text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 6.9.2019.
 COM(2019) 411 final
 2019/0192(COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu
 {SWD(2019) 324 final}
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Posljednjih su godina na gospodarstvo Jordana znatno utjecali nemiri u regiji, posebno u susjednom Iraku i Siriji. Ti su regionalni nemiri negativno utjecali na vanjske prihode te opteretili javne financije. Niži priljevi od turizma i izravnih stranih ulaganja, blokirane trgovinske rute već osam godina te stalni poremećaji u pritoku prirodnog plina iz Egipta, zbog kojih je Jordan morao zamijeniti uvoz plina iz Egipta skupljim gorivima za proizvodnju električne energije, usporili su rast i otežali vanjski i fiskalni položaj Jordana.
 Sukob u Siriji nije samo utjecao na Jordan tako što je poremetio trgovinu sa Sirijom i kroz nju, već je uzrokovao i priljev oko 1,3 milijuna sirijskih izbjeglica (prema procjenama jordanskih vlasti) od kojih je 660 330 registrirano pri uredu Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice – UNHCR (podaci od 4. kolovoza 2019.). Taj veliki priljev sirijskih izbjeglica u Jordan povećao je pritisak na jordanski fiskalni položaj, javne usluge i infrastrukturu.
 Zahvaljujući općenito primjerenom političkom odgovoru i međunarodnoj pomoći velikih razmjera, Jordan je očuvao makroekonomsku stabilnost i spriječio pad gospodarstva. Međutim, jordansko gospodarstvo i dalje je osjetljivo na vanjske šokove. Realni rast smanjio se na 1,9 % u 2018., što je najniža stopa od 1996. Nezaposlenost je početkom 2019. skočila na 19 %, a izravna strana ulaganja znatno su se smanjila. Unatoč naporima, fiskalna konsolidacija nije se odvijala prvotno programiranim tempom, zbog rasta koji je bio niži od očekivanog, što je smanjilo porezne prihode, i gubitaka koje je elektroenergetsko poduzeće stvorilo primjenom tarifa koje ne odražavaju troškove. Javni se dug gotovo uopće nije smanjio i Jordan je i dalje ovisan o stranoj pomoći. Jordan se i dalje suočava sa znatnim potrebama za vanjskim financiranjem, uključujući obveze plaćanja euroobveznica i drugo zaduživanje na vanjskom tržištu koje dospijeva u razdoblju 2020.–2022. U tom kontekstu kontinuirana potpora međunarodnih partnera Jordana i dalje je prijeko potrebna.
 U kolovozu 2016. Jordan i Međunarodni monetarni fond (MMF) postigli su sporazum oko trogodišnjeg proširenog instrumenta za financiranje u iznosu od 723 milijuna USD (150 % kvote), koji je nedavno produljen do ožujka 2020. Nakon tog programa slijedio je trogodišnji stand-by aranžman u iznosu od dvije milijarde USD (800 % kvote) za koji je sporazum postignut u kolovozu 2012. i dovršen u kolovozu 2015. Programi MMF-a nadopunjeni su s dva programa makrofinancijske pomoći (MFA): MFA I., u iznosu od 180 milijuna EUR u obliku zajmova, koji su suzakonodavci donijeli u prosincu 2013. i koji je završen u listopadu 2015; i MFA II., u iznosu od 200 milijuna EUR u obliku zajmova, koji su suzakonodavci donijeli u prosincu 2016. i koji je završen u srpnju 2019.
 Programi makrofinancijske pomoći bili su dio širih napora EU-a i drugih međunarodnih donatora, dogovorenih na londonskoj konferenciji „Potpora Siriji i regiji“ u veljači 2016., kako bi se Jordanu i drugim zemljama u regiji pomoglo u ublažavanju gospodarskog i socijalnog utjecaja koji proizlazi iz regionalnih sukoba i prisutnosti velikog broja sirijskih izbjeglica. Međunarodna obveza prema Jordanu potvrđena je u nekoliko daljnjih navrata, posebno tijekom konferencije u Bruxellesu „Potpora budućnosti Sirije“ u travnju 2017., u okviru Vijeća za pridruživanje EU-a i Jordana u srpnju 2017. i na drugoj konferenciji u Bruxellesu „Potpora budućnosti Sirija “u travnju 2018. Na konferenciji „Londonska inicijativa“, koja je održana u veljači 2019., i na trećoj konferenciji u Bruxellesu, održanoj u ožujku 2019., međunarodna i regionalna donatorska zajednica, uključujući EU, ponovno je potvrdila svoje namjere da podupre napore Jordana u očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju izgleda za rast.
 Jordan se 11. srpnja 2019. obratio službenim zahtjevom Europskoj komisiji za dodatnu makrofinancijsku pomoć od EU-a u iznosu od 500 milijuna EUR u tri obroka, kako je predviđeno tijekom Vijeća za pridruživanje EU-a i Jordana održanog u Luksemburgu 26. lipnja 2019. Ta bi pomoć pridonijela pokrivanju dodatnih potreba zemlje za vanjskim financiranjem i bila bi potpora provedbi reformi.
 U svjetlu tog zahtjeva i gospodarske situacije u Jordanu, osobito pojave dodatnih potreba za vanjskim financiranjem, Europska komisija podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću za dodjelu daljnje makrofinancijske pomoći (MFA) Jordanu na temelju članka 212. UFEU-a u visini od najviše 500 milijuna EUR u obliku srednjoročnih do dugoročnih zajmova u tri obroka.
 Predloženom makrofinancijskom pomoći želi se pomoći Jordanu da pokrije dio svojih dodatnih potreba za vanjskim financiranjem u razdoblju 2020.–2021., što smanjuje kratkoročne slabosti platne bilance i fiskalne slabosti njegova gospodarstva te pridonosi održivosti duga. Osim toga, pomoć EU-a bila bi poticaj Jordanu da pojača napore u pogledu provođenja reformi tako što bi se s jordanskim vlastima dogovorio memorandum o razumijevanju kojim bi se utvrdio odgovarajući paket mjera kao potpora gospodarskoj prilagodbi i strukturnim reformama. Ti bi politički uvjeti bili u skladu s obvezama provođenja reformi koje je Jordan preuzeo u kontekstu Prioriteta partnerstva EU–Jordan i drugim instrumentima potpore EU-a te u okviru drugih programa prilagodbe dogovorenih s MMF-om i Svjetskom bankom te petogodišnje matrice reformi i rasta predstavljene na konferenciji „Londonska inicijativa“ u veljači 2019.
 Kako je dodatno objašnjeno u Radnom dokumentu službi Komisije koji je priložen ovom Prijedlogu i koji se, među ostalim, temelji na procjeni političke situacije koju su zajednički proveli Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (EEAS), Komisija smatra da postojanje manjka u vanjskom financiranju u Jordanu, u kombinaciji sa suradnjom Jordana s MMF-om u okviru programa isplate, opravdava program makrofinancijske pomoći s ekonomskog stajališta i da su ispunjeni politički preduvjeti za predloženi program makrofinancijske pomoći.
 Opći kontekst
 Jordansko gospodarstvo posebno je pogođeno sukobom u Siriji, koji je izbio 2011. Nakon razdoblja snažnog rasta od prosječno 6,2 % tijekom razdoblja 2001.–2010., rast BDP-a Jordana usporio je na prosječno 2,4 % u razdoblju 2011.–2018. Iako usporavanje gospodarskog rasta odražava dugogodišnje makroekonomske i strukturne slabosti Jordana, ono je uvelike potaknuto nizom vanjskih šokova, uključujući ometanje ključnih izvoznih pravaca i tržišta zbog dugotrajnih regionalnih sukoba, nagli pad izravnih stranih investicija, prihvaćanje velikog broja sirijskih izbjeglica (1,3 milijuna prema procjenama jordanskih vlasti od kojih je 660 330 registrirano kod UNHCR-a) i rastućih cijena nafte i troškova zaduživanja koji odražavaju porast stopa Središnje banke SAD-a.
 Slabljenje gospodarske aktivnosti nastavilo se i u 2018., budući da se rast realnog BDP-a usporio na 1,9 % u 2018. (s 2,1 % u 2017.), što je najniža stopa rasta od 1996. Pozitivno je što su se priljev turista i izvoz donekle oporavili, a dva granična prijelaza s Irakom i Sirijom ponovno su otvorena 2018. U četvrtom tromjesečju 2018. ponovno je uspostavljen i jeftini uvoz plina iz Egipta. Međutim, te se promjene tek trebaju pokazati u brojkama koje prikazuju rast: u prvom tromjesečju 2019. realni BDP porastao je za 2 %, a taj je rast u biti nepromijenjen u usporedbi s tempom posljednjih godina.
 U tom je kontekstu u prvom tromjesečju 2019. nezaposlenost porasla na 19 % s 18,4 % godinu dana ranije, što predstavlja značajan trend rasta od 2014., kada je iznosila 12,9 %. Nezaposlenost mladih (38,5 %) i žena (28,9 %) i dalje je visoka u usporedbi s nezaposlenošću muškaraca (16,4 %).
 Inflacija je u 2018. porasla na 4,5 % (s 3,3 % na kraju 2017.), a to je odraz rasta cijena nafte tijekom većeg dijela 2018. i povećanja općeg poreza na promet raznim osnovnim proizvodima koji je donesen u siječnju. Međutim, u prva četiri mjeseca 2019. inflacija se smanjila na 0,6 % jer je slabio učinak povećanja poreza. Središnja banka Jordana povećala je rediskontnu stopu u sedam koraka s 3,75 % na 5,75 % između veljače 2017. i prosinca 2018. To uglavnom odražava porast stope Središnje banke SAD-a, s obzirom na to da je jordanski dinar vezan za američki dolar. Ciklus pooštravanja podudarao se s postupnim, ali umjerenim rastom inflacije, kako je prethodno spomenuto. U lipnju 2019. rediskontna stopa ostala je nepromijenjena (5,75 %), uz pad inflacije i smanjenje pritisaka strane valute, koji su potrajali u 2018. Ipak, u kontekstu drugog preispitivanja programa MMF-a, vlasti su izrazile spremnost na pooštravanje monetarne politike, ako bude potrebno, kako bi se osiguralo ispunjenje ciljeva u pogledu rezerve.
