text:
 25.6.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 159/27
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/983
 z dne 24. junija 2015
 o postopku za izdajo evropske poklicne izkaznice in uporabi mehanizma opozarjanja v skladu z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1) ter zlasti členov 4a(7), 4b(4), 4e(7) in 56a(8) Direktive,
 po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Postopek za izdajo evropske poklicne izkaznice in uporabo mehanizma opozarjanja iz Direktive 2005/36/ES bo podprt z informacijskim sistemom za notranji trg (v nadaljnjem besedilu: sistem IMI), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Zato je primerno pravila o postopku za izdajo evropske poklicne izkaznice in uporabi mehanizma opozarjanja določiti v istem izvedbenem aktu.
 (2)
 Komisija je v sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi in državami članicami izvedla oceno o primernosti uvedbe evropske poklicne izkaznice za zdravnike, medicinske sestre, farmacevte, fizioterapevte, gorske vodnike, nepremičninske posrednike in inženirje. Na podlagi te ocene je Komisija izbrala pet poklicev (medicinske sestre, farmacevte, fizioterapevte, gorske vodnike in nepremičninske posrednike), za katere bi bilo treba uvesti evropsko poklicno izkaznico. Izbrani poklici izpolnjujejo zahteve iz člena 4a(7) Direktive 2005/36/ES glede podatkov o njihovi trenutni mobilnosti ali potencialu zanjo, njihove reguliranosti v državah članicah in interesa, ki so ga izrazile ustrezne zainteresirane strani. Uvedbo evropske poklicne izkaznice za zdravnike, inženirje, specializirane medicinske sestre in farmacevte specialiste je treba dodatno oceniti v povezavi z njihovo skladnostjo s pogoji, določenimi v členu 4a(7) Direktive 2005/36/ES.
 (3)
 V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1024/2012 bi moralo biti spletno orodje iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES ločeno od sistema IMI in zunanjim udeležencem ne bi smelo omogočati dostopa do sistema IMI. Zato je treba določiti podrobna pravila o postopku za predložitev prošenj za evropsko poklicno izkaznico prek spletnega orodja ter pravila glede sprejemanja prošenj za evropsko poklicno izkaznico v sistemu IMI s strani pristojnih organov.
 (4)
 Za zagotovitev preglednih zahtev je pomembno tudi, da se opredelijo pogoji za zahtevanje dokazil in informacij od prosilcev v okviru postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice, pri čemer je treba upoštevati, katere dokumente lahko zahtevajo pristojni organi države članice gostiteljice v skladu s členom 7, členom 50(1) in Prilogo VII k Direktivi 2005/36/ES. Zato je treba določiti seznam dokumentov in informacij, vključno z dokumenti, ki bi jih morali izdati pristojni organi države članice izvora neposredno, postopke za preverjanje verodostojnosti in veljavnosti dokumentov s strani pristojnega organa države članice izvora ter pogoje za zahtevanje overjenih kopij in prevodov. Za lažjo obravnavo prošnje za evropsko poklicno izkaznico je primerno določiti ustrezne vloge vseh udeležencev, ki so vključeni v postopek izdaje evropske poklicne izkaznice, tj. prosilcev ter pristojnih organov države članice izvora in države članice gostiteljice, vključno s pristojnimi organi, ki so odgovorni za dodeljevanje prošenj za evropsko poklicno izkaznico.
 (5)
 V skladu s členom 4b(1) Direktive 2005/36/ES lahko država članica izvora dovoli tudi pisne prošnje za evropsko poklicno izkaznico. Zato je treba določiti ureditev, ki bi jo moral v primeru pisnih vlog vzpostaviti pristojni organ države članice izvora.
 (6)
 Za zagotovitev, da delo v sistemu IMI ne bo prekinjeno ali moteno ter da pri obravnavi prošnje ne bo prišlo do zamud, je treba pojasniti postopke glede plačil v zvezi z obravnavo prošnje za evropsko poklicno izkaznico. Zato je primerno zahtevati, da prosilec ločeno plača pristojnim organom države članice izvora in/ali držav članic gostiteljic ter samo, če od prosilca to zahtevajo ustrezni pristojni organi.
 (7)
 Da se prosilcu omogoči možnost prejetja dokazila o izidu postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice, je treba podrobno navesti obliko dokumenta, ki ga bo lahko prosilec ustvaril prek spletnega orodja iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES, ter zagotoviti jamstva, da je elektronski dokument izdal ustrezen pristojni organ in da ga zunanji udeleženci niso spremenili. Za zagotovitev, da se evropske poklicne izkaznice ne zamenja z dokumenti za avtomatično dovoljenje za opravljanje dejavnosti v državi članici gostiteljici v primerih ustanovitve, je primerno, da se za ta namen določi vključitev izjave o omejitvi odgovornosti v dokument o evropski poklicni izkaznici.
 (8)
 Postopek za izdajo evropske poklicne izkaznice lahko privede do sprejetja različnih vrst odločitev s strani pristojnega organa države članice izvora ali države članice gostiteljice. Zato je treba opredeliti možne izide postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice in informacije, kadar je to primerno, ki jih je treba vključiti v elektronski dokument, v katerem je naveden izid postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice.
 (9)
 Da se olajša naloga pristojnega organa države članice gostiteljice ter zagotovi, da je preverjanje izdane evropske poklicne izkaznice s strani zainteresiranih tretjih oseb enostavno in uporabniku prijazno, je primerno določiti centraliziran spletni sistem preverjanja verodostojnosti in veljavnosti evropske poklicne izkaznice s strani zainteresiranih tretjih oseb, ki nimajo dostopa do sistema IMI. Sistem preverjanja bi moral biti ločen od spletnega orodja iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES. Takšno preverjanje evropske poklicne izkaznice ne bi smelo omogočati dostopa zainteresiranih tretjih oseb do sistema IMI.
 (10)
 Da se zagotovi varstvo podatkov v povezavi z uporabo mehanizma opozarjanja, je treba določiti vloge pristojnih organov, ki obravnavajo prispela in poslana opozorila, ter funkcije sistema IMI pri umikanju, spreminjanju in zaključevanju opozoril ter zagotavljanju varnosti obdelave podatkov.
 (11)
 Da se omogoči omejitev dostopa do osebnih podatkov le na tiste organe, ki jih je treba obvestiti, bi morale države članice imenovati organe, ki so odgovorni za usklajevanje prispelih opozoril. Države članice bi morale odobriti dostop do mehanizma opozarjanja samo tistim organom, ki jih opozorilo neposredno zadeva. Da se zagotovi pošiljanje opozoril samo v primerih, kadar je to potrebno, bi morale države članice imeti možnost določiti organe, ki so odgovorni za usklajevanje pošiljanja opozoril.
