegeeritakse artikli 73 kohaselt
 volitused määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumisest.
 3.
 Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 73
 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
 lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
 päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
 nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
 õigusaktide kehtivust.
 4.
 Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
 võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 5.
 Artikli 73 alusel vastu võetud delegeeritud
 õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole [kahe
 kuu] jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule
 esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne
 selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa
 Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega [kahe kuu] võrra.
 Artikkel 75
 Komiteemenetlus
 Komisjoni abistab direktiivi 96/48/EÜ artikli 21
 alusel loodud komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
 tähenduses.
 Kui on viidatud käesolevale artiklile,
 kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
 Artikkel 76
 Hindamine ja läbivaatamine
 1.
 Komisjon tellib käesoleva määruse jõustumisest
 hiljemalt viie aasta möödudes ja seejärel iga viie aasta järel hinnangu
 eelkõige ameti ja selle töö mõju, tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Hinnangus
 käsitletakse eelkõige kõiki vajadusi muuta ameti volitusi ja sellise muutmise
 finantsmõju.
 2.
 Komisjon edastab hindamisaruande ja oma järeldused
 aruande kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule.
 Hindamistulemused avalikustatakse.
 3.
 Iga teise hindamise käigus hinnatakse ka ameti
 saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid.
 Artikkel 77
 Üleminekusätted
 1.
 Amet asendab määrusega (EÜ) nr 881/2004 loodud
 Euroopa Raudteeagentuuri ja on seoses omandiõiguse, lepingute, õiguslike
 kohustuste, töölepingute, finants- ja muude kohustustega selle õigusjärglane.
 2.
 Erandina artiklist 43 jäävad haldusnõukogu liikmed,
 kes nimetati ametisse määruse (EÜ) nr 881/2004 alusel enne käesoleva määruse
 jõustumist, haldusnõukogu liikmeks kuni oma ametiaja lõpuni.
 Erandina artiklist 49 jääb määruse (EÜ) nr 881/2004
 alusel ametisse nimetatud tegevdirektor ametisse kuni oma ametiaja lõpuni.
 3.
 Erandina artiklist 61 jäävad kõik käesoleva määruse
 jõustumise kuupäeval kehtivad töölepingud jõusse kuni neis sätestatud
 kehtivusaja lõpuni.
 Artikkel 78
 Kehtetuks tunnistamine
 Määrus (EÜ) nr 881/2004 tunnistatakse
 kehtetuks.
 Artikkel 79
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
 kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 LISA
 ÕIGUSAKTILE
 LISATAV FINANTSSELGITUS
 1.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.
 Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu
 raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004
 1.2.
 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[22]) struktuurile
 06:
 Liikuvus ja transport
 0602:
 Sise-, õhu- ja meretransport
 060208:
 Euroopa Raudteeamet
 06020801:
 Euroopa Raudteeamet – Toetus jaotistele 1 ja 2
 06020802:
 Euroopa Raudteeamet – Toetus jaotisele 3
 1.3.
 Ettepaneku/algatuse liik
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[23]
 ý Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
 meetme pikendamist
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4.
 Eesmärgid
 1.4.1.
 Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
 mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Eesmärgid
 / ELi lisandväärtus kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”:
 Amet
 aitab tagada koostalitlusvõimelise, ohutu ja kestliku raudteetranspordi ELi
 majanduse ja ELi kodanike jaoks. See on igati kooskõlas strateegia „Euroopa 2020”
 kolme prioriteediga:
 –
 Arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine.
 Amet aitab kaasa raudteeveeremi ja -taristu võimalikult rangete tehniliste
 standardite väljatöötamisele, suurendades sellega teadmisi ja edendades
 innovatsiooni.
 –
 Jätkusuutlik majanduskasv: ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja
 konkurentsivõimelisema majanduse edendamine. Piirates üldist heitemäära ja
 energiatarbimist, aitab amet muuta ELi transpordisektorit säästlikumaks ja
 keskkonnasõbralikumaks. Raudteetransport aitab kaasa „20.20.20”
 kliima-/energiaeesmärkide saavutamisele ja suurprojektile „Ressursitõhus
 Euroopa”. Amet täidab oma rolli selle rakendamises oma sektoris.
 –
 Kaasav majanduskasv: kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada
 sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus”. Äärealade jaoks ja nende
 ühendamiseks kesksete piirkondadega on raudteetransport territoriaalse sidususe
 seisukohast väga oluline. Raudtee tagab taskukohase ja kestliku
 transpordivõimaluse suure hulga elanike jaoks ning suurendab sotsiaalse
 liikuvuse ja tööhõive võimalusi, ühtlasi aitab see vähendada erinevust ELi
 vaesemate ja rikkamate piirkondade ja riikide vahel.
 1.4.2.
 Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Eelarvevaldkond: 06 02
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile: 060208 Euroopa Liidu Raudteeamet:
 –
 Eelarverubriik 06 02 08 01 – Euroopa Liidu Raudteeamet – toetus jaotistele I ja
 II (halduskulud)
 –
 Eelarverubriik 06 02 08 02 – Euroopa Liidu Raudteeamet – toetus jaotisele III
 (tegevuskulud)
 Erieesmärgid:
 Erieesmärk nr 1: tõhustada
 raudteeohutusalase sertifitseerimise ja lubade andmise menetlusi, andes välja
 kogu ELis kehtivad ühtsed ohutussertifikaadid, veeremiüksuste turuleviimise
 load ning raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu
 load, ning tagada mittediskrimineeriv kohtlemine.