 Jordan je postigao značajan napredak u konsolidaciji svojih javnih financija u proteklim godinama, ali zahvaljujući slabom profilu rasta i nepostojanju napretka u rješavanju gubitaka javnih opskrbljivača električnom energijom i vodom, taj se napredak nije mogao održati u 2018. Ukupni fiskalni deficit znatno je smanjen s 3,3 % BDP-a u 2018. na 2,2 % BDP-a u 2017. Kombinirani deficit javnog sektora, što je fiskalna metrika koja uzima u obzir saldo NEPCO-a (javnog opskrbljivača električnom energijom) i WAJ-a (jordanskog tijela nadležnog za vode) skočio je na 4,3 % BDP-a u 2018. s 2,9 % BDP-a u 2017., odražavajući porast troška nafte u kombinaciji s manjkom primjene tarifa koje odražavaju troškove u sektoru električne energije i vode, čime se potiče prekomjerna potrošnja. U programu MMF-a predviđeno je za 2019. smanjenje fiskalnog i kombiniranog deficita javnog sektora na 2,3 %, odnosno 2,6 %. U prva četiri mjeseca 2019. fiskalni deficit smanjen je na godišnjoj razini na 3 % BDP-a s 3,8 % BDP-a. Međutim, porezni prihodi smanjili su se za 1,4 % na godišnjoj razini, što izaziva zabrinutost zbog izvršenja proračuna do kraja 2019.
 Krajem ožujka 2019. ukupni bruto javni dug iznosio je 94,4 % BDP-a i u biti je ostao nepromijenjen od kraja 2018. Vanjski javni dug iznosio je 39,4 % BDP-a, od čega je 72 % bilo denominirano u valuti USD, na koju je jordanski dinar vezan. Iako je povišena razina javnog duga izvor slabosti, MMF ocjenjuje da je on održiv pod uvjetom da Jordan nastavi provoditi fiskalno prilagođavanje i reforme za jačanje rasta i da međunarodna i regionalna zajednica donatora i dalje pruža značajnu podršku Jordanu, posebno u obliku bespovratnih sredstava i privilegiranog financiranja.
 Kad je riječ o vanjskom sektoru, deficit tekućeg računa Jordana smanjen je u 2018. na 2,9 milijardi USD ili 7 % BDP-a (10,3 % bez bespovratnih sredstava) s 10,5 % BDP-a iz istog razdoblja u 2017. To je odraz umjerenog povećanja izvoza robe (koji se u pogledu vrijednosti povećao za 3,4 %), dok je uvoz roba smanjen (za 1,3 % u pogledu vrijednosti). U prvom tromjesečju 2019. izvoz robe pokazao je još znatnije rezultate, pa je tako zabilježen rast od 9,3 % u pogledu vrijednosti, dok se uvoz robe smanjio za 3,2 %. U istom su razdoblju prihodi od turizma na godišnjoj razini porasli za 6,1 %, dok su doznake iz inozemstva samo neznatno porasle.
 Izravna strana ulaganja pala su na 959 milijuna USD (2,2 % BDP-a) u 2018., što je pad za 52 % u američkim dolarima u odnosu na 2017. To predstavlja najniži neto priljev od izravnih stranih ulaganja od 2003. Taj trend pada u skladu je s dugoročnim slabljenjem izravnih stranih ulaganja (kao udjela u BDP-u) nakon sukoba u Siriji: od prosječno 12,7 % u razdoblju 2005.–2010. do 4,5 % u razdoblju 2011.–2018. Regionalni sukob, koji je osam godina blokirao trgovinske putove, smanjenje gospodarskog rasta zaljevskih zemalja, koje su bili glavni ulagači Jordana, ali i strukturalne slabosti zemlje kao što su nefleksibilno tržište rada, ograničenja za strane investitore i visoki troškovi poslovanja, pridonijeli su smanjenju priljeva od izravnih stranih ulaganja.
 Manja izravna strana ulaganja stvorila su daljnje pritiske na kapitalni i financijski račun, isto kao i pad javnog zaduživanja s oko jedne milijarde USD u 2017. na manje od 500 milijuna USD u 2018. Ti pritisci pridonijeli su znatnom smanjenju neto strane imovine komercijalnih banaka (za oko 900 milijuna USD) u 2018., djelomično uzrokovane pooštrenom monetarnom politikom u susjednim zemljama i političkom nestabilnošću u Jordanu sredinom 2018. (kada je bivši premijer Mulki podnio ostavku kao odgovor na negodovanje javnosti, posebno zbog planova u pogledu porezne reforme). Suprotno tome, mali neto priljev privatnih portfeljnih ulaganja u iznosu od 41 milijuna USD u 2018. (u usporedbi s velikim neto odljevom u 2017.) te značajan porast ostalih investicija za oko 600 milijuna USD poduprli su kapitalni i financijski račun u 2018.
 Trenutačnu razinu rezervi, koja je na kraju travnja 2019. iznosila 13,2 milijarde USD (ili 7,1 mjeseci uvoza), trebalo bi povećati kako bi zemlja bila otpornija na prethodno navedene čimbenike. To je posebno važno s obzirom na osjetljivost vanjskog položaja, povišene rizike zbog regionalnih sukoba ili geopolitičkih napetosti, vezanosti deviznog tečaja i izloženosti šokovima povezanih s cijenom nafte.
 Unatoč povoljnim kretanjima u izvozu i turizmu, i dalje ostaje niz makroekonomskih slabosti. Jordan nastavlja djelovati u teškom gospodarskom okruženju na koje utječu dugotrajni regionalni sukob, prihvat sirijskih izbjeglica, poremećaj ili spori oporavak ključnih izvoznih tržišta i značajan pad izravnih stranih ulaganja. Kao rezultat toga, gospodarski rast ostao je na vrlo niskim razinama, nedovoljnim za smanjenje visoke nezaposlenosti. Kao što se dogodilo u 2018., tempo buduće fiskalne prilagodbe mogao bi biti sporiji nego što je predviđeno ako se rast dalje uspori i Jordan ne uspije mobilizirati porezne prihode suzbijanjem utaje poreza i povećanjem kapaciteta porezne uprave. Isto bi se moglo dogoditi ako Jordan ne ostvari djelotvorno restrukturiranje državnih poduzeća (za električnu energiju i vodu) koja posluju s gubitkom, što povećava opći deficit države. Uz prethodno navedene rizike, troškovi zaduživanja euroobveznicama veći su u usporedbi s troškovima jordanskih euroobveznica koje će dospjeti u narednim godinama (od kojih su mnoge bile pod jamstvom SAD-a), zbog čega obnova obveznica postaje skupa. Iz prethodno navedenih razloga, trenutna projekcija pada javnog duga na 83,7 % do 2024. ostaje nestabilna i ovisi o uspjehu fiskalne prilagodbe i reformi za jačanje rasta koje su vlasti obvezale provesti, kao i o njihovoj sposobnosti da nastave privlačiti znatno financiranje donatora i tržišno financiranje. Rezerve su i dalje ispod MMF-ovih standarda primjerenosti i opet bi se mogle naći pod pritiskom u razdoblju 2020–2021. jer se tada od Jordana očekuju isplate povezane s državnim vanjskim dugom i vanjskim dugom u euroobveznicama u iznosu oko 3,1 milijardi USD (kamate i glavnica). U tom kontekstu daljnje povećanje jordanskih međunarodnih pričuva čini se nužnim, a EU bi dodatnom makrofinancijskom pomoći mogao pružiti korisnu potporu tom nastojanju, izravno (isplatama) i neizravno (kao katalizator priljeva privatnog kapitala i ulijevanjem povjerenja u lokalnu valutu).
 Zaključak je da je jordansko gospodarstvo i dalje nestabilno i da mu je potrebno znatno vanjsko financiranje te ga karakteriziraju brojne slabosti. U tom kontekstu kontinuirana potpora MMF-a i međunarodnih partnera Jordana, uključujući EU, i dalje je od ključne važnosti.
 •Usklađenost s postojećim odredbama politike u određenom području
 MFP je Jordanu pružena na temelju četiri zasebne odluke:
 –Odluka br. 1351/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu
 1
 –Odluka br. 2371/2016/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu
 2
 Budući da su oba programa u potpunosti isplaćena, prije nastavka pružanja makrofinancijske pomoći EU-a Jordanu potrebna je nova odluka.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Predložena makrofinancijska pomoć u skladu je s obvezom EU-a da podrži gospodarsko i političko stanje u Jordanu. U skladu je s načelima kojima je uređena primjena instrumenta makrofinancijske pomoći, uključujući izvanredni karakter, političke preduvjete, komplementarnost, uvjetovanost i financijsku disciplinu.
 Predložena makrofinancijska pomoć u skladu je s ciljevima Europske politike susjedstva. Njome se podupiru ciljevi Europske unije u pogledu gospodarske stabilnosti i razvoja u Jordanu te, šire, otpornost južnog europskog susjedstva. Pružanjem potpore jordanskim vlastima u stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira i provedbi ambicioznih strukturnih reformi predloženim se programom makrofinancijske pomoći povećava dodana vrijednost ukupnog angažmana EU-a u Jordanu. Poboljšava se i učinkovitost ostalih oblika financijske pomoći EU-a toj zemlji, uključujući programe proračunske potpore i bespovratna sredstva dostupna putem instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja u okviru postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. Osim toga, predložena makrofinancijska pomoć dio je ukupne međunarodne potpore Jordanu, među ostalim kao odgovor na sirijsku krizu, te će se njome i dalje dopunjavati potpora ostalih multilateralnih i bilateralnih donatora.
 Jordan je ključni partner za EU zbog njegove važne uloge u promicanju stabilnosti i međuvjerske tolerancije na Bliskom Istoku, ali i zbog gostoprimstva koje i dalje pruža za 1,3 milijuna Sirijaca (od kojih je 660 330 registrirano pri UNHCR-u). EU i Jordan imaju jako partnerstvo u mnogim sektorima i povezani su Sporazumom o pridruživanju koji je stupio na snagu u svibnju 2002. U skladu s revidiranom europskom politikom susjedstva, EU i Jordan su 2016. donijeli Prioritete partnerstva EU–Jordan (koji su u to vrijeme uključivali i Pakt EU-a i Jordana). U prosincu 2018. Prioriteti partnerstva EU–Jordan produljeni su za još dvije godine kako bi obuhvatili razdoblje 2016.–2020.