 (12)
 Za obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe se uporabljajo Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5).
 (13)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za priznavanje poklicnih kvalifikacij –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 POGLAVJE I
 PREDMET UREJANJA IN POSTOPEK ZA IZDAJO EVROPSKE POKLICNE IZKAZNICE
 Člen 1
 Predmet urejanja
 Ta uredba določa pravila o postopku za izdajo evropske poklicne izkaznice v skladu s členi 4a do 4e Direktive 2005/36/ES za poklice iz Priloge I k tej uredbi in o uporabi mehanizma opozarjanja iz člena 56a navedene direktive.
 Člen 2
 Pristojni organi, vključeni v postopek za izdajo evropske poklicne izkaznice
 1. Vsaka država članica imenuje pristojne organe, ki so odgovorni za prošnje za evropsko poklicno izkaznico za vsakega od poklicev iz Priloge I za njeno celotno ozemlje ali, kadar je to primerno, za dele njenega ozemlja.
 Za izvajanje člena 7 vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za dodeljevanje prošenj za evropsko poklicno izkaznico zadevnemu pristojnemu organu na njenem ozemlju.
 2. Države članice v informacijskem sistemu za notranji trg (v nadaljnjem besedilu: sistem IMI), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1024/2012, registrirajo vsaj en pristojni organ za vsakega od poklicev iz Priloge I k tej uredbi in vsaj en pristojni organ, ki je odgovoren za dodeljevanje prošenj za evropsko poklicno izkaznico na njihovem ozemlju, do 18. januarja 2016.
 3. Isti pristojni organ se lahko imenuje kot pristojni organ, ki je odgovoren za prošnje za evropsko poklicno izkaznico, in kot pristojni organ, ki je odgovoren za dodeljevanje prošenj za evropsko poklicno izkaznico.
 Člen 3
 Predložitev prošenj za evropsko poklicno izkaznico na spletu
 1. Prosilec ustvari za predložitev prošnje za evropsko poklicno izkaznico na spletu zavarovan osebni račun v spletnem orodju iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES. To spletno orodje zagotavlja informacije o namenu, obsegu in naravi obdelave podatkov, vključno z informacijami o pravicah prosilcev kot posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Spletno orodje zahteva izrecno soglasje prosilcev v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov v sistemu IMI.
 2. Spletno orodje iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES prosilcu omogoča, da vnese vse potrebne informacije v zvezi s prošnjo za evropsko poklicno izkaznico iz člena 4 te uredbe, naloži kopije dokumentov, ki so potrebni za izdajo evropske poklicne izkaznice v skladu s členom 10(1) te uredbe, in prejeme morebitne informacije o napredku pri obravnavi njegove prošnje za evropsko poklicno izkaznico na spletu, vključno s potrebnimi plačili.
 3. Poleg tega spletno orodje prosilcu omogoča, da predloži morebitne dodatne informacije ali dokumente in zahteva popravek, izbris ali blokiranje njegovih osebnih podatkov v datoteki IMI na spletu.
 Člen 4
 Informacije, ki se predložijo s prošnjo za evropsko poklicno izkaznico
 Prosilec v prošnji za evropsko poklicno izkaznico predloži naslednje informacije:
 (a)
 identiteto prosilca;
 (b)
 zadevni poklic;
 (c)
 državo članico, v kateri prosilec načrtuje ustanovitev, ali državo članico, v kateri prosilec načrtuje začasno in občasno opravljanje storitev;
 (d)
 državo članico, v kateri je prosilec zakonito ustanovljen v namene izvajanja zadevnih dejavnosti v trenutku predložitve prošnje;
 (e)
 namen načrtovane poklicne dejavnosti:
 (i)
 ustanovitev;
 (ii)
 začasno in občasno opravljanje storitev;
 (f)
 izbiro ene od naslednjih ureditev:
 (i)
 v primeru ustanovitve izbiro ene od ureditev:
 —
 avtomatično priznavanje v skladu s poglavjem III naslova III Direktive 2005/36/ES,
 —
 splošni sistem priznavanja v skladu s poglavjem I naslova III Direktive 2005/36/ES;
 (ii)
 v primeru začasnega in občasnega opravljanja storitev izbiro ene od ureditev:
 —
 prosto opravljanje storitev s predhodnim preverjanjem kvalifikacij v skladu s členom 7(4) Direktive 2005/36/ES,
 —
 prosto opravljanje storitev brez predhodnega preverjanja kvalifikacij iz člena 7(4) Direktive 2005/36/ES;
 (g)
 druge informacije, ki se nanašajo na ureditev iz točke (f).
 Za namene točke (d) prvega pododstavka prosilec, če v trenutku predložitve prošnje ni zakonito ustanovljen, navede državo članico, v kateri je pridobil zahtevane poklicne kvalifikacije. Če je prosilec pridobil poklicne kvalifikacije v več državah članicah, izbere državo članico, ki bo prejela njegovo prošnjo za evropsko poklicno izkaznico, med državami članicami, ki so mu izdale kvalifikacije.
 Za namene točke (f) prvega pododstavka pristojni organ države članice izvora v enem tednu od prejema prošnje za evropsko poklicno izkaznico prosilca obvesti, naj ponovno predloži prošnjo po veljavni ureditvi, če prosilec ni navedel prave ureditve. Kadar je primerno, se pristojni organ države članice izvora najprej posvetuje s pristojnim organom članice gostiteljice.
 Člen 5
 Podatki iz prošnje za evropsko poklicno izkaznico
 Podatki, ki se nanašajo na identiteto prosilca, in dokumenti iz člena 10(1) se hranijo v prosilčevi datoteki IMI. Ti podatki se lahko ponovno uporabijo za naknadne prošnje pod pogojem, da se prosilec s tem strinja in da so podatki še vedno veljavni.
 Člen 6
 Prenos prošenj za evropsko poklicno izkaznico ustreznemu pristojnemu organu države članice izvora
 1. Spletno orodje iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES prošnje za evropsko poklicno izkaznico na varen način prenese v sistem IMI za obravnavo s strani ustreznega pristojnega organa v državi članici izvora iz odstavka 2 ali 3 tega člena.
 2. Če je prosilec v trenutku predložitve prošnje zakonito ustanovljen v državi članici, sistem IMI prošnjo za evropsko poklicno izkaznico prenese pristojnem organu države članice, v kateri je prosilec zakonito ustanovljen.