 Erieesmärk nr 2: muuta ELi
 raudteeraamistik ühtsemaks, kontrollides liikmesriikide raudteeasutusi ja
 vähendades riiklike raudtee-eeskirjade arvu.
 Erieesmärk nr 3: tõhustada ELi
 raudteealaste õigusaktide rakendamist ja kohaldamist, suurendades komisjonile,
 liikmesriikidele ja sidusrühmadele antavat abi.
 Erieesmärk nr 4: abistada komisjoni
 raudtee koostalitluse ja ohutuse alaste teiseste õigusaktide väljatöötamisel ja
 ajakohastamisel, sh ühtse ohutusalase lähenemisviisi arendamisel.
 Erieesmärk nr 5: tagada ERTMSi ühtne
 arendamine ELis ja propageerida ERTMSi väljaspool ELi.
 Erieesmärk nr 6: tagada vedurijuhtide
 nõuetekohane sertifitseerimine ja muude seonduvate ülesannete täitmine
 kooskõlas direktiiviga 2007/59/EÜ.
 Erieesmärk nr 7: säilitada ja
 ajakohastada avalikke raudtee ohutuse ja koostalitluse alaseid registreid ja
 andmebaase.
 1.4.3.
 Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Erieesmärkidega
 seotud tulemused:
 Erieesmärgi nr 1 tulemused:
 ohutussertifikaatide, veeremiüksuste turuleviimise lubade ning raudteeäärsete
 kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade taotlejate
 väiksemad kulud ning nende sertifikaatide ja lubade lühem väljaandmisaeg;
 ühesugused tingimused kõikidele taotlejatele ELis; ettevõtjate
 mittediskrimineeriv kohtlemine.
 Erieesmärgi nr 2 tulemused: ELi raudteealaste
 õigusaktide kohaldamise ja liikmesriikide asutuste töötavade ühtlustamine;
 selgemad ja läbipaistvamad õigusnormid ja tegutsemistingimused ELis ning
 tarbetute eeskirjade arvu vähenemine, tänu millele piiratakse ettevõtjate
 diskrimineerimise võimalusi.
 Erieesmärgi nr 3 tulemused: sidusrühmade ja
 liikmesriikide parem arusaam raudteealastest õigusaktidest ning sellest tulenev
 Euroopa ühtse raudteepiirkonna sujuvam toimimine; komisjoni eri talituste
 tulemuslikum ja tõhusam töö.
 Erieesmärgi nr 4 tulemused: Euroopa ühtne
 raudteepiirkond on koostalitlusvõimelisem ja kõrge ohutustasemega, millest
 saavad kasu raudteeveo-ettevõtjad, kliendid ja reisijad.
 Erieesmärgi nr 5 tulemused: ERTMSi
 rakendatakse järjepidevalt kogu ELis ja süsteemi seadmed on vastavuses
 kehtivate tehniliste kirjeldustega; ERTMSi standardeid propageeritakse
 väljaspool ELi.
 Erieesmärgi nr 6 tulemused: vedurijuhte
 koheldakse ühtmoodi kogu ELis.
 Erieesmärgi nr 7 tulemused: olulised raudtee
 koostalitluse ja ohutuse alased andmed on läbipaistvad raudteeveo-ettevõtjatele,
 liikmesriikidele ja üldsusele.
 1.4.4.
 Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Erieesmärgi nr 1 näitajad:
 –
 välja antud ohutussertifikaatide arv;
 –
 veeremiüksuse turuleviimiseks välja antud lubade arv;
 –
 raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtuks välja
 antud lubade arv.
 Erieesmärgi nr 2 näitajad:
 –
 liikmesriikide asutuste esitatud auditiaruannete arv;
 –
 tühistatud siseriiklike eeskirjade arv;
 –
 mujal liikmesriikides heaks kiidetud siseriiklike eeskirjade arv;
 –
 muud kontrolli ja jälgimisega seotud tulemused.
 Erieesmärgi nr 3 näitajad:
 –
 raudteealaste õigusaktide rakendamist hindavate aruannete arv;
 –
 hinnatud raudteeprojektide arv;
 –
 korraldatud teavitus- ja koolitusürituste (seminarid, konverentsid) arv;
 –
 välja antud tõlgendusdokumentide arv;
 –
 abistamise eesmärgil tehtud külaskäikude arv;
 –
 muud täiendava abistamisega seotud tulemused.
 Erieesmärgi nr 4 näitajad:
 –
 komisjonile koostalitluse uue tehnilise kirjelduse (KTK) kohta saadetud
 soovituste arv;
 –
 komisjonile koostalitluse tehnilise kirjelduse (KTK) läbivaatamise kohta
 saadetud soovituste arv;
 –
 komisjonile uute ühiste ohutusmeetodite kohta saadetud soovituste arv;
 –
 komisjonile ühiste ohutusmeetodite läbivaatamise kohta saadetud soovituste arv;
 –
 komisjonile, liikmesriikidele ja muudele sidusrühmadele esitatud arvamuste arv;
 –
 välja antud mõjuhinnangute ja tasuvusanalüüside arv;
 –
 muud koostalitlust ja ohutust suurendavad tulemused.
 Erieesmärgi nr 5 näitajad:
 –
 ERTMSi muudatuste ja uute versioonide kohta esitatud soovituste arv;
 –
 komisjonile ERTMSi seadmete vastavushindamise rakendamise hindamise ja
 kõnealuste seadmetega seotud EÜ vastavustõendamise rakendamise hindamise kohta
 esitatud aruannete arv;
 –
 komisjonile ERTMSi projektide tehnilise ühildamatuse kohta saadetud soovituste
 arv;
 –
 muud ERTMSi ühtse väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud tulemused.