 Suradnja u okviru Prioriteta partnerstva strukturirana je oko tri cilja koja se međusobno nadopunjuju: i. makroekonomska stabilnost i održiv rast temeljen na znanju; ii. jačanje demokratskog upravljanja, vladavine prava i ljudskih prava; i iii. regionalnu stabilnost i sigurnost, uključujući borbu protiv terorizma. Nastavlja se suradnja u vezi s međusektorskim pitanjima kao što su migracije i mobilnost te gospodarska, socijalna i politička uključenost ranjivih skupina, uključujući mlade i žene.
 Trgovinski odnosi između EU-a i Jordana regulirani su Sporazumom o pridruživanju. Tim sporazumom uspostavljena je zona slobodne trgovine zahvaljujući kojoj je otvorena dvosmjerna trgovina robom između EU-a i Jordana. U srpnju 2016., EU i Jordan dogovorili su da će utvrditi fleksibilnija pravila o podrijetlu koja jordanski izvoznici primjenjuju u svojoj trgovini s EU-om. Obje su strane preispitale i poboljšale ovu inicijativu u prosincu 2018. EU je najvažniji trgovinski partner Jordana i čini 17,1 % (u pogledu vrijednosti) ukupne trgovine Jordana u 2018. Jordanski izvoz u EU iznosio je 300 milijuna EUR u 2018., a uvoz iz EU-a iznosio je 3,6 milijardi EUR (u pogledu vrijednosti).
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna osnova ovog Prijedloga jest članak 212. UFEU-a.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Načelo supsidijarnosti primjenjuje se jer države članice ne mogu same dostatno ostvariti ciljeve obnove kratkoročne makroekonomske stabilnosti u Jordanu te se stoga oni bolje mogu ostvariti na razini Europske unije. Glavni su razlozi proračunska ograničenja na nacionalnoj razini i potreba za dobrom koordinacijom donatora kako bi se maksimalno povećali opseg i učinkovitost pomoći.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti: ograničen je na minimum potreban za ostvarenje ciljeva kratkoročne makroekonomske stabilnosti i ne prelazi ono što je potrebno za tu svrhu.
 Kako je Komisija utvrdila na temelju procjena MMF-a u kontekstu stand-by aranžmana, iznos pomoći odgovara iznosu od oko 9,7 % procijenjenog dodatnog manjka u financiranju za razdoblje 2020.–2021. Ta je značajna obveza opravdana političkom važnošću Jordana za stabilnost europskog susjedstva; političkim pridruživanjem i gospodarskom integracijom zemlje s EU-om u skladu sa Sporazumom o pridruživanju između dviju strana koji je stupio na snagu 1. svibnja 2002; i složenom gospodarskom situacijom s kojom se Jordan i dalje suočava, osobito uslijed sukoba u Siriji i Iraku te prisutnosti velikog broja Sirijaca u državi.
 •Odabir instrumenta
 Financiranje projekata ili tehnička pomoć ne bi bili pogodni za ostvarenje makroekonomskih ciljeva. Ključna dodana vrijednost makrofinancijske pomoći u usporedbi s drugim instrumentima EU-a bilo bi brzo ublažavanje ograničenja u vanjskom financiranju te doprinos stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira, među ostalim i promicanjem održivog stanja platne bilance i proračuna te primjerenim okvirom za strukturne reforme. Podržavajući uspostavu primjerenog okvira za makroekonomske i strukturne politike, makrofinancijska pomoć može pridonijeti povećanju učinkovitosti mjera koje su u Jordanu financirane s pomoću drugih, uže usmjerenih financijskih instrumenata EU-a.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Prijedlog Komisije za makrofinancijsku pomoć temelji se na iskustvu stečenom na temelju ex post evaluacija ranijih programa u susjedstvu EU-a, posebno na ex post evaluaciji prvog programa makrofinancijske pomoći koja je pružena Jordanu u 2015., a koja je regulirana Odlukom 1351/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.
 3
 Zaključak te ex post evaluacije
 4
 je da prvi program makrofinancijske pomoći ispunjava svoje ciljeve. Program je svojim oblikom relevantan za gospodarske izazove Jordana, te je u velikoj mjeri doprinio učinkovitoj stabilizaciji vanjskog i fiskalnog financijskog položaja Jordana. Program je imao značajnu dodanu vrijednost za EU jer se njime poduprla makroekonomska stabilnost u susjednoj partnerskoj zemlji i ublažio utjecaj izbjegličke krize. Osmišljen je i proveden dosljedno ostalim politikama ili instrumentima EU-a. Program je imao i pozitivan društveni učinak, a snažno je doprinio održivosti javnog duga ponudom izuzetno povoljnih uvjeta financiranja.
 •Savjetovanja s dionicima
 Tijekom pripreme ovog Prijedloga makrofinancijske pomoći službe Komisije bile su u redovitom kontaktu s jordanskim vlastima kako bi se potaknula odgovornost Jordana za program. Osim toga, budući da se makrofinancijska pomoć pruža kao sastavni dio međunarodne potpore gospodarskoj stabilizaciji Jordana, Komisija se savjetovala i s međunarodnim partnerima Jordana, kao što su Međunarodni monetarni fond i Svjetska banka, koji podupiru tu zemlju velikim programima financiranja.
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 Komisija je uz pomoć vanjskih stručnjaka provela operativnu procjenu radi provjere kvalitete i pouzdanosti javnih financijskih krugova i administrativnih postupaka u Jordanu, a završno je izvješće sastavljeno u rujnu 2016. U prvoj polovini 2020. predviđa se provedba nove operativne procjene kako bi se u obzir uzeli nedavni događaji.
 •Procjena učinka
 Makrofinancijska pomoć EU-a izvanredni je instrument za hitne slučajeve usmjeren na rješavanje ozbiljnih poteškoća povezanih s platnom bilancom u trećim zemljama. Stoga je ovaj prijedlog makrofinancijske pomoći izuzet od uvjeta provedbe procjene učinka u skladu sa Smjernicama za bolju regulativu Komisije (SWD(2015) 111 final) zbog političkog imperativa brzog djelovanja u hitnoj situaciji koja zahtijeva brz odgovor.
 Makrofinancijska pomoć pridonijet će rješavanju kratkoročnih financijskih potreba Jordana. Priloženi program ekonomskog prilagođavanja i reformi, koji se temelji na petogodišnjoj matrici rasta i reformi, doprinijet će stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira i provedbi ambicioznih strukturnih reformi kojima će se poboljšati izgledi za rast i otvaranje novih radnih mjesta. Makrofinancijska pomoć pomoći će zemlji korisnici i da provedba nužne gospodarske prilagodbe bude manje oštra i nagla u usporedbi s alternativnim scenarijem bez vanjske financijske pomoći. Na taj se način njome pomaže ublažiti društveni utjecaj prilagodbe i spriječiti štetne učinke krize kroz koju zemlja prolazi. Pružajući dugoročno financiranje pod izrazito povoljnim uvjetima i podupirući reforme, program makrofinancijske pomoći doprinijet će ostvarenju fiskalne prilagodbe, poboljšanju održivosti duga Jordana i stvaranju fiskalnog prostora potrebnog za očuvanje potrebne razine socijalne potrošnje zbog trajnih ekonomskih i socijalnih pritisaka koji proizlaze iz problematičnog regionalnog konteksta, uključujući prisutnost oko 1,3 milijuna Sirijaca prema procjenama jordanskih vlasti (od kojih je 660 330 registrirano pri UNHCR-u u kolovozu 2019.). Nadalje, ciljanim uvjetovanjem politike, makrofinancijska pomoć pomaže u uspostavi uravnoteženijeg, održivijeg i uključivijeg rasta s odgovarajućom socijalnom zaštitom.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Planirana pomoć pružila bi se u obliku zajma i trebala bi se financirati operacijama zaduživanja koje će u ime EU-a provoditi Komisija. Proračunski troškovi te pomoći odgovaraju izdvajanju rezervacija za iznose uplaćene u Jamstveni fond EU-a za vanjska djelovanja, uz stopu od 9 %, iz proračunske linije 01 03 06 („izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond”)
 5
 .
 Uz pretpostavku da će isplata prva dva obroka zajma biti u 2020. u ukupnom iznosu od 300 milijuna EUR, a trećeg u 2021. u iznosu od 200 milijuna EUR, te u skladu s pravilima kojima se uređuje mehanizam jamstvenog fonda, odgovarajući iznosi rezervacije bit će uneseni u proračune za 2022. (27 milijuna EUR) i 2023. (18 milijuna EUR).
 Komisija ocjenjuje da je utjecaj predloženog programa makrofinancijske pomoći za Jordan na proračun prihvatljiv u okviru prijedloga Komisije za sljedeći VFO.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Europska unija stavit će na raspolaganje Jordanu makrofinancijsku pomoć u ukupnom iznosu od 500 milijuna EUR u obliku srednjoročnih i dugoročnih zajmova, čime će pridonijeti pokrivanju preostalih potreba Jordana za vanjskim financiranjem u 2020.–2021. Isplata pomoći planirana je u tri obroka zajma. Isplata prvog obroka očekuje se u lipnju 2020. Ako se mjere politike povezane sa svakim obrokom pravovremeno provedu, drugi i treći obrok mogao bi biti isplaćen u četvrtom tromjesečju 2020. i u drugom tromjesečju 2021.
 Tom pomoći upravljat će Komisija. Primjenjuju se posebne odredbe o sprečavanju prijevara i drugih nepravilnosti, u skladu s Financijskom uredbom.
 Komisija i jordanske vlasti dogovorili bi memorandum o razumijevanju u kojem se utvrđuju mjere strukturnih reformi povezane s predloženim programom makrofinancijskom pomoći, uključujući pitanja vremenskog okvira i redoslijeda. Kao što je to uobičajeno kada je riječ o makrofinancijskoj pomoći, isplate bi se među ostalim uvjetovale zadovoljavajućim revizijama u okviru programa MMF-a i daljnjim korištenjem sredstava MMF-a od strane Jordana.
 Prijedlog sadržava klauzulu o vremenskom ograničenju valjanosti. Predložena makrofinancijska pomoć stavlja se na raspolaganje na dvije i pol godine, s početkom od prvog dana nakon stupanja na snagu Memoranduma o razumijevanju.
 Komisija će jedanput godišnje podnositi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove odluke u prethodnoj godini. Nadalje, najkasnije dvije godine nakon isteka razdoblja dostupnosti pomoći, Komisija će ocijeniti ispunjenje ciljeva pomoći, među ostalim u kontekstu ex post ocjene koju Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.
 Tekst ovog prijedloga u skladu je s tekstom prethodnih odluka o makrofinancijskoj pomoći kako ih je odobrio Europski parlament i Vijeće u posljednjih nekoliko godina.