 Pristojni organ države članice izvora preveri, ali je prosilec zakonito ustanovljen v tej državi članici, in dejansko zakonito ustanovitev potrdi v datoteki IMI. Prav tako naloži vsako ustrezno dokazilo o zakoniti ustanovitvi prosilca ali doda sklic na ustrezen nacionalni register.
 Če pristojni organ države članice izvora ne more na drug način potrditi, da je prosilec zakonito ustanovljen na ozemlju te države članice, od prosilca zahteva dokazila o njegovi zakoniti ustanovitvi v enem tednu od prejema prošnje za evropsko poklicno izkaznico iz člena 4b(3) Direktive 2005/36/ES. Pristojni organ države članice izvora te dokumente obravnava kot manjkajoče dokumente v skladu s členi 4b(3) in 4c(1) ali 4d(1) Direktive 2005/36/ES.
 3. V primerih iz drugega pododstavka člena 4 te uredbe sistem IMI prošnjo za evropsko poklicno izkaznico prenese pristojnemu organu v državi članici, ki je izdala zahtevano poklicno kvalifikacijo.
 4. Pristojni organi drugih držav članic, ki so izdale dokazilo o poklicnih kvalifikacijah, sodelujejo in se odzivajo na morebitne zahtevke za informacije s strani pristojnega organa države članice izvora ali pristojnega organa države članice gostiteljice v okviru postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice v zvezi s prošnjo za evropsko poklicno izkaznico.
 Člen 7
 Vloga pristojnih organov, ki dodeljujejo prošnje za evropsko poklicno izkaznico
 1. V primerih, ko država članica imenuje več pristojnih organov, odgovornih za prošnje za evropsko poklicno izkaznico za posamezen poklic na njenem ozemlju ali njegovih delih, pristojni organ, ki je odgovoren za dodeljevanje prošenj za evropsko poklicno izkaznico, zagotovi, da se prošnja brez nepotrebnega odlašanja pošlje ustreznemu pristojnemu organu na ozemlju države članice.
 2. Če je prosilec vložil prošnjo v državi članici, ki ni njegova država članica izvora, kakor je določeno v členu 6(2) ali 6(3), lahko pristojni organ, ki je odgovoren za dodeljevanje prošenj za evropsko poklicno izkaznico v državi članici, ki je prejela prošnjo, zavrne obdelavo prošnje v enem tednu od prejema prošnje za evropsko poklicno izkaznico in o tem ustrezno obvesti prosilca.
 Člen 8
 Obravnava pisnih prošenj s strani pristojnih organov države članice izvora
 1. Če država članica omogoča predložitev pisnih prošenj za evropsko poklicno izkaznico in po prejemu take pisne prošnje ugotovi, da ni pristojna za njeno obravnavo v skladu s členom 6(2) ali (3), lahko zavrne obravnavo prošnje in o tem ustrezno obvesti prosilca v enem tednu od prejema prošnje.
 2. V primeru pisnih prošenj za evropsko poklicno izkaznico pristojni organ države članice izvora izpolni prošnjo za evropsko poklicno izkaznico v spletnem orodju iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES v imenu prosilca na podlagi pisne prošnje za evropsko poklicno izkaznico, ki jo je predložil prosilec.
 3. Pristojni organ države članice izvora pošilja prosilcu najnovejše informacije glede obravnave pisne prošnje za evropsko poklicno izkaznico, vključno z morebitnimi opomniki v skladu s členom 4e(5) Direktive 2005/36/ES, ali morebitnimi drugimi relevantnimi informacijami zunaj sistema IMI v skladu z nacionalnimi upravnimi postopki. Po zaključku postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice prosilcu brez odlašanja pošlje dokazilo o izidu postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice iz člena 21 te uredbe.
 Člen 9
 Postopki v zvezi s plačili
 1. Če pristojni organ države članice izvora za obravnavo prošenj za evropsko poklicno izkaznico zaračunava pristojbine, prosilca prek spletnega orodja iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES v enem tednu od prejema prošnje za evropsko poklicno izkaznico obvesti o znesku, ki ga je treba plačati, načinu plačila, morebitnih sklicih, ki jih je treba navesti, in zahtevanem dokazilu o plačilu ter določi razumen rok za izvedbo plačila.
 2. Če pristojni organ države članice gostiteljice za obravnavo prošenj za evropsko poklicno izkaznico zaračunava pristojbine, prosilcu prek spletnega orodja iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES zagotovi informacije iz odstavka 1 tega člena takoj, ko mu pristojni organ države članice izvora posreduje prošnjo za evropsko poklicno izkaznico, in določi razumen rok za izvedbo plačila.
 Člen 10
 Dokumenti, ki se zahtevajo za izdajo evropske poklicne izkaznice
 1. Pristojni organi držav članic lahko za izdajo evropske poklicne izkaznice za ustanovitev zahtevajo samo naslednje dokumente:
 (a)
 v primeru avtomatičnega priznavanja iz poglavja III naslova III Direktive 2005/36/ES dokumente iz točke 1 dela A Priloge II k tej uredbi;
 (b)
 v primeru splošnega sistema priznavanja iz poglavja I naslova III Direktive 2005/36/ES dokumente iz točke 2 dela A Priloge II k tej uredbi.
 Za izdajo evropske poklicne izkaznice za začasno in občasno opravljanje storitev lahko pristojni organi držav članic zahtevajo samo dokumente iz dela B Priloge II.
 Dokumenti iz točk 1(d) in 2(g) dela A ter točk (a), (c) in (d) dela B Priloge II se lahko od prosilca zahtevajo samo, če to zahteva pristojni organ države članice gostiteljice.
 2. Države članice opredelijo dokumente, ki se zahtevajo za izdajo evropske poklicne izkaznice, in to informacijo sporočijo drugim državam članicam prek sistema IMI.
 3. Dokumenti, zahtevani v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, se obravnavajo kot manjkajoči dokumenti v skladu s členi 4b(3) in 4c(1) ali 4d(1) Direktive 2005/36/ES.
 Člen 11
 Ravnanje z dokumenti, ki jih izda pristojni organ države članice izvora
 1. Če je bil pristojni organ države članice izvora v skladu z nacionalno zakonodajo imenovan kot odgovoren za izdajo vseh dokumentov, ki se zahtevajo za izdajo evropske poklicne izkaznice v skladu s členom 10, te dokumente neposredno naloži v sistem IMI.
 2. Z odstopanjem od člena 10(3) te uredbe pristojni organ države članice izvora dokumentov iz odstavka 1 tega člena ne obravnava kot manjkajočih dokumentov v skladu s členi 4b(3) in 4c(1) ali 4d(1) Direktive 2005/36/ES, v kolikor niso bili naloženi v sistem IMI v skladu z odstavkom 1.