 Erieesmärgi nr 6 näitajad:
 –
 vedurijuhte käsitleva direktiivi kohaselt sertifitseeritud vedurijuhtide arv;
 –
 muud vedurijuhte käsitlevate tingimuste ühtlustamisega seotud tulemused.
 Erieesmärgi nr 7 näitajad:
 –
 loodud ja hallatavate avalike andmebaaside ja registrite arv;
 –
 muud raudteealaste andmete läbipaistvusega seotud tulemused.
 1.5.
 Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.
 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
 vajadused
 Lubada
 ERA-l tegelda uute valdkondadega ja nõuetekohaselt jätkata praeguste
 ülesannetega, mis on vajalikud koostalitlusvõimelise ja ohutu raudtee siseturu
 (Euroopa ühtne raudteepiirkond) saavutamiseks.
 1.5.2.
 Euroopa Liidu meetme lisaväärtus
 ELi
 praegused tegevusvaldkonnad (Euroopa Raudteeameti ülesanded) on sätestatud ERA
 asutamismääruses (EÜ) nr 881/2004. Peale selle on direktiividega 2004/49/EÜ, 2008/57/EÜ
 ja 2007/59/EÜ otseselt või kaudselt antud ametile muid ülesandeid. Samamoodi on
 ka mitmed teisesed õigusaktid, mille komisjon on võtnud vastu eespool nimetatud
 direktiivide alusel, eelkõige KTKde ning ühiste ohutusmeetodite ja -eesmärkide
 kohta, mõjutanud ERA tegevust ja tööd. Käesoleva määruse eesmärk on koondada
 ameti praegused ülesanded ühte õigusakti ja laiendada ERA rolli sellistesse
 valdkondades, kus see on põhjendatud.
 Vastavalt
 2011. aasta transpordialasele valgele raamatule (Euroopa ühtse
 transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa
 transpordisüsteemi suunas) ja praegusele algatusele lisatud mõjuhinnangu
 tulemustele seisneb käesoleva ettepaneku lisaväärtus ELi jaoks selles, et tänu
 järgmistele ettevõtmistele kõrvaldatakse raudteesektoris olemas olevad
 tehnilised ja haldustakistused:
 –
 raudteeveeremile lubade andmise ja raudteeveo-ettevõtjate ohutuse
 sertifitseerimise menetlused muudetakse tõhusamaks (odavamaks ja kiiremaks) ja
 erapooletuks, viies need ELi tasandile;
 –
 suurendatakse ELi raudteeõigustiku ühtsust ja selle kohaldamise määra,
 võimaldades ametil jälgida raudtee koostalitluse ja ohutuse valdkonnas
 aktiivselt tegutsevate riiklike asutuste toimimist;
 –
 soodustatakse kiiremaid edusamme ühiste ELi raudteestandardite kasutuselevõtu
 suunas, milleks suurendatakse ERA osalust siseriiklike raudtee-eeskirjade arvu
 vähendamisel;
 –
 parandatakse ELi vahendite kasutamist raudteesektoris (TEN, Ühtekuuluvusfond,
 struktuurifondid, uurimisprogrammid jne).
 ELi
 kaasamisega ERA kaudu on võimalik saada lisaväärtust järgmisega:
 –
 spetsiaalse struktuuri ja kvalifitseeritud personali kasutamine (mõned neist on
 juba praegu olemas);
 –
 positiivsed kogemused proovitud ja katsetatud meetmetega (nt loodud ja toimiva
 riiklike ohutusasutuste võrgustiku kasutamine);
 –
 ERA objektiivsus ja erapooletus, mida sidusrühmad hindavad kõrgelt.
 1.5.3.
 Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 ERA
 määruse ja ameti tegevuse hindamisest (2009–2010) ning ELi asutuste üldisest
 hindamisest 2009. aastal ilmnes ameti tagatav lisaväärtus.
 Käesoleva
 algatusega püütakse (ERA määruse läbivaatamise abil) kohaldada soovitusi, mille
 kontrollikoda on esitanud ERA hindamisel, siseauditi talituse soovitusi ning
 soovitusi, mis on esitatud komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 ühisavalduses detsentraliseeritud asutuste kohta, eelkõige seoses
 sisestruktuuri, juhtimise ja toimimisega.
 1.5.4.
 Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
 meetmetega
 Ettepanek on kooskõlas 2011. aasta transpordialase
 valge raamatuga, eelkõige selles esitatud 1. ja 19. algatusega:
 – saavutada sõidukite ühtse tüübiloa kehtestamine ja
 raudteeveo-ettevõtjate ühtse ohutussertifikaadi kasutuselevõtmine ERA rolli
 tugevdamise kaudu;
 – suurendada ERA rolli raudteeohutuse valdkonnas,
 eelkõige seoses järelevalve teostamisega riiklike ohutusasutuste poolt
 siseriikliku ohutuse tagamiseks võetavate meetmete ja nende järkjärgulise
 ühtlustamise üle.
 Ettepanek
 on vastavuses raudtee koostalitlust ja ohust käsitlevate ELi poliitikasuundade
 ja õigusaktidega, eelkõige direktiividega 2004/49/EÜ (raudteeohutuse direktiiv)
 ja 2008/57/EÜ (raudtee koostalitluse direktiiv), mida samuti käesoleva algatuse
 raames muudetakse. Kõik kolm läbivaadatud õigusakti on omavahel seotud ning
 nendega püütakse kõrvaldada haldus- ja tehnilised takistused eelkõige tänu
 sellele, et kehtestatakse ühine lähenemisviis ohutus- ja
 koostalitluseeskirjadele eesmärgiga suurendada kogu ELis aktiivselt tegutsevate
 raudteeveo-ettevõtjate mastaabisäästu, et vähendada halduskulusid, kiirendada
 haldusmenetlusi ja vältida varjatud diskrimineerimist.