 2019/0192 (COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 212. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Odnosi između Europske unije („Unija”) i Hašemitske Kraljevine Jordana („Jordan”) razvijaju se u okviru Europske politike susjedstva (EPS). Jordan je 24. studenoga 1997. potpisao Sporazum o pridruživanju s Unijom, koji je stupio na snagu 1. svibnja 2002. Na temelju Sporazuma o pridruživanju EU-a i Jordana postupno su uspostavili područje slobodne trgovine tijekom prijelaznog razdoblja od 12 godina. Osim toga, 2007. stupio je na snagu i sporazum o daljnjoj liberalizaciji poljoprivrednih proizvoda. Godine 2010. između EU-a i Jordana dogovoren je napredni status partnerstva čime su područja suradnje proširena. Protokol o uspostavi mehanizma za rješavanje sporova za trgovinu između EU-a i Jordana, parafiran u prosincu 2009., stupio je na snagu 1. srpnja 2011. Bilateralni politički dijalog i gospodarska suradnja dodatno su razvijeni u okviru Sporazuma o pridruživanju, Prioriteta partnerstva EU–Jordan i okvira za jedinstvenu potporu donesenog za razdoblje 2017.–2020.
 (2)Od 2011. Jordan je pokrenuo niz političkih reformi za jačanje parlamentarne demokracije i vladavine prava. Osnovani su Ustavni sud i neovisno izborno povjerenstvo, a jordanski parlament donio je niz važnih zakona, uključujući Izborni zakon i Zakon o političkim strankama te zakone o decentralizaciji i općinama. Donesena su zakonodavna poboljšanja u pogledu neovisnosti pravosuđa i prava žena.
 (3)Gospodarstvo Jordana znatno je pogođeno dugotrajnim nemirima, posebno u susjednom Iraku i Siriji. Ti su regionalni nemiri negativno utjecali na vanjske prihode te opteretili javne financije. Priljevi od turizma i izravnih stranih ulaganja pretrpjeli su negativne posljedice, a trgovački putovi dugo su ostali blokirani. Neovisno o tome, pritok prirodnog plina iz Egipta bio je u poremećaju nekoliko godina, zbog čega se javila potreba za opskrbom energijom iz alternativnih izvora po višoj cijeni. Osim toga, na jordansko gospodarstvo utjecao je veliki priljev sirijskih izbjeglica, koji je povećao pritisak na njegov fiskalni položaj, javne usluge i infrastrukturu.
 (4)U kolovozu 2016. jordanske vlasti i MMF dogovorili su drugi program gospodarske prilagodbe koji se podupire iz trogodišnjeg proširenog instrumenta za financiranje (EFF) u iznosu od 723 milijuna USD, a koji je uslijedio nakon trogodišnjeg stand-by aranžmana u iznosu od 2 milijarde USD koji je trajao od 2012. do 2015. U svibnju 2019. program EFF-a produljen je do ožujka 2020.
 (5)U prosincu 2016. Unija je donijela
 6
 drugi program makrofinancijske pomoći (MFP II) u iznosu od 200 milijuna EUR u obliku zajma, kao odgovor na zahtjev Jordana u ožujku 2016. i nakon završetka prvog programa makrofinancijske pomoći u iznosu od 180 milijuna EUR provedenog u 2015. MFP II bila je nastavak predanosti istaknutoj na konferenciji „Potpora Siriji i regiji”, održanoj u Londonu 4. veljače 2016., na kojoj je Unija obećala financijsku potporu u zemljama koje je najviše pogodila izbjeglička kriza, uključujući Jordan, u iznosu od 2,39 milijarde EUR u razdoblju 2016.–2017. Memorandum o razumijevanju u kojemu se definiraju uvjeti politike povezani s MFP II stupio je na snagu 19. rujna 2017. Prvi obrok drugog programa makrofinancijske pomoći isplaćen je 17. listopada 2017., a drugi 21. lipnja 2019., nakon provedbe dogovorenih mjera politike.
 (6)Odluka za MFP II, koju su suzakonodavci donijeli u prosincu 2016., uključivala je Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije u kojoj se Komisija, s obzirom na fiskalne izazove i izvanredne okolnosti s kojima se Jordan suočava kao rezultat prihvaćanja velikog broja Sirijaca (1,3 milijuna prema jordanskim vlastima), obvezala da će, ako je prikladno, podnijeti novi prijedlog za proširenje i povećanje makrofinancijske pomoći za Jordan nakon uspješnog zaključenja drugog programa makrofinancijske pomoći i pod uvjetom da budu zadovoljeni uobičajeni preduvjeti za ovu vrstu pomoći, uključujući ažuriranu procjenu vanjskih potreba Jordana za financiranjem koju provodi Komisija.
 (7)U razdoblju 2017.–2019., dugotrajna regionalna nestabilnost, velika izloženost fluktuaciji cijena nafte i porast troškova zaduživanja za tržišta u nastajanju globalno su i dalje opterećivala jordansko gospodarstvo. Zbog toga se gospodarski rast ponovo usporio, nezaposlenost se značajno povećala, smanjilo se ubiranje poreznih prihoda i pojavile su se nove potrebe za fiskalnim i vanjskim financiranjem.
 (8)U toj teškoj situaciji, Unija i međunarodna zajednica ponovno su u nekoliko daljnjih navrata potvrdile obvezu pružanja potpore Jordanu, posebno tijekom konferencije „Potpora budućnosti Sirije“ održane u Bruxellesu u travnju 2017., u okviru Vijeća za pridruživanje EU-a i Jordana u srpnju 2017. i na drugoj konferenciji u Bruxellesu „Potpora budućnosti Sirija “u travnju 2018. Na konferenciji „Londonska inicijativa“, koja je održana u veljači 2019., i na trećoj konferenciji u Bruxellesu, održanoj u ožujku 2019., međunarodna i regionalna donatorska zajednica, uključujući EU, ponovno je potvrdila svoje namjere da podupre napore Jordana u očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju izgleda za rast.
 (9)Unija je od početka sirijske krize 2011. Jordanu omogućila više od 2,1 milijardi EUR u okviru različitih instrumenata (uključujući 380 milijuna EUR u okviru dva spomenuta programa makrofinancijske pomoći) kako bi pomogla zemlji da očuva gospodarsku stabilnost, podnese političke i gospodarske reforme i zadovolji svoje povezane humanitarne, razvojne i sigurnosne potrebe. Pored toga, Europska investicijska banka izdvojila je za Jordan oko 486 milijuna EUR projektnih zajmova.
 (10)S obzirom na još uvijek tešku gospodarsku situaciju i prognoze, Jordan je u srpnju 2019. od Unije zatražio dodatnu makrofinancijsku pomoć.
 (11)Nakon uspješnog završetka drugog preispitivanja programa MMF-a 6. svibnja 2019., MMF i Jordan započeli su raspravu o narednom programu MMF-a nakon ožujka 2020., kada se očekuje da će aranžman u okviru Proširenog instrumenta za financiranje biti dovršen.
 (12)Budući da je Jordan zemlja obuhvaćena EPS-om, trebalo bi se smatrati da ispunjava uvjete za primanje makrofinancijske pomoći Unije.
 (13)Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi biti izvanredan financijski instrument za nevezanu i nenamjensku potporu bilanci plaćanja, kojom se žele riješiti neposredne potrebe korisnika za vanjskim financiranjem te bi trebala podržati provedbu programa politike koji sadržava snažne mjere neposredne prilagodbe i strukturne reforme za kratkoročno poboljšanje stanja bilance plaćanja.
 (14)S obzirom na to da u platnoj bilanci Jordana još postoji preostali manjak u financiranju koji premašuje sredstva koja su osigurali MMF i ostale multilateralne institucije, smatra se da je makrofinancijska pomoć Unije Jordanu, s obzirom na trenutačne iznimne okolnosti, prikladan odgovor na zahtjev Jordana upućen Uniji za potporu gospodarskoj stabilizaciji, u kombinaciji s programom MMF-a. Makrofinancijska pomoć Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu strukturnih reformi u Jordanu, nadopunjavajući sredstva na raspolaganju u okviru financijskog sporazuma s MMF-om.
 (15)Cilj makrofinancijske pomoći Unije trebao bi biti pružanje potpore ponovnom uspostavljanju održivog stanja vanjskog financiranja Jordana te pružanje potpore njegovu gospodarskom i društvenom razvoju.
 (16)Određivanje iznosa makrofinancijske pomoći Unije temelji se na sveobuhvatnoj kvantitativnoj procjeni preostalih potreba Jordana za vanjskim financiranjem te se pritom uzima u obzir kapacitet Jordana da se financira vlastitim sredstvima, a pogotovo iz međunarodnih rezervi koja su mu na raspolaganju. Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi nadopunjavati programe i sredstva koja osiguravaju MMF i Svjetska banka. Pri određivanju iznosa pomoći u obzir se uzimaju i očekivani financijski doprinosi bilateralnih i multilateralnih donatora te potreba za osiguranjem pravedne raspodjele tereta između Unije i drugih donatora, kao i već postojeća primjena drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u Jordanu te dodana vrijednost sveukupnog angažmana Unije.
 (17)Komisija bi trebala osigurati pravnu i stvarnu usklađenost makrofinancijske pomoći Unije s ključnim načelima i ciljevima te mjerama poduzetima u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije.
 (18)Makrofinancijskom pomoći Unije trebalo bi podupirati vanjsku politiku Unije prema Jordanu. Službe Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko surađivati tijekom aktivnosti makrofinancijske pomoći kako bi osigurale usklađenost i dosljednost vanjske politike Unije.
 (19)Makrofinancijskom pomoći Unije trebalo bi podupirati posvećenost Jordana zajedničkim vrijednostima koje dijeli s Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje, poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva kao i načela otvorene, uređene i poštene trgovine.
 (20)Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći Unije Jordan bi trebao poštovati učinkovite demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav, i vladavinu prava, te jamčiti poštovanje ljudskih prava. Osim toga, posebni ciljevi makrofinancijske pomoći Unije trebali bi jačati učinkovitost, transparentnost i odgovornost sustava upravljanja javnim financijama u Jordanu te promicanje strukturnih reformi kojima su ciljevi potpora održivog i uključivog rasta, stvaranje radnih mjesta i fiskalna konsolidacija. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi redovito pratiti ispunjavanje preduvjeta i postizanje tih ciljeva.