 3. Spletno orodje iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES prosilcu omogoča nalaganje kopij vseh zahtevanih dokazil, ki jih izdajo pristojni organi države članice izvora.
 Člen 12
 Ravnanje z dokumenti, ki jih ne izda pristojni organ države članice izvora
 1. Če prosilec s prošnjo za evropsko poklicno izkaznico ne predloži vseh dokumentov iz točk 2(c) in (d) dela A ali točke (d) dela B Priloge II k tej uredbi, z odstopanjem od člena 10(3) te uredbe pristojni organ države članice izvora teh dokumentov ne obravnava kot manjkajočih dokumentov v skladu s členoma 4b(3) in 4d(1) Direktive 2005/36/ES.
 2. Pristojni organ države članice gostiteljice lahko zahteva predložitev dokumentov iz odstavka 1 tega člena neposredno od prosilca ali od države članice izvora v skladu s členom 4d(3) Direktive 2005/36/ES.
 3. Če prosilec ne predloži dokumentov po zahtevi države članice gostiteljice iz odstavka 2, pristojni organ države članice gostiteljice sprejme odločitev o izdaji evropske poklicne izkaznice na podlagi razpoložljivih informacij.
 Člen 13
 Dokumenti, ki dokazujejo znanje jezikov
 1. Spletno orodje iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES prosilcu omogoča predložitev morebitnih dokumentov, ki dokazujejo znanje jezika, ki ga lahko zahteva država članica gostiteljica v skladu s členom 53 navedene direktive po izdaji evropske poklicne izkaznice.
 2. Dokazilo o znanju jezikov ni eden od dokumentov, ki se zahtevajo za izdajo evropske poklicne izkaznice.
 3. Pristojni organ države članice gostiteljice ne more zavrniti izdaje evropske poklicne izkaznice zato, ker ni bilo predloženo dokazilo o znanju jezikov iz člena 53 Direktive 2005/36/ES.
 Člen 14
 Preverjanje verodostojnosti in veljavnosti dokumentov, ki se zahtevajo za izdajo evropske poklicne izkaznice
 1. V primerih, ko je pristojni organ države članice izvora izdal kateri koli dokument, ki se zahteva za izdajo evropske poklicne izkaznice v skladu s členom 10, v datoteki IMI potrdi, da je dokument veljaven in verodostojen.
 2. Če je zahtevani dokument izdal drug nacionalni organ države članice izvora, pristojni organ države članice izvora v primeru utemeljenih pomislekov od zadevnega nacionalnega organa zahteva, da potrdi veljavnost in verodostojnost dokumenta. Po prejemu potrdila v sistemu IMI potrdi, da je dokument veljaven in verodostojen.
 3. Če je bil dokument izdan v drugi državi članici, pristojni organ države članice izvora prek sistema IMI vzpostavi stik s pristojnim organom druge države članice, odgovornim za prošnje za evropsko poklicno izkaznico (ali z drugim ustreznim nacionalnim organom druge države članice, registriranim v sistemu IMI), da preveri veljavnost in verodostojnost dokumenta. Po končanem preverjanju v sistemu IMI potrdi, da je pristojni organ druge države članice potrdil veljavnost in verodostojnost dokumenta.
 V primerih iz prvega pododstavka pristojni nacionalni organi drugih držav članic, odgovorni za prošnje za evropsko poklicno izkaznico (ali drugi ustrezni nacionalni organi druge države članice, registrirani v sistemu IMI) sodelujejo in se brez odlašanja odzovejo na vse zahtevke za informacije s strani pristojnega organa države članice izvora.
 4. Pred potrditvijo verodostojnosti in veljavnosti dokumenta, ki je bil izdan in naložen v sistem IMI v skladu s členom 11(1) te uredbe, pristojni organ države članice izvora opiše vsebino vsakega dokumenta v vnaprej določenih poljih sistema IMI. Kadar je to primerno, pristojni organ države članice izvora zagotovi točnost informacij, ki opisujejo dokumente, ki jih je predložil prosilec prek spletnega orodja iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES.
 Člen 15
 Pogoji za zahtevanje overjenih kopij
 1. Pristojni organ države članice izvora prosilca v rokih iz člena 4c(1) in člena 4d(1) Direktive 2005/36/ES obvesti, da mora predložiti overjeno kopijo samo, če ustrezni nacionalni organ v državi članici izvora ali pristojni organ ali ustrezni nacionalni organ v drugi državi članici ni potrdil veljavnosti in verodostojnosti zahtevanega dokumenta v skladu s postopki preverjanja iz člena 14 te uredbe in če država članica gostiteljica zahteva take overjene kopije v skladu z odstavkom 2 tega člena.
 V primerih iz pododstavka 3 člena 6(2) te uredbe in v primeru utemeljenih pomislekov lahko pristojni organ države članice izvora od prosilca zahteva, da v rokih iz členov 4c(1) in 4d(1) Direktive 2005/36/ES predloži overjeno kopijo dokazil o svoji zakoniti ustanovitvi.
 2. Države članice v sistemu IMI določijo dokumente, za katere od prosilca zahtevajo overjene kopije v skladu z odstavkom 1, in te informacije sporočijo drugim državam članicam prek sistema IMI.
 3. Odstavka 1 in 2 tega člena ne posegata v pravice pristojnega organa države članice gostiteljice, da v primeru utemeljenih pomislekov zahteva dodatne informacije ali predložitev overjene kopije od pristojnega organa države članice izvora v skladu s členom 4d(2) in (3) Direktive 2005/36/ES.
 4. V primeru utemeljenih pomislekov lahko pristojni organ države članice gostiteljice od prosilca zahteva, da predloži overjeno kopijo, pri čemer lahko določi razumen rok za odgovor.
 Člen 16
 Ravnanje z overjenimi kopijami
 1. Države članice v sistemu IMI navedejo vrste overjenih kopij, ki so sprejemljive na njihovem ozemlju v skladu z zakonodajnimi, regulativnimi ali upravnimi določbami zadevne države članice, in te informacije sporočijo drugim državam članicam prek sistema IMI.
 2. Pristojni organi države članice sprejmejo overjene kopije, izdane v drugi državi članici v skladu z zakonodajnimi, regulativnimi ali upravnimi določbami zadevne države članice.
 3. V primerih utemeljenih pomislekov o veljavnosti in verodostojnosti kopije, ki je bila overjena v drugi državi članici, pristojni organi pošljejo prošnjo za dodatne informacije ustreznim pristojnim organom v drugi državi članici prek sistema IMI. Pristojni organi drugih držav članic sodelujejo in se odzovejo brez nepotrebnega odlašanja.