 Peale
 selle on käesolev algatus üks osa neljandast raudteepaketist, mille eesmärk
 lisaks eespool kirjeldatule on avada riigisisene raudtee-reisijateveo turg ja
 optimeerida raudteetaristu juhtimist; eelkõige eeldatakse, et tänu taristule
 juurdepääsuga seotud diskrimineerimise vähendamisele vähenevad ka
 juurdepääsutõkked uute turule tulijate jaoks.
 Samuti
 on oluline ka vastastikune mõju ERA ja TEN-T Rakendusameti läbivaadatud
 ülesannetel seoses raudteeprojektide hindamisega, seoses suurema majandusliku
 kasuga ja ELi vahenditest rahastatavate projektide suurema tõhususega.
 Peale
 selle on käesolev algatus kooskõlas kontrollikoja ja siseauditi talituse
 soovitustega ning detsentraliseeritud asutusi käsitlevas komisjoni, Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu ühisavalduses esitatud soovitustega, samuti hinnanguga
 ERA kohta.
 Käesoleva
 algatusega püütakse ka lisada ERA määrusesse mitmed ülesanded ja
 tegevusvaldkonnad, mis on ametile pandud muude õigusaktidega, eelkõige
 direktiiviga 2007/59/EÜ, komisjoni otsustega koostalitluse tehniliste kirjelduste
 (KTKd) ja ühiste ohutusmeetodite kohta.
 1.6.
 Meetme kestus ja finantsmõju
 x Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2015–2020,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.
 Ettenähtud eelarve täitmise viisid[24]
 ̈ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 x ühenduste asutatud asutustele[25]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
 Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
 alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Eelarve täitmine
 koostöös liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 ̈ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
 2.
 HALDUSMEETMED
 2.1.
 Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Kõik
 ELi ametid töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab siseauditit,
 komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja
 eelarvepädevaid institutsioone. Jätkatakse ERA asutamismääruses sätestatud
 süsteemi kohaldamist.
 2.2.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1.
 Tuvastatud ohud
 Puuduvad.
 2.2.2.
 Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Ei
 kohaldata
 2.3.
 Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed
 Pettusevastased
 meetmed sisalduvad ERA asutamismääruse artiklis 41 ja neid kohaldatakse
 jätkuvalt.
 3.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
 eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa.
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus] || Liigendatud/ liigendamata ([26]) || EFTA riigid[27] || Kandidaatriigid[28] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1.1 || 06.02.08 [ERA eelarverida] || Liigendamata || JAH || EI || EI || EI
 3.2.
 Hinnanguline mõju kuludele
 Enne käesoleva ettepaneku hinnangulise mõju
 üksikasjade esitamist on oluline rõhutada, et hinnanguline mõju on praegu
 esialgne, kuna see sõltub eelarvepädevate institutsioonide poolt aastateks 2014–2020
 vastu võetavast mitmeaastasest finantsraamistikust.
 3.2.1.
 Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (jooksevhindades, kolm kohta pärast
 koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2015–2020
  Haldusassigneeringud || || || || || || ||
 Eelarverida nr 06.02.08 [ERA eelarverida] Alus: – lähtepunkt – 2013. aasta eelarve projekt 25 miljonit eurot, – personali 2% maksustamine aastatel 2014–2017, – eelarve suurenemine 1% aastas selle iga-aastase kohandamise tõttu. Alates 2017. aastast laekuvad väljastpoolt lõivud ja tasud, mistõttu uued töötajad ei mõjuta ELi eelarvet. || Kulukohustused || (1) || 25,613 (sh 0,113 uute ülesannete jaoks) || 26 (sh 0,3 uute ülesannete jaoks) || 26 (0 uute ülesannete jaoks) || 26,25 (0 uute ülesannete jaoks) || 26,5 (0 uute ülesannete jaoks) || 26,75 (0 uute ülesannete jaoks) || 157,113 (millest 0,413 uute ülesannete jaoks aastatel 2015–2016)
 Maksed || (2) || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26,5 || 26,75 || 157,113
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (5)=1+3 || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26,5 || 26,75 || 157,113 (millest 0,413 uute ülesannete jaoks aastatel 2015–2016)
 Maksed || (6)=2+4 || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26,5 || 26,75 || 157,113
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =5 || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26,5 || 26,75 || 157,113 (millest 0,413 uute ülesannete jaoks aastatel 2015–2016)
 Maksed || =6 || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26,5 || 26,75 || 157,113
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (jooksevhindades, kolm kohta pärast
 koma)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2015–2020
 Transpordi ja liikuvuse peadirektoraat ||
  Personalikulud Alus: praegune eelarvetase kehtib liikuvuse ja transpordi peadirektoraadis ERAga seotud küsimustega tegelevate töötajate puhul (0,655 miljonit eurot – 5 töötajat) igal aastal + 1% iga-aastane kohandamine || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 26,268 || 26,66 || 26,665 || 26,92 || 27,175 || 27,43 || 161,118
 Maksed || 26,268 || 26,66 || 26,665 || 26,92 || 27,175 || 27,43 || 161,118
 3.2.2.