 (21)Kako bi se osigurala učinkovita zaštita financijskih interesa Unije povezanih s tom makrofinancijskom pomoći Unije, Jordan treba usvojiti odgovarajuće mjere vezane uz sprečavanje i borbu protiv prijevare, korupcije i svih drugih nepravilnosti vezanih uz tu pomoć. Nadalje, potrebno je stvoriti uvjete kako bi Komisija mogla vršiti nadzor a Revizorski sud obavljati revizije.
 (22)Dodjelom makrofinancijske pomoći Unije ne dovode se u pitanje ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća (kao proračunskog tijela).
 (23)Iznosi rezervacija koji su potrebni za makrofinancijsku pomoć Unije trebali bi biti usklađeni s proračunskim odobrenim sredstvima predviđenima višegodišnjim financijskim okvirom.
 (24)Makrofinancijskom pomoći Unije trebala bi upravljati Komisija. Kako bi se osiguralo da Europski parlament i Vijeće mogu pratiti provedbu ove Odluke, Komisija bi ih trebala redovito obavješćivati o razvoju događaja u pogledu pomoći i dostavljati im relevantne dokumente.
 (25)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Odluke provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
 7
 .
 (26)Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi podlijegati uvjetima gospodarske politike koji će biti utvrđeni u memorandumu o razumijevanju. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta provedbe te radi učinkovitosti, Komisija bi trebala biti ovlaštena pregovarati o tim uvjetima s jordanskim vlastima uz nadzor odbora predstavnika država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Na temelju te uredbe savjetodavni bi se postupak u pravilu trebao primjenjivati u svim slučajevima osim kada je u toj uredbi predviđeno drukčije. S obzirom na mogući važan učinak pomoći veće od 90 milijuna EUR, za iznose koji prelaze taj prag prikladno je primijeniti postupak ispitivanja. S obzirom na iznos makrofinancijske pomoći Unije Jordanu, postupak ispitivanja trebao bi se primjenjivati na donošenje memoranduma o razumijevanju te na smanjenje, obustavu ili ukidanje pomoći,
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 1.Unija Jordanu stavlja na raspolaganje makrofinancijsku pomoću maksimalnom iznosu od 500 milijuna EUR („makrofinancijska pomoć Unije”) s ciljem pružanja potpore gospodarskoj stabilizaciji i programu opsežnih reformi u Jordanu. Ta će pomoć doprinijeti pokrivanju bilance plaćanje Jordana, kao što je određenom trenutnim programom MMF-a.
 2.Puni iznos makrofinancijske pomoći Unije dat će se na raspolaganje Jordanu u obliku zajmova. Komisija je ovlaštena u ime Unije pozajmiti potrebna sredstva na tržištima kapitala ili od financijskih institucija i dodijeliti ih Jordanu u obliku zajma. Prosječno dospijeće zajma iznosi najviše 15 godina.
 3.Dodjelom makrofinancijske pomoći Unije upravlja Komisija u skladu sa sporazumima ili dogovorima postignutima između Međunarodnog monetarnog fonda i Jordana te s glavnim načelima i ciljevima gospodarskih reformi navedenih u Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Jordana.
 Komisija redovito obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja povezanih s makrofinancijskom pomoći Unije, uključujući isplate te pomoći, i pravovremeno dostavlja tim institucijama relevantne dokumente.
 4.Makrofinancijska pomoć Unije stavlja se na raspolaganje na razdoblje od dvije i pol godine počevši od prvog dana nakon stupanja na snagu Memoranduma o razumijevanju iz članka 3. stavka 1.
 5.Ako se potrebe Jordana za financiranjem tijekom razdoblja isplate makrofinancijske pomoći Unije znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija, postupajući u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2., smanjuje iznos pomoći ili tu pomoć suspendira ili ukida.
 Članak 2.
 1.Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći Unije, Jordan mora poštovati učinkovite demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava, te jamčiti poštovanje ljudskih prava.
 2.Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje prate ispunjavanje tog preduvjeta tijekom cijelog trajanja makrofinancijske pomoći Unije.
 3.Stavci 1. i 2. ovog članka primjenjuju se u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU
 8
 .
 Članak 3.
 1.Komisija se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2. dogovara s jordanskim vlastima o jasno određenim uvjetima ekonomske politike i financijskim uvjetima, s naglaskom na strukturne reforme i dobre javne financije, na kojima se temelji podlijegati makrofinancijska pomoć Unije, a ti uvjeti trebaju biti utvrđeni u memorandumu o razumijevanju („memorandum o razumijevanju”) u kojem se navodi rok za ispunjenje tih uvjeta. Uvjeti ekonomske politike i financijski uvjeti utvrđeni u memorandumu o razumijevanju moraju biti u skladu sa sporazumima ili dogovorima iz članka 1. stavka 3., uključujući programe makroekonomske prilagodbe i strukturnih reformi koje je Jordan proveo uz potporu MMF-a.
 2.Cilj uvjeta navedenih u stavku 1. posebno je jačanje učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti u sustavu upravljanja javnim financijama u Jordanu, uključujući i u pogledu korištenja makrofinancijske pomoći Unije. Pri određivanju mjera politike isto se tako na odgovarajući način uzimaju u obzir napredak u području uzajamnog otvaranja tržišta, razvoj uređene i pravedne trgovine, kao i drugi prioriteti u kontekstu vanjske politike Unije. Komisija redovito prati napredak u ostvarenju tih ciljeva.
 3.Pojedinosti o financijskim uvjetima makrofinancijske pomoći Unije utvrđuju se ugovorom o zajmu koji trebaju sklopiti Komisija i jordanske vlasti.
 4.Komisija redovito provjerava jesu li uvjeti iz članka 4. stavka 3. i dalje ispunjeni, kao i jesu li ekonomske politike Jordana u skladu s ciljevima makrofinancijske pomoći Unije. Pritom Komisija blisko surađuje s MMF-om i Svjetskom bankom i, prema potrebi, s Europskim parlamentom i Vijećem.
 Članak 4.
 1.Podložno uvjetima iz stavka 3., Komisija stavlja na raspolaganje makrofinancijsku pomoć Unije u tri obroka zajma. Iznos svakog obroka utvrđuje se u Memorandumu o razumijevanju iz članka 3.
 2.Za iznose makrofinancijske pomoći Unije formiraju se, prema potrebi, rezervacije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009
 9
 .
 3.Komisija odlučuje o isplati obrokâ podložno ispunjenju svih sljedećih uvjeta:
 (a)preduvjet utvrđen u članku 2.;
 (b)stalni zadovoljavajući rezultati provedbe programa politike koji sadržava snažne mjere prilagodbe i mjere strukturne reforme potpomognute nepreventivnim kreditnim aranžmanom s MMF-om; i
 (c)zadovoljavajuća provedba uvjeta gospodarske politike i financijskih uvjeta dogovorenih u Memorandumu o razumijevanju.
 Drugi se obrok u načelu isplaćuje najranije tri mjeseca nakon isplate prvog obroka. Treći se obrok u načelu isplaćuje najranije tri mjeseca nakon isplate drugog obroka.
 4.Ako uvjeti iz stavka 3. prvog podstavka nisu ispunjeni, Komisija privremeno suspendira ili ukida isplatu makrofinancijske pomoći Unije. U takvim slučajevima Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razlozima te suspenzije ili ukidanja.
 5.Makrofinancijska pomoć Unije isplaćuje se Središnjoj banci Jordana. Podložno odredbama koje se trebaju dogovoriti u memorandumu o razumijevanju, uključujući potvrdu preostalih potreba za proračunskim financiranjem, sredstva Unije mogu se prenijeti jordanskom ministarstvu financija kao krajnjem korisniku.
 Članak 5.
 1.Poslovi zaduživanja i kreditiranja povezani s makrofinancijskom pomoći Unije izvršavaju se u eurima s istim datumom valute i ne smiju prouzročiti promjenu dospijeća za Uniju niti je izložiti valutnim ili kamatnim rizicima ili bilo kakvom drugom komercijalnom riziku.
 2.Ako okolnosti to dopuštaju i na zahtjev Jordana, Komisija može poduzeti potrebne korake kako bi osigurala da se u uvjete kreditiranja uključi odredba o prijevremenoj otplati i da se ista podudara s odgovarajućom odredbom za poslove zaduživanja.
 3.Ako okolnosti dopuštaju poboljšanje kamatne stope na zajam i ako Jordan to zatraži, Komisija može odlučiti refinancirati cijelo prvotno zaduživanje ili jedan njegov dio, ili može restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Poslovi refinanciranja ili restrukturiranja provode se u skladu sa stavcima 1. i 4. i ne smiju imati za posljedicu produženje dospijeća dotičnog zaduživanja ili povećanje iznosa glavnice nepodmirene na dan refinanciranja ili restrukturiranja.
 4.Sve troškove koji su nastali za Uniju, a koji se odnose na poslove zaduživanja i kreditiranja u skladu s ovom Odlukom, snosi Jordan.
 5.Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s poslovima iz stavaka 2. i 3.
 Članak 6.
 1.Makrofinancijska pomoć Unije provodi se u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1046/2018 Europskog parlamenta i Vijeća
 10
 .
 2.Makrofinancijska pomoć Unije provodi se u okviru izravnog upravljanja.
 3.Sporazum o zajmu iz članka 3. stavka 3. sadržava odredbe kojima se:
 (a)osigurava da Jordan redovito provjerava jesu li financijska sredstva odobrena iz proračuna Unije ispravno iskorištena, poduzima odgovarajuće mjere radi sprečavanja nepravilnosti i prijevara te, prema potrebi, pokreće pravne postupke radi osiguravanja povrata svih sredstava isplaćenih na temelju ove Odluke koja nisu pravilno iskorištena;
 (b)osigurava zaštita financijskih interesa Unije, a ponajprije predviđanjem posebnih mjera u vezi sa sprečavanjem i suzbijanjem prijevara, korupcije i svih drugih nepravilnosti koje utječu na makrofinancijsku pomoć Unije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95
 11
 , Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96
 12
 te Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 13
 . Naime, u tu će svrhu Europski ured za borbu protiv prijevara biti izričito ovlašten provoditi istrage, uključujući posebno provjere i inspekcije na terenu, uključujući digitalne forenzičke operacije i razgovore;
 (c)Komisiju (OLAF), ili njezine predstavnike izričito ovlašćuje za provedbu provjera, uključujući provjere i inspekcije na terenu;
 (d)Komisiju i Revizorski sud izričito ovlašćuje za provođenje revizija tijekom i nakon razdoblja dostupnosti makrofinancijske pomoći Unije, uključujući revizije dokumentacije te revizije na terenu, poput operativnih procjena;
 (e)osigurava da Unija ostvaruje pravo na prijevremenu otplatu zajma ako je utvrđeno, u vezi s upravljanjem makrofinancijskom pomoći Unije, da je Jordan sudjelovao u bilo kojem aktu prijevare ili korupcije ili u nekoj drugoj nezakonitoj aktivnosti koja ugrožava financijske interese Unije.