 4. Po prejemu overjene kopije s strani prosilca pristojni organ naloži elektronsko različico overjenega dokumenta in v datoteki IMI potrdi, da je kopija verodostojna.
 5. Prosilec lahko namesto overjene kopije pristojnemu organu v državi članici izvora predloži izvirnik dokumenta, ta pa nato v datoteki IMI potrdi, da je elektronska kopija izvirnega dokumenta verodostojna.
 6. Če prosilec ne predloži overjene kopije zahtevanega dokumenta v roku iz člena 4d(1) Direktive 2005/36/ES, to ne vpliva na roke za prenos prošnje pristojnemu organu države članice gostiteljice. Za dokument je v sistemu IMI označeno, da se čaka na potrditev njegove verodostojnosti in veljavnosti, dokler pristojni organ države članice izvora ne prejme in naloži overjene kopije.
 7. Če prosilec ne predloži overjene kopije zahtevanega dokumenta v roku iz člena 4c(1) Direktive 2005/36/ES, lahko pristojni organ države članice izvora zavrne izdajo evropske poklicne izkaznice za začasno in občasno opravljanje storitev, ki niso storitve iz člena 7(4) Direktive 2005/36/ES.
 8. Če pristojni organ v državi članici gostiteljici ne prejme overjene kopije zahtevanega dokumenta od pristojnega organa v državi članici izvora ali od prosilca, lahko sprejme odločitev na podlagi informacij, ki so na voljo v rokih iz odstavkov 2 in 3 ter drugega pododstavka odstavka 5 člena 4d Direktive 2005/36/ES.
 Člen 17
 Zahteve pristojnega organa države članice izvora za prevode
 1. Pristojni organi države članice izvora lahko zahtevajo navadni ali overjeni prevod naslednjih dokazil za prošnjo za evropsko poklicno izkaznico samo na podlagi izrecne zahteve pristojnega organa države članice gostiteljice v skladu s členom 18(1):
 (a)
 dokaz o državljanstvu prosilca;
 (b)
 dokazilo o formalnih kvalifikacijah iz točke 1(b) dela A Priloge II, izdano v državi članici izvora;
 (c)
 potrdila iz točk 1(c) in 2(f) dela A Priloge II, ki jih izdajo pristojni organi države članice izvora, odgovorni za prošnje za evropsko poklicno izkaznico, ali drugi ustrezni nacionalni organi države članice izvora;
 (d)
 dokazilo o zakoniti ustanovitvi iz točke (b) dela B Priloge II in tretjega pododstavka člena 6(2) te uredbe ter dokumente, ki se lahko zahtevajo v skladu s točko 1(d) Priloge VII ter točkama (b) in (e) člena 7(2) Direktive 2005/36/ES, ki jih izdajo pristojni organi, odgovorni za prošnje za evropsko poklicno izkaznico, ali drugi ustrezni nacionalni organi države članice izvora.
 2. Vsaka država članica v sistemu IMI določi dokumente, za katere njeni pristojni organi v vlogi pristojnih organov države članice gostiteljice od prosilca zahtevajo navadne ali overjene prevode v skladu z odstavkoma 3 in 4, in sprejemljive jezike ter te informacije sporoči drugim državam članicam prek sistema IMI.
 3. Z odstopanjem od odstavka 1 pristojni organ države članice izvora od prosilca v prvem tednu po prejetju prošnje za evropsko poklicno izkaznico v skladu s členi 4b(3) in 4c(1) ali 4d(1) Direktive 2005/36/ES zahteva prevode zahtevanih dokumentov iz Priloge II v jezike, sprejemljive za pristojni organ države članice gostiteljice, če prevod teh dokumentov zahteva pristojni organ države članice gostiteljice v skladu z odstavkom 2 tega člena.
 4. Če je prosilec s prošnjo za evropsko poklicno izkaznico predložil dokumente iz točke 2(c) in (d) dela A ali točke (d) dela B Priloge II, pristojni organ države članice izvora zahteva prevod teh dokumentov v jezike, sprejemljive za pristojni organ države članice gostiteljice.
 5. Če prosilec ne predloži vseh zahtevanih prevodov dokumentov iz odstavka 4 tega člena, pristojni organ države članice izvora teh prevodov ne obravnava kot manjkajočih dokumentov v skladu s členoma 4b(3) in 4d(1) Direktive 2005/36/ES.
 Člen 18
 Zahteve pristojnega organa države članice gostiteljice za prevode
 1. V primeru utemeljenih pomislekov lahko pristojni organ države članice gostiteljice od pristojnega organa države članice izvora v skladu s členom 4d(2) in (3) Direktive 2005/36/ES zahteva dodatne informacije, vključno z navadnimi ali overjenimi prevodi.
 2. V primerih iz odstavka 1 lahko pristojni organ države članice gostiteljice tudi od prosilca zahteva predložitev navadnih ali overjenih prevodov, pri čemer lahko določi razumen rok za odgovor.
 3. Če pristojni organ v državi članici gostiteljici ne prejme zahtevanega prevoda od pristojnega organa v državi članici izvora ali prosilca, lahko sprejme odločitev na podlagi informacij, ki so na voljo v rokih iz odstavkov 2 in 3 ter drugega pododstavka odstavka 5 člena 4d Direktive 2005/36/ES.
 Člen 19
 Ravnanje pristojnih organov držav članic z overjenimi prevodi
 1. Vsaka država članica v sistemu IMI navede, kateri overjeni prevodi so sprejemljivi na njenem ozemlju v skladu z zakonodajnimi, regulativnimi ali upravnimi določbami zadevne države članice, in te informacije sporoči drugim državam članicam prek sistema IMI.
 2. Pristojni organi države članice sprejmejo overjene prevode, izdane v drugi državi članici v skladu z zakonodajnimi, regulativnimi ali upravnimi določbami zadevne države članice.
 3. V primerih utemeljenih pomislekov o veljavnosti in verodostojnosti prevoda, ki je bil overjen v drugi državi članici, pristojni organ države članice pošlje prošnjo za dodatne informacije ustreznim organom v drugi državi članici prek sistema IMI. V takih primerih ustrezni organi drugih držav članic sodelujejo in se odzovejo brez nepotrebnega odlašanja.
 4. Po prejemu overjenega prevoda s strani prosilca in ob upoštevanju odstavka 3 pristojni organ države članice naloži elektronsko kopijo overjenega prevoda in v datoteki IMI potrdi, da je prevod overjen.