 Ettepanek ERA ametikohtade loetelu kavandi kohta (2015–2020)
 ALATES 2017. AASTAST RAHASTATAKSE KÕIKIDE UUTE
 TÖÖTAJATEGA SEOTUD KULUD VÄLISLÕIVUDEST JA -TASUDEST:
 ERA kavandatav personal aastatel 2015–2020 [Alus: 143 töötajat ametikohtade loetelus 2013. aastal ja töötajate 2 % maksustamine 2017. aastaks (2–3 inimest aastas) || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 AD palgaastmed || || 101 || 100 || 99 || 99 || 99 || 99
 Uued AD palgaastmed || || 0 || 0 || 12 || 14 || 14 || 14
 AD palgaastmeid kokku || || 101 || 100 || 111 || 113 || 113 || 113
 AST palgaastmed || || 37 || 36 || 34 || 34 || 34 || 34
 Uued AST palgaastmed || || 0 || 0 || 4 || 4 || 4 || 4
 AST palgaastmeid kokku || || 37 || 36 || 38 || 38 || 38 || 38
 Ametikohtade loetelus töökohti kokku || || 138 || 136 || 149 || 151 || 151 || 151
 Liikmesriikide lähetatud eksperdid || || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 Uued liikmesriikide lähetatud eksperdid || || 2 || 5 || 12 || 13 || 13 || 13
 Liikmesriikide lähetatud eksperte kokku || || 8 || 11 || 18 || 19 || 19 || 19
 Lepingulised töötajad || || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 Uued lepingulised töötajad || || 1 || 3 || 7 || 9 || 10 || 12
 Lepingulisi töötajaid kokku || || 16 || 18 || 22 || 24 || 25 || 27
 Uute ametikohtade arvu kumulatiivne kasv || || 5 || 10 || 35 || 40 || 41 || 43
 Mõju EPP-le || || 0 || 0 || 16 || 18 || 18 || 18
 KOKKU || || 162 || 165 || 189 || 194 || 195 || 197
 || || || || || || ||
 3.2.3.
 Hinnanguline mõju haldus- ja
 tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab tegevus- ja haldusassigneeringute kasutamist,
 mis toimub järgmiselt:
 –
 Pidage silmas, et allpool esitatud väljundid on
 seotud ERA üldeelarvega (jaotised 1+2+3).
 –
 Pidage silmas, et erieesmärgi nr 1 väljundite kulu
 moodustab ERA sissetuleku: amet küsib välistaotlejatelt tasu kõnealuste
 dokumentide väljaandmise eest. Seepärast on need märgitud sulgudes ja neid ei
 ole lisatud kõikide väljundite kogukulule
 kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ||
 ||
 Väljundi liik[29] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 ERIEESMÄRK nr 1[30] tõhustada raudteeohutusalase sertifitseerimise ja lubade andmise menetlusi, andes välja kogu ELis kehtivad ühtsed ohutussertifikaadid, veeremiüksuste turuleviimise load ning raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu load, ning tagada mittediskrimineeriv kohtlemine. || || || || || || || || || || || || || || ||
 Ühtsed ohutussertifikaadid || Välja antud ohutussertifikaatide arv; || (0,01) – kaetakse lõivude ja tasudega || 0 || || 0 || || 110 || (1,1) || 110 || (1,1) || 110 || (1,1) || 110 || (1,1) || 440 || (4,4) kaetakse lõivude ja tasudega ||
 Veeremiüksuse turuleviimise load || Veeremiüksuse turuleviimiseks välja antud lubade arv || (0,017) – kaetakse lõivude ja tasudega || 0 || || 0 || || 456 || (7,752) || 452 || (7,684) || 449 || (7,632) || 447 || (7,598) || 1804 || (30,67) Kaetakse lõivude ja tasudega ||
 ERTMSi süsteemihaldur || Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtuks välja antud lubade arv || (0,05) kaetakse lõivude ja tasudega || 0 || || 0 || || 30 || (1,5) || 32 || (1,6) || 35 || (1,75) || 40 || (2) || 137 || (6,85) kaetakse lõivude ja tasudega ||
 Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || (10,352) || || (10,384) || || (10,482) || || (10,698) || || (41,92) ||
 ERIEESMÄRK nr 2: muuta ELi raudteeraamistik ühtsemaks, kontrollides liikmesriikide raudteeasutusi ja vähendades riiklike raudtee-eeskirjade arvu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 Liikmesriikide asutuste jälgimine || Väljaantud auditiaruannete arv || 0,2 || 2 || 0,4 || 3 || 0,6 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 25 || 5 ||
 Lahknevate siseriiklike eeskirjade arvu vähendamine ja suurem vastastikune tunnustamine || Tühistatud siseriiklike eeskirjade arv || 0,0015 || 1000 || 1,5 || 1500 || 2,25 || 1500 || 2,25 || 2000 || 3 || 1500 || 2,25 || 1500 || 2,25 || 9000 || 13,5 ||
 Mujal liikmesriikides tunnustatud siseriiklike eeskirjade arv || 0,001 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 8000 || 6,0 ||
 Muud || Muud kontrolli ja jälgimisega seotud tulemused || 0,001 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 125 || 0,125 || 125 || 0,125 || 150 || 0,15 || 150 || 0,15 || 750 || 0,75 ||
 Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || 25,25 ||
 ERIEESMÄRK nr 3: tõhustada ELi raudteealaste õigusaktide rakendamist ja kohaldamist, suurendades komisjonile, liikmesriikidele ja sidusrühmadele antavat abi, ning muud ülesanded || || || || || || || || || || || || || || ||