 (f)osigurava da sve troškove koji su nastali za Uniju u vezi s financijskom pomoći snosi zemlja korisnica.
 4.Prije provedbe makrofinancijske pomoći Unije Komisija s pomoću operativne procjene ocjenjuje kvalitetu jordanskih financijskih propisa, administrativne postupke te mehanizme unutarnje i vanjske kontrole koji su relevantni za takvu pomoć.
 Članak 7.
 1.Komisiji pomaže Odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
 2.Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
 Članak 8.
 1.Komisija do 30. lipnja svake godine Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o provedbi ove Odluke u prethodnoj godini, zajedno s ocjenom te provedbe. U tom izvješću se:
 (a)ocjenjuje napredak u provedbi makrofinancijske pomoći Unije;
 (b)procjenjuju gospodarsko stanje i izgledi Jordana, kao i napredak u provedbi mjera politike iz članka 3. stavka 1.;
 (c)navodi poveznica između uvjeta gospodarske politike utvrđenih u memorandumu o razumijevanju, trenutačne gospodarske i fiskalne uspješnosti Jordana te odluka Komisije o isplati obroka makrofinancijske pomoći Unije.
 2.Najkasnije dvije godine nakon isteka razdoblja dostupnosti iz članka 1. stavka 4. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ex post evaluaciji u kojem se procjenjuju rezultati i učinkovitost isplaćene makrofinancijske pomoći Unije te opseg u kojemu se njome pridonijelo ciljevima pomoći.
 Članak 9.
 Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Opći ciljevi
 1.4.2.Posebni ciljevi
 1.4.3.Očekivani rezultati i učinak
 1.4.4.Pokazatelji uspješnosti
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 1.5.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može biti posljedica različitih čimbenika, npr. bolje koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi inače ostvarile države članice svojim zasebnim djelovanjima.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 1.5.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima
 1.5.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele
 1.6.Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative
 1.7.Predviđeni načini upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak
 3.2.Procijenjeni financijski učinak prijedloga na odobrena sredstva
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.2.Procijenjeni rezultati financirani odobrenim sredstvima za poslovanje
 3.2.3.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva
 3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinos trećih osoba
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Makrofinancijska pomoć Hašemitskoj Kraljevini Jordanu
 1.2.Odgovarajuća područja politike
 Područje politike:
 Gospodarski i financijski poslovi
 Aktivnosti:
 Međunarodni gospodarski i financijski poslovi
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Opći ciljevi
 „Novi poticaj za zapošljavanje, rast i ulaganja: promicanje napretka izvan EU-a”
 1.4.2.Posebni ciljevi
 „Promicanje napretka izvan EU-a”
 Povezane aktivnosti kojima se bavi Glavna uprava za gospodarske i financijske poslove odnose se na:
 (a)potporu makrofinancijskoj stabilnosti i promicanje reformi za poticanje rasta izvan EU-a, među ostalim redovitim gospodarskim dijalozima s ključnim partnerima i pružanjem makrofinancijske pomoći; i
 (b)potporu procesu proširenja, provedbi politike susjedstva EU-a te prioritetima EU-a u drugim trećim zemljama provođenjem ekonomske analize te davanjem procjena politika i savjeta.
 1.4.3.Očekivani rezultati i učinak
 Predložena pomoć sastoji se od iznosa do 500 milijuna EUR u obliku zajma EU-a Jordanu u svrhu doprinosa održivijem stanju platne bilance. Pomoć će se isplatiti u tri obroka, a trebala bi pridonijeti rješavanju teške gospodarske situacije i lošeg stanja platne bilance u zemlji. Pomoć potiče i strukturne reforme usmjerene na povećanje održivog gospodarskog rasta i poboljšanje upravljanja javnim financijama. Osim toga, pružajući dugoročno financiranje pod izrazito povoljnim uvjetima, program makrofinancijske pomoći doprinijet će i poboljšanju održivosti duga Jordana, a istovremeno će i pomoći zemlji da očuva potrebne razine socijalnih davanja usred trajnih ekonomskih i socijalnih pritisaka koji proizlaze iz problematičnog regionalnog konteksta, uključujući prisutnost velikog broja Sirijaca (1,3 milijuna prema procjenama jordanskih vlasti, od kojih je 660 330 registrirano pri UNHCR-u na temelju podataka od 4. kolovoza 2019.). Programom makrofinancijske pomoći naglasit će se solidarnost i povjerenje EU-a u Jordan te geopolitička važnost Jordana za EU u kontekstu sirijske krize.
 1.4.4.Pokazatelji uspješnosti
 Nacionalna tijela bit će obvezna redovito izvješćivati službe Komisije o nizu gospodarskih pokazatelja i dostaviti sveobuhvatni izvještaj o poštovanju dogovorenih uvjeta politike prije isplate svih obroka pomoći.
 Službe Komisije nastavljaju nadzirati upravljanje javnim financijama nakon operativne procjene financijskih krugova i administrativnih postupaka u Jordanu koji će biti obavljeni u prvom tromjesečju 2020. Delegacija EU-a u Jordanu uz to će redovito izvješćivati o pitanjima koja se odnose na praćenje pomoći. Službe Komisije ostat će u bliskom kontaktu s MMF-om i Svjetskom bankom kako bi imale koristi od njihovih uvida na temelju njihovih tekućih aktivnosti u Jordanu.
 Prijedlogom zakonodavne odluke predviđeno je i da se Vijeću i Europskom parlamentu podnosi godišnje izvješće koje sadržava ocjenu provedbe ove pomoći. Nezavisna ex post evaluacija pomoći provest će se unutar dvije godine nakon isteka razdoblja provedbe.
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Isplata pomoći ovisi o ispunjenju političkog preduvjeta i zadovoljavajućem uspjehu provedbe financijskog aranžmana između Jordana i MMF-a. Komisija i jordanske vlasti dogovaraju i posebne uvjete povezane s tom politikom, navedene u Memorandumu o razumijevanju.
 Isplata pomoći planirana je u tri obroka zajma. Isplata prvog obroka očekuje se u lipnju 2020. Ako se mjere politike povezane sa svakim obrokom pravovremeno provedu, drugi i treći obrok mogao bi biti isplaćen u četvrtom tromjesečju 2020. i u drugom tromjesečju 2021.
 1.5.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može biti posljedica različitih čimbenika, npr. bolje koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi inače ostvarile države članice svojim zasebnim djelovanjima.
 Predložena makrofinancijska pomoć za Jordan odražava strateški značaj zemlje za EU i u skladu je s ciljevima Europske politike susjedstva. Instrument makrofinancijske pomoći instrument je koji se temelji na politici, a cilj mu je ublažavanje kratkoročnih i srednjoročnih vanjskih financijskih potreba. Kao dio cjelokupnog paketa pomoći EU-a, podupro bi ciljeve Europske unije u pogledu gospodarske stabilnosti i gospodarskog razvoja u Jordanu te, šire, u južnom europskom susjedstvu.
 Programom makrofinancijske pomoći naglasit će se solidarnost i povjerenje EU-a u Jordan te geopolitička važnost Jordana za EU u kontekstu sirijske krize. To je u skladu s obvezama EU-a prema Jordanu, potvrđenim u nekoliko navrata posljednjih godina, uključujući na Londonskoj konferenciji Londonska inicijativa u veljači 2019. i na III. konferenciji u Bruxellesu u ožujku 2019.
 Pružanjem potpore jordanskim vlastima u stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira i provedbi ambicioznih strukturnih reformi predloženim se programom makrofinancijske pomoći povećava dodana vrijednost ukupnog angažmana EU-a u Jordanu i učinkovitost ostalih oblika financijske pomoći EU-a toj zemlji, uključujući proračunsku potporu i bespovratna sredstva dostupna putem instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja u okviru postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020.
 Uz financijski utjecaj makrofinancijske pomoći, predloženim programom jačat će se i predanost vlade reformama te njezina težnja za ostvarivanjem bližih odnosa s EU-om u skladu sa Sporazumom o pridruživanju koji je stupio na snagu u svibnju 2002. i Prioritetima partnerstva s EU koji su na snazi od 2016. Taj će se rezultat, među ostalim, ostvariti odgovarajućim uvjetima za isplatu pomoći. U širem kontekstu programom će se pokazati drugim zemljama u regiji da je EU spreman pomoći zemljama koje u razdoblju gospodarskih poteškoća odlučno kreću u političke reforme.
 Osim toga, predložena makrofinancijska pomoć dio je ukupne međunarodne potpore Jordanu te će se njome i dalje dopunjavati potpora ostalih multilateralnih i bilateralnih donatora. Dopunom sredstava koja su međunarodne financijske institucije i drugi donatori stavili na raspolaganje, MFP EU-a pridonosi ukupnoj učinkovitosti paketa financijske potpore koju pruža međunarodna donatorska zajednica. Nadalje, pružanjem dugoročnog financiranja pod izrazito povoljnim uvjetima, obično nižim od ostalih multilateralnih ili bilateralnih donatora, program makrofinancijske pomoći doprinijet će poboljšanju održivosti jordanskog duga i istovremeno pomoći zemlji da očuva potrebne razine socijalnih izdataka zbog trajnih ekonomskih i socijalnih pritisaka koji proizlaze iz problematičnog regionalnog konteksta. Uvjeti makrofinancijske pomoći pridonijet će i u promicanju održivog stanja platne bilance i proračuna, povećanju potencijalnog rasta, promicanju integracije i regulatornog usklađivanja s EU-om te jačanju upravljanja javnim financijama.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Od 2004. provedeno je petnaest ex post evaluacija povezanih s programima makrofinancijske pomoći. U tim je evaluacijama zaključeno da se programima makrofinancijske pomoći zaista pridonosi, iako ponekad skromno i neizravno, poboljšanju vanjske održivosti, makroekonomskoj stabilnosti i postizanju strukturnih reformi u zemlji koja prima pomoć. U većini slučajeva programi makrofinancijske pomoći imali su pozitivan učinak na platnu bilancu zemlje korisnice i pomogli su smanjiti proračunska ograničenja. Doveli su i do nešto većeg gospodarskog rasta.