 5. Preden se zahtevajo overjeni prevodi, pristojni organ države članice gostiteljice v primerih utemeljenih pomislekov o katerem koli od dokumentov iz člena 17(1) prek sistema IMI pošlje prošnjo za dodatne informacije pristojnemu organu države članice izvora ali pristojnim organom drugih držav članic, ki so izdale zadevni dokument.
 Člen 20
 Odločitve o izdaji evropske poklicne izkaznice
 1. Za ustanovitev ter za začasno in občasno opravljanje storitev na podlagi člena 7(4) Direktive 2005/36/ES pristojni organ države članice gostiteljice sprejme odločitev o izdaji evropske poklicne izkaznice, odločitev o zavrnitvi izdaje evropske poklicne izkaznice, odločitev o uporabi dopolnilnih ukrepov v skladu s členom 14 ali členom 7(4) Direktive 2005/36/ES ali odločitev o podaljšanju veljavnosti evropske poklicne izkaznice za začasno in občasno opravljanje storitev v skladu s členom 7(4) Direktive 2005/36/ES.
 2. Za začasno in občasno opravljanje storitev, ki niso storitve iz člena 7(4) Direktive 2005/36/ES, pristojni organ države članice izvora sprejme odločitev o izdaji evropske poklicne izkaznice, odločitev o zavrnitvi izdaje evropske poklicne izkaznice ali odločitev o podaljšanju veljavnosti izdane evropske poklicne izkaznice.
 3. Če pristojni organ države članice gostiteljice sprejme odločitev o uporabi dopolnilnih ukrepov za prosilca v skladu s členom 14 ali členom 7(4) Direktive 2005/36/ES, taka odločitev vsebuje tudi informacije o vsebini naloženih dopolnilnih ukrepov, razlogih za dopolnilne ukrepe in morebitnih obveznostih prosilca, da o dokončanju dopolnilnih ukrepov obvesti pristojni organ. Obravnava prošnje za evropsko poklicno izkaznico se odloži do dokončanja dopolnilnih ukrepov s strani prosilca.
 Po uspešnem dokončanju dopolnilnih ukrepov prosilec prek spletnega orodja iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES o tem obvesti pristojni organ države članice gostiteljice, če je organ to zahteval.
 V primerih, kjer pristojni organ države članice gostiteljice sprejme odločitev o uporabi dopolnilnih ukrepov v skladu s členom 7(4) Direktive 2005/36/ES, pristojni organ države članice gostiteljice potrdi v sistemu IMI, ali je bila prosilcu dana možnost opraviti preizkus poklicne usposobljenosti v roku enega meseca od izdane odločitve o uporabi dopolnilnih ukrepov.
 Pristojni organ države članice gostiteljice v sistemu IMI potrdi uspešno dokončanje dopolnilnih ukrepov in izda evropsko poklicno izkaznico.
 4. Če pristojni organ države članice gostiteljice sprejme odločitev o zavrnitvi izdaje evropske poklicne izkaznice, taka odločitev vsebuje tudi utemeljitev. Države članice zagotovijo, da so zadevnemu posamezniku v primeru odločitve o zavrnitvi izdaje evropske poklicne izkaznice na voljo ustrezna pravna sredstva, ter prosilcu zagotovijo informacije o pravici do pritožbe v skladu z nacionalno zakonodajo.
 5. Sistem IMI pristojnim organom države članice omogoča, da v ustrezno utemeljenih primerih sprejmejo odločitev o preklicu izdane evropske poklicne izkaznice. Takšna odločitev mora vsebovati tudi razloge za preklic. Države članice zagotovijo, da so zadevnemu posamezniku v primeru odločitve o preklicu izdane evropske poklicne izkaznice na voljo ustrezna pravna sredstva, ter prosilcu zagotovijo informacije o pravici do pritožbe v skladu z nacionalno zakonodajo.
 Člen 21
 Izid postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice
 1. Spletno orodje iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES prosilcu omogoča, da ustvari elektronski dokument, v katerem je naveden izid postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice, in prenese morebitna dokazila, povezana z izidom postopka za izdajo evropske poklicne izkaznice.
 2. V primeru izdaje evropske poklicne izkaznice (vključno s primeri iz prvega pododstavka odstavka 5 člena 4d Direktive 2005/36/ES) elektronski dokument vsebuje informacije iz člena 4e(4) Direktive 2005/36/ES, v primeru evropske poklicne izkaznice za ustanovitev pa vsebuje še izjavo o omejitvi odgovornosti, da evropska poklicna izkaznica ne predstavlja dovoljenja za opravljanje poklica v državi članici gostiteljici.
 3. Elektronski dokument vključuje varnostne elemente, da se zagotovi naslednje:
 (a)
 njegova verodostojnost, tj. jamstvo, da je dokument ustvaril pristojni organ, ki je registriran in deluje v sistemu IMI, ter da njegova vsebina ustreza dejanskim podatkom;
 (b)
 njegova celovitost, tj. potrditev, da datoteke, ki vsebuje dokument, od takrat, ko je bila na določen datum in ob določenem času ustvarjena v sistemu IMI, ni spremenil zunanji udeleženec.
 Člen 22
 Preverjanje evropske poklicne izkaznice s strani zainteresiranih tretjih oseb
 1. Evropska komisija zagotovi spletni sistem preverjanja, ki zainteresiranim tretjim osebam brez dostopa do sistema IMI omogoča preverjanje veljavnosti in verodostojnosti evropske poklicne izkaznice na spletu.
 2. V primeru posodobitev datoteke IMI v zvezi s pravico imetnika evropske poklicne izkaznice do opravljanja poklicnih dejavnosti v skladu s členom 4e(1) Direktive 2005/36/ES se prikaže sporočilo s priporočilom zainteresiranim tretjim osebam, naj za več informacij stopijo v stik s pristojnim organom države članice gostiteljice. Sporočilo je nevtralno in upošteva, da je treba zagotoviti domnevo nedolžnosti imetnika evropske poklicne izkaznice. V primeru izdaje evropske poklicne izkaznice za ustanovitev se prikaže tudi sporočilo z izjavo o omejitvi odgovornosti, da evropska poklicna izkaznica ne predstavlja dovoljenja za opravljanje poklica v državi članici gostiteljici.
 POGLAVJE II
 POSTOPKI ZA OBRAVNAVO OPOZORIL
 Člen 23
 Organi, vključeni v mehanizem opozarjanja
 1. Države članice imenujejo pristojne organe za obravnavo poslanih in prispelih opozoril v skladu s členom 56a(1) ali (3) Direktive 2005/36/ES.