 Komisjoni abistamine || Raudteealaste õigusaktide rakendamist hindavate aruannete arv || 0,1 || 3 || 0,3 || 5 || 0,5 || 7 || 0,7 || 10 || 1 || 14 || 1 || 18 || 1 || 57 || 5,7 ||
 Hinnatud raudteeprojektide arv || 0,05 || 5 || 0,25 || 7 || 0,35 || 10 || 0,5 || 15 || 0,75 || 20 || 1 || 25 || 1,25 || 82 || 4,1 ||
 Liikmesriikide ja muude sidusrühmade abistamine || Korraldatud teavitus- ja koolitusürituste (seminarid, konverentsid) arv || 0,1 || 5 || 0,5 || 7 || 0,7 || 10 || 1 || 12 || 1,2 || 14 || 1,4 || 16 || 1,6 || 64 || 6,4 ||
 Välja antud tõlgendusdokumentide arv || 0,1 || 2 || 0,2 || 2 || 0,2 || 4 || 0,4 || 8 || 0.8 || 10 || 1 || 10 || 1 || 36 || 3,6 ||
 Abistamise eesmärgil tehtud külaskäikude arv || 0,1 || 2 || 0,2 || 4 || 0,4 || 8 || 0,8 || 10 || 1 || 10 || 1 || 12 || 1.2 || 46 || 4,6 ||
 Muud ülesanded || Muud suurema abistamisega seotud tulemused || 0,001 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 600 || 0,6 ||
 Erieesmärk nr 3 kokku || || || || || || || || || || || || || || 25 ||
 ERIEESMÄRK nr 4: abistada komisjoni raudtee koostalitluse ja ohutuse alaste teiseste õigusaktide väljatöötamisel ja ajakohastamisel, sh ühtse ohutusalase lähenemisviisi arendamisel || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 Koostalitluse suurendamine || Komisjonile saadetud uute KTKde arv || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 4 || 4 ||
 Komisjonile saadetud läbivaadatud KTKde arv || 0,6 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 24 || 14,4 ||
 Ohutustaseme tõstmine || Komisjonile saadetud uute ühiste ohutusmeetodite arv || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 4 || 4 ||
 Komisjonile saadetud läbivaadatud ühiste ohutusmeetodite arv || 0,6 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 24 || 14,4 ||
 Euroopa ühtse raudteepiirkonna toimimise soodustamine || Komisjonile, liikmesriikidele ja sidusrühmadele esitatud arvamuste arv || 0,2 || 6 || 1,2 || 6 || 1,2 || 8 || 1,6 || 8 || 1,6 || 8 || 1,6 || 8 || 1,6 || 44 || 8,8 ||
 Välja antud mõjuhinnangute ja tasuvusanalüüside arv || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 12 || 25 || 1,5 || 27 || 1.62 || 29 || 1,74 || 30 || 1,8 || 151 || 9,06 ||
 Muud || Muud koostalitlust ja ohutust suurendavad tulemused || 0,006 || 50 || 0,3 || 80 || 0,48 || 80 || 0,48 || 80 || 0,48 || 80 || 0,48 || 80 || 0,48 || 450 || 2,7 ||
 Erieesmärk nr 4 kokku || || || || || || || || || || || || || || 57,36 ||
 ERIEESMÄRK nr 5: tagada ERTMSi ühtne arendamine ELis ja propageerida ERTMSi väljaspool ELi || || || || || || || || || || || || || || ||
 ERTMSi süsteemihaldur || ERTMSi muudatuste ja uute versioonide kohta esitatud soovituste arv || 0,7 || 2 || 1,4 || 2 || 1,4 || 4 || 2,8 || 5 || 3,5 || 6 || 4,2 || 8 || 5,6 || 27 || 18,9 ||
 ERTMSi rakendamises veendumine || ERTMSi seadmete vastavushindamise rakendamise hindamise ja kõnealuste seadmetega seotud EÜ vastavustõendamise rakendamise hindamise kohta esitatud aruannete arv || 0,04 || 8 || 0,32 || 12 || 0,48 || 20 || 0,8 || 25 || 1 || 30 || 1,2 || 30 || 1,2 || 125 || 5 ||
 ERTMSi projektide tehnilist ühildamatust käsitlevate soovituste arv || 0,1 || 3 || 0,3 || 3 || 0,3 || 5 || 0,5 || 8 || 0,8 || 10 || 1 || 12 || 1,2 || 41 || 4,1 ||
 Muud ülesanded || Muud ERTMSi ühtse väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud tulemused || 0,001 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 600 || 0,6 ||
 Erieesmärk nr 5 kokku || || || || || || || || || || || || || || 28,6 ||
 ERIEESMÄRK nr 6: tagada vedurijuhtide nõuetekohane sertifitseerimine ja muude seonduvate ülesannete täitmine kooskõlas direktiiviga 2007/59/EÜ || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 Vedurijuhte käsitlevate tingimuste ühtlustamine || Vedurijuhte käsitleva direktiivi kohaselt vedurijuhte käsitlevate tingimuste ühtlustamiseks võetud meetmete arv || 0,6 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 12 || 7,2 ||
 Muud tulemused || 0,001 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 60 || 0,6 ||
 Erieesmärk nr 6 kokku || || || || || || || || || || || || || || 7,8 ||
 ERIEESMÄRK nr 7: säilitada ja ajakohastada avalikke raudtee ohutuse ja koostalitluse alaseid registreid ja andmebaase || || || || || || || || || || || || || || ||
 Raudtee koostalitluse ja ohutuse alaste andmete läbipaistvus sidusrühmade ja üldsuse jaoks || Loodud ja hallatavate avalike andmebaaside ja registrite arv || 0,1 || 15 || 1,5 || 17 || 1,7 || 20 || 2 || 20 || 2 || 25 || 2,5 || 25 || 2,5 || 122 || 12,2 ||
 Muud tulemused || 0,001 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 15 || 0,015 || 15 || 0,015 || 15 || 0,015 || 15 || 0,015 || 80 || 0,8 ||
 Erieesmärk nr 7 kokku || || || || || || || || || || || || || || 13 ||
 KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || 157,01 ||
 3.2.4.
 Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.4.1.
 Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Arvutamise alus: praegu liikuvuse ja transpordi
 peadirektoraadis ERAga seotud küsimustega tegelevad töötajad (viis inimest, 0,131
 miljonit eurot inimeste kohta aastas + 1% iga-aastane kohandamine),
 kohaldatakse igal aastal; ERA suurematest volitustest hoolimata summa ei
 suurene
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2015–2020
 Ametnikud (AD palgaastmed) || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
 Ametnikud (AST palgaastmed) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Lepingulised töötajad || || || || || || ||
 Ajutised töötajad || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Riikide lähetatud eksperdid || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
 3.2.4.2.
 Hinnanguline
 personalivajadus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Arvutamise alus: praegu liikuvuse ja transpordi
 peadirektoraadis ERAga seotud küsimustega tegelevad töötajad (viis inimest, 0,131
 miljonit eurot inimese kohta aastas), kohaldatakse igal aastal; ERA suurematest
 volitustest hoolimata summa ei suurene
 hinnanguline väärtus täisarvuna (või
 maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[31]
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 04 yy [32] || - peakorteris[33] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 - delegatsioonides || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muud eelarveread (täpsustage) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
 XX osutab
 asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Praegused liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi töötajad, kes tegelevad ERAga seotud küsimustega, sh järgmisega: – ameti soovitustest tulenevalt raudtee ohutuse ja koostalitluse valdkonnas vastu võetud rakendusmeetmete (komisjoni otsused ja määrused) juhtimine; – halduslik koordineerimine ja kontroll ERA üle: tööprogrammid, mitmeaastased personalipoliitikakavad, haldusnõukogu ja eelarve allkomitee koosolekud; – poliitika koordineerimine: Osalemine ERA töörühmades, tööprogrammi sisu, komisjoni poolt ERA-le antud volitused, kohtumised töötasandil; ERA arvamuste arvessevõtmine; – ERAga seotud finants- ja arvepidamiskohustused komisjonis (eelarve, vastutusest vabastamine jne).
 Koosseisuvälised töötajad ||
 3.2.5.
 Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 ̈ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga.
 –
 x Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
 eelarveridadele ja summadele.
 ERA
 eelarverida (06.02.08) tuleb kohandada finantsselgituses kindlaksmääratud
 summale (kokku 157,113 miljonit eurot ajavahemikuks 2015–2020).
 Esialgu
 on finantsraamistikku lisatud üksnes soovituslikud summad Soovituslik summa ERA
 kohta prognoositi enne mõju hindamise tulemuste ja käesoleva algatusega seotud
 muude arvutuste saamist.
 Aastatel
 2015–2020 muutub amet nn täistegevusvalmis asutusest uute ülesannetega
 asutuseks.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik
 paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
 läbivaatamine[34]
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.6.
 Kolmandate isikute rahaline osalus
 –
 Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
 hinnanguline summa on järgmine:
 Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku
 EFTA sissemakse Norralt ja Islandilt arvutatud 2 % tasemel eelarvest || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 3
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 3
 3.3.
 Hinnanguline mõju tuludele
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
 –
 x Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –
 x omavahenditele
 –
 ̈ mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[35]
 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ERA eelarverida 06.02.08 || || || || 10,352 || 10,384 || 10,482 || 10,698
 Täpsustage tuludele
 avalduva mõju arvutusmeetod.
 Mõned
 ERA-le kavandatud uued ülesanded (ohutussertifikaadid, veeremiüksuste
 turuleviimise load, raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide
 kasutuselevõtu load) võimaldavad välistaotlejatelt kõnealuste sertifikaatide ja
 lubade väljaandmise eest tasu küsida.
 Vastavalt
 mõjuhinnangule hakatakse neid uusi ülesandeid täitma 2017. aastal ja ERA tulu
 arvutati järgmiselt:
 –
 ohutussertifikaatide väljaandmise kulu: 0,01 miljonit eurot;
 –
 veeremiüksuse turuleviimise lubade väljaandmise kulu: 0,017 miljonit eurot;
 –
 raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu lubade
 väljaandmise kulu: 0,05 miljonit eurot;
 –
 igal aastal väljaantud kõikide otsuseliikide vastav arv on esitatud tabelis 3.2.3.
 Arvutusmeetodi
 kokkuvõte
 Mõju
 hindamise aruandes esitatud lõivude arvutamisel on võetud arvesse keskmist
 lõivusummat, mida praegu maksavad ettevõtjad, kes soovivad ELis saada
 ohutussertifikaati või veeremiüksuse turuleviimise luba; analoogset
 lähenemisviisi kasutati raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide
 kasutuselevõtu lubade puhul. Makstavad lõivud on väga erinevad, samuti on
 märkimisväärsed erinevused EL 15 liikmesriikides makstavate lõivude (ligikaudu 20
 000 eurot ohutussertifikaatide eest ja 28 000 eurot lubade eest) ja EL 12 liikmesriikides
 makstavate lõivude (ligikaudu 3 000 eurot ohutussertifikaatide ja 17 000 eurot
 lubade eest) vahel. Kõnealuste lõivude tulevase suuruse kindlaksmääramisel
 lähtuti eeldusest, et : ameti personalikulusid ja veelgi ühtlustatumat
 taotluste menetlemise korda arvestades oleks kõige asjakohasem määrata summa
 suuruseks madala ja kõrge keskmise väärtuse keskmine.