 U okviru neovisne evaluacije provedene u 2017. ispitana je dodana vrijednost, učinak, izrada i provedba prethodnog programa makrofinancijske pomoći u Jordanu (MFA I. u ukupnom iznosu od 180 milijuna EUR isplaćenih u 2015.) te je utvrđeno da je taj program relevantan, učinkovit i učinkovito proveden. Glavni zaključci evaluacije su da je makrofinancijska pomoć imala pozitivan utjecaj na gospodarstvo Jordana, u obliku doprinosa Jordanu u stabilizaciji vanjskog položaja i osnaživanju napora koje ulaže u reforme. Isto tako, zbog vrlo povoljnih uvjeta financiranja, makrofinancijska pomoć doprinijela je održivosti duga Jordana i omogućila postupniju fiskalnu konsolidaciju, što bi inače moglo imati ozbiljne negativne socijalne učinke (kao što su daljnja smanjenja javne potrošnje).
 1.5.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima
 Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom
 Kao dio preispitivanja u sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. godišnji zajmovni kapacitet makrofinancijske pomoći povećan je na 2 000 milijuna EUR. Ovaj je iznos dovoljan da pokrije ovaj program i druge programe makrofinancijske pomoći koji se provode.
 Moguće sinergije s drugim instrumentima EU-a:
 EU je među glavnim donatorima Jordana, a podupire njezine gospodarske, strukturne i institucijske reforme i civilno društvo. U tom kontekstu, makrofinancijska pomoć nadopunjuje druge vanjske mjere ili instrumente EU-a koji se koriste za potporu Jordanu. Mjere politike povezane s makrofinancijskom pomoći obuhvaćaju odabrane odredbe u vezi sa Sporazumom o pridruživanju i Prioritetima partnerstva EU–Jordan. Program je usklađen i s okvirom za jedinstvenu potporu u kojem su definirana područja na koja je usmjerena bilateralna pomoć u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2014.–2020.
 Ključna dodana vrijednost makrofinancijske pomoći u usporedbi s drugim instrumentima EU-a bila bi pomoć pri stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira, među ostalim promicanjem održivog stanja platne bilance i proračuna, te odgovarajućeg okvira za nastavak strukturnih reformi. Makrofinancijska pomoć ne pruža redovitu financijsku potporu i ukida se čim zemlja ponovno uspostavi održivo stanje vanjskog financiranja.
 Makrofinancijska pomoć nadopunjivala bi i intervencije međunarodne zajednice, posebno programe za prilagodbu i reforme koje podržavaju MMF i Svjetska banka.
 1.5.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele
 Kroz korištenje zajmova, ovaj program makrofinancijske pomoći povećava učinkovitost proračuna EU-a učinkom poluge i daje najbolju troškovnu učinkovitost.
 Komisija je ovlaštena pozajmiti sredstva na tržištima kapitala u ime Europske unije i Euratoma koristeći jamstvo proračuna EU-a. Cilj je pribaviti sredstva na tržištu po najpovoljnijim cijenama zbog vrhunskog kreditnog statusa (rejting „AAA” koji su dodijelili Fitch, Moody’s i DBRS, te „AA” koji je dodijelio S&P, svi sa stabilnim izgledima) EU-a/Euratoma, te ih potom u obliku zajma dodijeliti prihvatljivim zajmoprimcima u kontekstu kreditiranja u okviru Mehanizma za europsku financijsku stabilnost, instrumenta pomoći platnim bilancama, makrofinancijske pomoći i projekata Euratoma. Uzimanje i davanje zajmova provodi se kao naizmjenična operacija, čime se proračun EU-a štiti od kamatnog ili deviznog rizika. Cilj pribavljanja sredstava po najpovoljnijim cijenama za uzimanje i davanje zajmova postignut je jer su te stope usklađene s usporedivim institucijama (Europska investicijska banka, Mehanizam za europsku financijsku stabilnost i Europski stabilizacijski mehanizam), što je potvrdila i Agencija za izvozne kredite u 2016.
 1.6.Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative
 ◻ ograničeno trajanje
 –Prijedlog/inicijativa na snazi je dvije i pol godine od stupanja na snagu Memoranduma o razumijevanju, kako je utvrđeno člankom 1. stavkom 4. Odluke.
 –Financijski učinak od 2020. do 2023. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2020. do 2023. za odobrena sredstva za plaćanje.
 1.7.Predviđeni načini upravljanja
 14
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije;
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Pomoć je makroekonomske prirode i njezin je oblik u skladu s gospodarskim programom koji podržava MMF. Službe Komisije pratit će mjeru na temelju napretka u provedbi aranžmana MMF-a i posebnih mjera reforme koje će se utvrditi s jordanskim vlastima u Memorandumu o razumijevanju (vidjeti i točku 1.4.4.) uz učestalost koja je u skladu s brojem obroka.
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Aktivnosti koje će se financirati u okviru ove Odluke provest će se pod izravnim upravljanjem Komisije iz sjedišta i uz potporu delegacija Unije.
 Isplate makrofinancijske pomoći ovise o uspješnim revizijama i povezane su s ispunjavanjem uvjeta za svaki program. Komisija strogo nadzire provedbu uvjeta, uz blisku suradnju s delegacijama Unije.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 Utvrđeni rizici
 U pogledu predloženog programa makrofinancijske pomoći postoje fiducijarni rizici, rizici povezani s provedbom politike te opći politički rizici.
 Postoji rizik da bi se makrofinancijska pomoć mogla zloupotrijebiti. Budući da makrofinancijska pomoć nije namijenjena određenim troškovima Jordana (za razliku od financiranja projekata, na primjer), taj se rizik odnosi na čimbenike kao što su opća kvaliteta sustava upravljanja u Središnjoj banci Jordana i ministarstvu financija, administrativni postupci, kontrolne i nadzorne funkcije, sigurnost informacijskih sustava i primjerenosti unutarnje i vanjske revizije.
 Drugi rizik proizlazi iz mogućnosti da Jordan neće uspjeti ispuniti financijske obveze prema EU-u koje proizlaze iz predloženih zajmova makroekonomske pomoći (rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza ili kreditni rizik) koje bi moglo prouzročiti, na primjer, znatno dodatno pogoršanje platne bilance i fiskalne politike zemlje.
 Još jedan ključni rizik proizlazi iz regionalne geopolitičke situacije, a osobito sukoba u Siriji, što je važan odvraćajući čimbenik za privatni kapital i priljeve te je ometao trgovinu sa susjednim zemljama kao što su Sirija i Irak. Pogoršanje regionalne geopolitičke situacije moglo bi negativno utjecati na makroekonomsku stabilnost Jordana, provedbu programa MMF-a i isplatu i/ili otplatu predložene makroekonomske pomoći. Uz to, valja napomenuti da Jordan ostaje izložen potencijalnim šokovima povezanima s naftom, s obzirom na to da se u velikoj mjeri oslanja na uvoznu naftu za svoje energetske potrebe. Nadalje, rastuće kamatne stope USD-a na koje je vezan jordanski dinar povećavaju troškove vanjskog zaduživanja. Na kraju, povećala se ovisnost Jordana o stranoj pomoći. Iako se međunarodna zajednica obvezala pružiti podršku Jordanu, ta zemlja treba nastaviti prikupljati znatne količine strane pomoći kako bi pokrila svoje potrebe za financiranjem u narednim godinama.
 Na domaćem području, glavni rizici proizlaze iz nezadovoljstva građana zbog pogoršanja gospodarske situacije i porasta nezaposlenosti. To bi moglo dovesti do manjkave provedbe reformi ili društvenih nemira kao što se dogodilo s izmjenom vlade sredinom 2018. i tako omesti provedbu predložene makrofinancijske pomoći, među ostalim i utjecajem na napredak programa MMF-a.
 Predviđene metode kontrole
 Makrofinancijska pomoć podliježe postupcima provjere, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud, kako je predviđeno člankom 129. Financijske uredbe
 Ex ante: Ocjena mehanizama upravljanja i kontrole u zemljama korisnicama koju provodi Komisija. Za svaku zemlju korisnicu Komisija provodi ex ante operativnu procjenu financijskih krugova i područja kontrole uz tehničku podršku savjetnika. Provodi se analiza računovodstvenih postupaka, segregacije dužnosti i unutarnje/vanjske revizije Središnje banke i Ministarstva financija kako bi se pružila razumna razina sigurnosti u pogledu dobrog financijskog upravljanja. Ako se utvrde slabosti, one se pretvaraju u uvjete koje je potrebno zadovoljiti prije isplate pomoći. Po potrebi se uspostavljaju posebni aranžmani za plaćanja (npr. namjenski računi).
 Tijekom provedbe: Komisija provjerava periodične izjave zemalja korisnica. Plaćanje podliježe (1) nadzoru osoblja GU-a ECFIN, uz blisku suradnju s delegacijama EU-a i vanjskim dionicima kao što su MMF, nad provedbom dogovorenih uvjeta; i (2) uobičajenom postupku kontrole predviđenom financijskim krugom (model 2) koji se koristi u GU-u ECFIN, uključujući provjeru koju provodi financijska jedinica o tome jesu li ispunjeni uvjeti povezane s isplatom prethodno spomenute pomoći. Isplata koja se odnosi na programe makrofinancijske pomoći može biti predmet dodatnih neovisnih naknadnih (dokumentarnih i/ili terenskih) provjera koje provode službenici tima za ex post kontrole Glavne uprave. Takve provjere mogu se pokrenuti i na zahtjev nadležnog dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja. Prekidi i obustave plaćanja, financijski ispravci (koje provodi Komisija) i povrati mogu se provoditi tamo gdje je to potrebno (dosad se to nije dogodilo) i izričito su predviđeni u sporazumima o financiranju sa zemljama korisnicama.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Postojećim kontrolnim sustavima kao što su ex ante operativne procjene ili ex post ocjene osigurana je efektivna stopa pogreške za isplate vanjskih poslova od 0 %. Nisu poznati slučajevi prijevare, korupcije ili nezakonite aktivnosti. Programi makrofinancijske pomoći imaju jasnu logiku intervencije, koja omogućuje Komisiji da procijeni njihov utjecaj. Kontrole omogućuju potvrdu u pogledu osiguravanja i postizanja ciljeva i prioriteta politike.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Kako bi se smanjio rizik od zlouporabe, poduzeto je i poduzet će se nekoliko mjera.