 2. Za zagotovitev, da prispela opozorila obravnavajo samo ustrezni pristojni organi, vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za usklajevanje prispelih opozoril. Ti pristojni organi zagotovijo, da se opozorila dodelijo ustreznemu pristojnemu organu brez nepotrebnega odlašanja.
 3. Države članice lahko za usklajevanje poslanih opozoril imenujejo enega ali več pristojnih organov.
 Člen 24
 Informacije, ki jih vsebuje opozorilo
 1. Opozorila vsebujejo informacije iz člena 56a(2) ali (3) Direktive 2005/36/ES.
 2. Samo pristojni organi, imenovani za obravnavo opozorila v skladu s členom 56a(1) ali (3) Direktive 2005/36/ES, imajo dostop do informacij iz odstavka 1 tega člena.
 3. Pristojni organi, imenovani za usklajevanje prispelih opozoril, imajo dostop samo do podatkov iz točk (b) in (d) člena 56a(2) Direktive 2005/36/ES, razen če jim je bilo opozorilo pozneje dodeljeno tudi kot organu, ki obravnava prispela opozorila.
 4. Če pristojni organ, ki obravnava prispela opozorila, potrebuje druge informacije, kot so določene v členu 56a(2) ali (3) Direktive 2005/36/ES, uporabi funkcijo za zahtevek za informacije v sistemu IMI, kot je določeno v členu 56(2a) Direktive 2005/36/ES.
 Člen 25
 Opozorilo, ki zadeva imetnika evropske poklicne izkaznice
 1. Če je imetnik evropske poklicne izkaznice predmet opozorila, v skladu s členom 4e(1) Direktive 2005/36/ES pristojni organi, ki so obravnavali prošnjo za evropsko poklicno izkaznico v skladu s členom 2(1) te uredbe, zagotovijo posodobitev ustrezne datoteke IMI z informacijami iz opozorila, vključno z morebitnimi posledicami za opravljanje poklicne dejavnosti.
 2. Za zagotavljanje pravočasnega posodabljanja datotek IMI države članice odobrijo dostop do prispelih opozoril pristojnim organom, odgovornim za obravnavo prošenj za evropsko poklicno izkaznico v skladu s členom 2(1).
 3. Imetnika evropske poklicne izkaznice se obvesti o posodobitvah iz odstavka 1 tega člena prek spletnega orodja iz člena 4b(1) Direktive 2005/36/ES ali z drugimi sredstvi v primeru pisne prošnje v skladu s členom 8.
 Člen 26
 Dostop do opozoril v sistemu IMI
 Sistem IMI pristojnim organom, ki obravnavajo prispela ali poslana opozorila, omogoča vpogled v vsa opozorila, ki so jih poslali ali prejeli v sistemu IMI in za katere še ni bil sprožen postopek zaključitve iz člena 28.
 Člen 27
 Funkcije sistema IMI za opozorila
 Sistem IMI zagotavlja naslednje funkcije, ki jih izvedejo pristojni organi, imenovani za obravnavo prispelih in poslanih opozoril:
 (a)
 pošiljanje opozoril, kot je določeno v členu 56a(1), (2) in (3) Direktive 2005/36/ES;
 (b)
 umikanje opozoril, ki so bila poslana na podlagi odločitve, ki je bila pozneje preklicana ali razveljavljena;
 (c)
 popravljanje informacij, ki jih vsebujejo opozorila, in spreminjanje opozoril;
 (d)
 zaključevanje in izbris opozoril, kot je določeno v členu 56a(5) in (7) Direktive 2005/36/ES.
 Člen 28
 Zaključevanje, izbris in spreminjanje opozoril
 1. Podatki v zvezi z opozorili se lahko v IMI obdelujejo, dokler so ti veljavni, vključno z dokončanjem postopka zaključevanja iz člena 56a(7) Direktive 2005/36/ES.
 2. Ko opozorilo ni več veljavno zaradi izteka sankcije, pristojni organ, ki je poslal opozorilo, kot določa člen 56a(1) Direktive 2005/36/ES, v primerih, ki jih odstavek 5 tega člena ne pokriva, spremeni njegovo vsebino ali zaključi opozorilo v treh dneh od sprejetja zadevne odločitve ali prejema zadevnih informacij, kjer sprejetje takšne odločitve v skladu z nacionalno zakonodajo ni potrebno. Pristojne organe, ki so obravnavali prejeto opozorilo, in zadevnega strokovnjaka se nemudoma obvesti o vseh spremembah v zvezi z opozorilom.
 3. Sistem IMI redno pošilja opomnike pristojnim organom, ki so obravnavali poslano opozorilo, naj preverijo, če so informacije v opozorilu še vedno veljavne.
 4. V primeru preklica odločitve pristojni organ, ki je prvotno posredoval opozorilo, tega nemudoma zaključi, osebni podatki pa se izbrišejo iz sistema IMI v treh dneh v skladu z določbami iz člena 56a(7) Direktive 2005/36/ES.
 5. V primeru sankcije, ki se je iztekla na datum iz člena 56a(5) Direktive 2005/36/ES, sistem IMI avtomatično zaključi opozorilo, osebni podatki pa se izbrišejo iz sistema v treh dneh v skladu z določbami iz člena 56a(7) Direktive 2005/36/ES.
 POGLAVJE III
 KONČNE DOLOČBE
 Člen 29
 Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 18. januarja 2016.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 24. junija 2015
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 255, 30.9.2005, str. 22.
 (2) Uredba (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI) (UL L 316, 14.11.2012, str. 1).
 (3) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).
 (4) Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).
 (5) Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).
 PRILOGA I
 Poklici, ki so upravičeni do pridobitve evropske poklicne izkaznice
 1.
 Medicinske sestre za splošno zdravstveno nego;
 2.
 farmacevti (osnovno usposabljanje);
 3.
 fizioterapevti;
 4.
 gorski vodniki;
 5.
 nepremičninski zastopniki.