 Oluline
 on märkida, et lõivude puhul esitatud arvutuste korral on tegemist
 ohutussertifikaatide ja veeremiüksuse turuleviimise lubade kõikide liikide
 keskmise väärtusega. Mõjuhinnangut toetavas uuringus määrati kindlaks
 ohutussertifikaatide 4 liiki ja veeremiüksuse turuleviimise lubade 20 liiki.
 Kuigi ERA nn tsentraliseerimise tulemusena sertifikaadi- ja loaliikide arv
 väheneb, on neid kategooriaid siiski mitmeid. Näiteks on veduri ja vaguni
 turuleviimise lubamise menetlus ikkagi erinev. Seepärast on vaja kõnealuse kahe
 kategooria jaoks erinevaid lõive. Erinevus tuleb sellest, et vaguni
 turuleviimise loaga seotud lõivud on keskmisest väiksemad ning vedurite ja
 veoüksuste puhul suuremad.
 Mõju
 hindamise aruandes arvutatud number (loa/sertifikaadi hind) on esitatud
 keskmisena ning ametil oleks võimalik kindlaks määrata eri kategooriate täpne
 lõivusumma selle tagamiseks, et kogutavate lõivude keskmine oleks võrdne
 eespool nimetatud keskmisega või sellest suurem. Arvutuse eesmärk on siiski
 realistlikult, ent konservatiivselt prognoosida ameti tulusid ning välistatud
 ei ole võimalus, et tegelikult kogutavate lõivusummadega saadakse suurem
 keskmine väärtus, kui see on vajalik ja põhjendatud.
 Lubade
 ja sertifikaatide arvu arvutamisel lähtuti praegusest lubade ja sertifikaatide
 arvust. Seoses ohutussertifikaatidega eeldati, et järgmistel aastatel suureneb
 uute turule tulijate arvu tõttu väljaantavate ohutussertifikaatide arv aja
 jooksul, samal ajal kui ohutussertifikaadiliikide võimaliku muutumise tõttu
 võib nende arv väheneda. Seepärast eeldati konservatiivselt, et
 ohutussertifikaatide koguarv ei muutu.
 Veeremiüksuse
 turuleviimise lubade puhul kasutati pisut teistsugust lähenemisviisi: aluseks
 võetakse praegu kehtivad loatasemed, mis on saadud sidusrühmadelt ja eri
 uuringutest. Tõenäoliselt tuleb turule uusi tulijaid, mis tähendab, et
 absoluutarvudes hõlmab loamenetlus rohkem veeremiüksusi, uued turule tulijad
 hakkavad tõenäoliselt kasutama ennast õigustanud tehnikat ja sellest tulenevalt
 ka juba sertifitseeritud veeremit. Kui ka tööstusharu standardimismäär
 suureneb, hõlmab loamenetlus tulevikus vähem veeremiüksuseliike, mille
 tulemusena antakse välja vähem lube. Jällegi tuleb märkida, et hindamisel tehti
 vahet EL 15 ja EL 12 liikmesriikide vahel.
 Liikuvuse
 ja transpordi peadirektoraadi arvates on arvutused usaldusväärsed ja põhinevad
 nõuetekohaselt olemasolevatel ja tõendatavatel andmetel, mis on saadud sidusrühmadelt
 ja Euroopa Raudteeametilt. Täiendav teave metoodika kohta on esitatud mõju
 hindamise aruandes, mis on lisatud käesolevale ettepanekule, eelkõige selle VII
 lisas.
 [1] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/127599.pdf.
 [2] COM(2012)
 299 final.
 [3] COM(2012) 259 final.
 [4] http://ec.europa.eu/transport/evaluations/doc/2011_era-evaluation-881-2004.pdf.
 [5] ELT C ... lk ...
 [6] ELT
 C ... lk ...
 [7] ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.
 [8] EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1.
 [9] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
 [10] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.
 [11] Komisjoni otsus 98/500/EÜ, 20, mai 1998, valdkondliku dialoogi
 komiteede loomise kohta töösuhte poolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil
 (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27).
 [12] ELT
 L 260, 30.9.2008, lk 13.
 [13] ELT L 51, 23.2.2012, lk 1.
 [14] ELT
 L 276, 20.10.2010, lk 22.
 [15] ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.
 [16] ELT L 315, 3.12.2007, lk 51.
 [17] Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, 23. detsember 2002,
 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste
 üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ,
 Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (EÜT L 357, 31.12.2002,
 lk 72).
 [18] EÜT
 17, 6.10.1958, lk 385.
 [19] EÜT
 L 145, 31.5.2001, lk 43.
 [20] EÜT
 L 136, 31.5.1999, lk 1.
 [21] EÜT
 L 292, 15.11.1996, lk 2.
 [22] ABM:
 tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
 [23] Vastavalt
 finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
 [24] Eelarve
 täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
 BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [25] Määratletud
 finantsmääruse artiklis 185.
 [26] Liigendatud
 assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 [27] EFTA
 – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [28] Kandidaatriigid
 ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [29] Väljundid
 on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv,
 ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
 [30] Vastavalt
 punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele.
 [31] Lepingulised
 töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad,
 riikide lähetatud eksperdid.
 [32] Tegevusassigneeringutest
 rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
 read).
 [33] Peamiselt
 struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa
 Kalandusfond.
 [34] Vt
 institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
 [35] Traditsiooniliste
 omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
 netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.