 Prvo, Ugovor o zajmu sadržavat će niz odredbi o kontrolama, sprečavanju prijevare, revizijama i povratu sredstava u slučaju prijevare ili korupcije. Uz to se predviđa niz specifičnih uvjeta povezanih s pomoći, uključujući u području upravljanja javnim financijama, s ciljem jačanja učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti. Isto tako, pomoć će se uplaćivati na poseban račun otvoren u Središnjoj banci Jordana.
 Nadalje, službe Komisije, u skladu sa zahtjevima Financijske uredbe, provest će operativnu procjenu financijskog i administrativnog okruženja u Jordanu kako bi utvrdile da su u postupcima za upravljanje programima pomoći, uključujući makrofinancijsku pomoć, osigurana primjerena jamstva. Procjenom će se obuhvatiti područja poput izrade i izvršenja proračuna, unutarnje financijske kontrole u javnom sektoru, unutarnje i vanjske revizije, javne nabave, upravljanja gotovinom i javnim dugom te neovisnosti središnje banke. Očekuje se da će operativna procjena početi provoditi u prvom tromjesečju 2020. Delegacija EU-a u Ammanu nastavit će budno motriti kretanja u tom području. Komisija koristi i oblike proračunske potpore kako bi pomogla jordanskim vlastima da poboljšaju svoje sustave upravljanja javnim financijama, a te napore snažno podupiru i drugi donatori.
 Naposljetku, pomoć podliježe postupcima provjere, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud, kako je predviđeno člankom 129. Financijske uredbe
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak
 ·Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 Dif./nedif.
 15
 zemalja EFTA-e
 16
 zemalja kandidatkinja
 17
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (a) Financijske uredbe
 4
 01 03 02
 Makrofinancijska pomoć
 Dif.
 NE
 NE
 NE
 NE
 4
 01 03 06
 Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda
 Nedif.
 NE
 NE
 NE
 NE
 01 03 06 – U skladu s prijedlogom Komisije rezervacija Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja utvrđuje se u skladu s Uredbom o Fondu
 18
 iz sredstava iz proračunske linije 01 03 06 („Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda”) u iznosu od 9 % ukupnih nepodmirenih obveza. Iznos rezervacija izračunava se na početku godine „n” kao razlika između ciljnog iznosa i neto aktive Fonda na kraju godine „n–1”. Iznos rezervacija unosi se u godini „n” u nacrt proračuna za godinu „n+1”, a stvarno se plaća odjednom na početku godine „n+1” iz proračunske linije „Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda” (proračunska linija 01 03 06). Kao rezultat toga, 9 % stvarno isplaćenog iznosa uzet će se u obzir unutar ciljnog iznosa na kraju godine „n–1” za izračun iznosa rezervacija Fonda.
 Napomena: novi VFO sadržavat će novu proračunsku nomenklaturu koja još nije donesena. Utjecaj na proračun nakon 2020. ovisit će o linijama sljednicama u sljedećem VFO-u.
 3.2.Procijenjeni financijski učinak prijedloga na odobrena sredstva
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na odobrena sredstva za poslovanje
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća sredstva za poslovanje, kako se navodi u nastavku:
 u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 4
 EU kao globalni partner
 GU: ECFIN
 2019.
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 19
 Proračunska linija 01 03 06 Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda
 Preuzete obveze
 (1)
 27
 18
 45
 Plaćanja
 (2)
 27
 18
 45
 Proračunska linija 01 03 02 Makrofinancijska pomoć (operativna procjena i ex post evaluacija)
 Preuzete obveze
 (3)
 0,07
 0,15
 0,22
 Plaćanja
 (4)
 0,07
 0,15
 0,22
 Administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 20
 Preuzete obveze = plaćanja
 (5)
 –
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 4
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 =1+3
 0,07
 27
 18,15
 45,22
 Plaćanja
 =2+4
 0,07
 27
 18,15
 45,22
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5
 „Administrativni rashodi”
 u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2019.
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 UKUPNO
 GU: ECFIN
 • Ljudski resursi
 0,030
 0,064
 0,038
 0,002
 0,023
 0,157
 • Ostali administrativni rashodi
 0,010
 0,020
 0,010
 0,040
 UKUPNO GU ECFIN
 Odobrena sredstva
 0,040
 0,084
 0,048
 0,002
 0,023
 0,197
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 0,040
 0,084
 0,048
 0,002
 0,023
 0,197
 u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2019.
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 – 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 0,040
 0,154
 0,048
 27,002
 18,173
 45,417
 Plaćanja
 0,040
 0,154
 0,048
 27,002
 18,173
 45,417
 3.2.2.Procijenjeni rezultati financirani odobrenim sredstvima za poslovanje
 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.
 Godina
 2022.
 Godina
 2023.
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 21
 Prosječni trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 22
 ...
 – Rezultat
 Operativne procjene
 1
 0,070
 1
 0,070
 – Rezultat
 Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda
 2
 27
 1
 18
 3
 45
 – Rezultat
 Ex post evaluacija
 1
 0,150
 1
 0,150
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 1
 0,070
 2
 27
 2
 18,150
 5
 45,22
 UKUPNO
 1
 0,070
 2
 27
 2
 18,150
 5
 45,22
 3.2.3.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 2021.
 Godina
 2022.
 Godina
 2023.
 UKUPNO
 NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 0,030
 0,064
 0,038
 0,002
 0,023
 0,157
 Ostali administrativni rashodi
 0,010
 0,020
 0,010
 0,040
 Međuzbroj NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 0,040
 0,084
 0,048
 0,002
 0,023
 0,197
 Izvan NASLOVA 5
 23
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 Međuzbroj
 Izvan NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 UKUPNO
 0,040
 0,084
 0,048
 0,002
 0,023
 0,197
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.1.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 ·
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 XX 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 0,10
 0,25
 0,15
 0,01
 0,01
 XX 01 01 02 (Delegacije)
 XX 01 05 01/11/21 (Neizravno istraživanje)
 10 01 05 01/11 (Izravno istraživanje)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 24
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)
 0,20
 0,35
 0,20
 0,01
 0,01
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)
 XX 01 04 gg
 25
 ·– u sjedištima
 ·
 ·
 ·– u delegacijama
 XX 01 05 02/12/22 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)
 10 01 05 02/12 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 0,30
 0,60
 0,35
 0,02
 0,20
 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili proračunski naslov.
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća koje treba obaviti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Direktor Dir. D: Nadgleda i upravlja operacijom, održava vezu s Vijećem i Parlamentom u postupku donošenja Odluke i odobrenja Memoranduma o razumijevanju, s vlastima zemlje korisnice pregovara o Memorandumu o razumijevanju, analizira izvješća, predvodi misije i ocjenjuje napredak pri ispunjivanju uvjeta.
 Načelnik odjela/Zamjenik načelnika odjela Dir. D: Pomaže direktoru pri upravljanju operacijom, održava vezu s Vijećem i Parlamentom u postupku donošenja Odluke i odobrenja Memoranduma o razumijevanju, s vlastima zemlje korisnice pregovara o Memorandumu o razumijevanju i (zajedno s Dir. L) Sporazumu o jamstvenom instrumentu, analizira izvješća i ocjenjuje napredak pri ispunjivanju uvjeta.
 Ekonomisti, sektor makrofinancijske pomoći (Dir. D): Pripremaju Odluku i Memorandum o razumijevanju, održavaju vezu s ukrajinskim vlastima i međunarodnim financijskim institucijama, provode revizije, pripremaju izvješća službi Komisije i postupke Komisije u vezi s upravljanjem pomoći, održavaju vezu s vanjskim stručnjacima za potrebe operativne procjene i ex post evaluacije.
 Direktorat L (Odjeli L1, L2 i L3 pod nadzorom Direktora): Pripremaju sporazum o jamstvenom instrumentu, o njemu pregovaraju s vlastima zemlje korisnice i dostavljaju ga na odobrenje nadležnim službama Komisije te objema stranama na potpis. Prate stupanje na snagu sporazuma o jamstvenom instrumentu. Pripremaju odluke Komisije o transakcijama zaduživanja, prate podnošenje zahtjeva za uplatu sredstava, odabiru banke, pripremaju i izvršavaju financijske transakcije te isplaćuju sredstva zemlji korisnici. Pružaju administrativnu podršku pri praćenju otplate zajmova. Pripremaju odgovarajuća izvješća o tim aktivnostima.
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 može se u potpunosti financirati preraspodjelom unutar relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira (VFO).
 3.2.5.Doprinos trećih osoba
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –◻
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 (1)
 SL L 341, 18.12.2013., str. 4.–9.
 (2)
 SL L 352, 23.12.2016., str. 18.–25.
 (3)
 SL L 341, 18.12.2013., str. 4.
 (4)
 Ex post evaluacija dostupna je na:
 https://ec.europa.eu/info/evaluation-reports-economic-and-financial-affairs-policies-and-spending-activities/ex-post-evaluation-mfa-operations-jordan_en
 (5)
 Sljedeći VFO sadržavat će novu proračunsku nomenklaturu, koja još nije donesena. Izdvajanje rezervacija tako će se odvijati od relevantne linije sljednice do 01.0306.
 (6)
 Odluka br. 2371/2016/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu (SL L 352, 23.12.2016., str. 18.–25.).
 (7)
 Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
 (8)
 Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o utvrđivanju ustroja i rada Europske službe za vanjsko djelovanje (SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).
 (9)
 Uredba Vijeća (EZ, EURATOM) br. 480/2009 od 25. svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (SL L 145, 10.6.2009., str. 10.).
 (10)
 Uredba (EU, Euratom) br. 1046/2018 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
 (11)
 Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).
 (12)
 Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
 (13)
 Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).
 (14)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (15)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva
 (16)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (17)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (18)
 Uredba Vijeća (EZ, EURATOM) br. 480/2009 od 25. svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (SL L 145, 10.6.2009, str. 10.).
 (19)
 Prema službenoj proračunskoj nomenklaturi. Od 2021. utjecaj na proračun ovisit će o linijama sljednicama u sljedećem VFO-u.
 (20)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.
 (21)
 Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).
 (22)
 Kako je opisano u točki 1.4.2. „Posebni ciljevi...”
 (23)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.
 (24)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (25)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).