 PRILOGA II
 Dokumenti, ki se zahtevajo za izdajo evropske poklicne izkaznice
 A. PRIZNAVANJE POKLICNIH KVALIFIKACIJ V PRIMERU USTANOVITVE
 1. Avtomatično priznavanje (poglavje III naslova III Direktive 2005/36/ES)
 V okviru te ureditve se za izdajo evropske poklicne izkaznice zahtevajo naslednji dokumenti:
 (a)
 dokaz o državljanstvu prosilca (osebna izkaznica ali potni list ali druga dokazila, ki so sprejemljiva v skladu z nacionalnimi predpisi države članice izvora); če dokaz o državljanstvu ne navaja kraja rojstva, tudi dokazilo o kraju rojstva prosilca; za državljane držav zunaj EGP tudi dokument, ki dokazuje, da lahko državljan tretje države uživa pravice iz Direktive 2005/36/ES v skladu z ustreznimi zakoni EU, npr. Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), Direktivo Sveta 2003/109/ES (2), Direktivo Sveta 2004/83/ES (3) ali Direktivo Sveta 2009/50/ES (4);
 (b)
 dokazilo o formalnih kvalifikacijah in potrdilo, če je to ustrezno, ki je priloženo dokazilu o formalnih kvalifikacijah;
 (c)
 eno od naslednjih potrdil, in sicer glede na poklic in položaj prosilca:
 (i)
 potrdilo o skladnosti iz odstavka 2 Priloge VII k Direktivi 2005/36/ES, če dokazilo o formalnih kvalifikacijah izpolnjuje pogoje glede zahtevanega usposabljanja;
 (ii)
 potrdilo o spremembi naziva iz člena 23(6) Direktive 2005/36/ES, če naziv formalne kvalifikacije ne ustreza nazivom iz točk 5.2.2 ali 5.6.2 Priloge V k Direktivi 2005/36/ES, vendar kvalifikacija izpolnjuje pogoje glede zahtevanega usposabljanja;
 (iii)
 potrdilo o pridobljenih pravicah iz členov 23, 33 ali 33a Direktive 2005/36/ES, ki potrjuje, da je imetnik kvalifikacij dejansko in zakonito opravljal zadevne dejavnosti najmanj minimalno zahtevano obdobje, in potrjuje posebne zahteve navedenih členov, če se je usposabljanje začelo pred referenčnimi datumi iz točk 5.2.2 ali 5.6.2 Priloge V k Direktivi 2005/36/ES, ter dokazilo o formalni kvalifikaciji, ki ne izpolnjuje vseh pogojev glede zahtevanega usposabljanja;
 (d)
 dokumenti, ki se zahtevajo v skladu s točkami 1(d) do (g) Priloge VII k Direktivi 2005/36/ES.
 2. Splošni sistem priznavanja (poglavje I naslova III Direktive 2005/36/ES)
 V okviru te ureditve se za izdajo evropske poklicne izkaznice zahtevajo naslednji dokumenti:
 (a)
 dokaz o državljanstvu in drugi dokumenti iz točke 1(a);
 (b)
 potrdilo o strokovni usposobljenosti ali dokazilo o formalnih kvalifikacijah, kakor je primerno, in dokazilo, če je to ustrezno, v skladu s členom 12 Direktive 2005/36/ES;
 (c)
 dokumenti, ki vsebujejo dodatne informacije o usposabljanju v zvezi s skupnim trajanjem študija, študijskimi predmeti in njihovem obsegu ter po potrebi razmerju med teoretičnim in praktičnim delom;
 (d)
 naslednje dokumente v zvezi s kvalifikacijami, ki lahko nadomestijo znatne razlike med kvalifikacijami in ublažijo tveganje za dopolnilne ukrepe:
 (i)
 dokumente z informacijami o stalnem strokovnem razvoju, seminarjih ter drugih oblikah usposabljanja in vseživljenjskega učenja v skladu s členom 14(5);
 (ii)
 kopijo morebitnih dokazil o poklicnih izkušnjah z jasno navedbo poklicne dejavnosti, ki jo je opravljal prosilec;
 (e)
 če je to primerno, dokazila o poklicnih izkušnjah iz prvega pododstavka člena 13(2) Direktive 2005/36/ES pod pogojem, da so v dokumentih jasno navedene zadevne poklicne dejavnosti;
 (f)
 za migrante, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 3(3) Direktive 2005/36/ES, potrdilo o poklicnih izkušnjah, ki dokazuje tri leta delovnih izkušenj in ga je izdal pristojni organ v državi članici, ki je priznala kvalifikacije iz tretje države v skladu s členom 2(2) Direktive 2005/36/ES, ali, če zadevni pristojni organ ne more potrditi poklicnih izkušenj prosilca, drugo dokazilo o poklicnih izkušnjah, ki jasno navaja zadevne poklicne dejavnosti;
 (g)
 dokumenti, ki se zahtevajo v skladu s točkami 1(d) do (g) Priloge VII k Direktivi 2005/36/ES.
 B. ZAČASNO OPRAVLJANJE STORITEV (naslov II Direktive 2005/36/ES)
 Naslednji dokumenti se zahtevajo v primeru prvega opravljanja storitev ali če so se okoliščine prosilca bistveno spremenile v skladu s členom 7(2) Direktive 2005/36/ES:
 (a)
 dokaz o državljanstvu in drugi dokumenti iz točke 1(a) dela A;
 (b)
 v primerih iz tretjega pododstavka člena 6(2) te uredbe dokazilo o zakoniti ustanovitvi v državi članici izvora iz člena 7(2)(b) Direktive 2005/36/ES;
 (c)
 dokumenti, ki se zahtevajo v skladu s členom 7(2)(b) glede pravice do opravljanja poklicne dejavnosti, in drugi dokumenti, ki se zahtevajo v skladu s členi 7(2)(c) do (e) Direktive 2005/36/ES;
 (d)
 če država članica gostiteljica uporabi predhodno preverjanje kvalifikacij v skladu s členom 7(4) Direktive 2005/36/ES, dokumenti z dodatnimi informacijami o usposabljanju iz točk 2(c) in (d) dela A te priloge.
 (1) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (Besedilo velja za EGP) (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).
 (2) Direktiva Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (UL L 16, 23.1.2004, str. 44).
 (3) Direktiva Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (UL L 304, 30.9.2004, str. 12).
 (4) Direktiva Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (UL L 155, 18.6.2009, str. 17).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
31.7.2017
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 C 249/30
 Ricorso proposto il 15 maggio 2017 — Optile/Commissione
 (Causa T-309/17)
 (2017/C 249/46)
 Lingua processuale: il francese
 Parti
 Ricorrente: Organisation professionnelle des transports d’Ile de France (Optile) (Parigi, Francia) (rappresentanti: F. Thiriez e M. Dangibeaud, avvocati)
 Convenuta: Commissione europea
 Conclusioni
 La ricorrente chiede che il Tribunale voglia:
 —
 in via principale, annullare parzialmente il primo articolo della decisione della Commissione europea del 2 febbraio 2017 SA.26763 relativa ai presunti aiuti di Stato concessi alle società di trasporto pubblico della regione Île-de-France, ma solo nella parte riguardante la considerazione secondo cui il regime di aiuti introdotto dalla regione Île-de-France dal 1979 al 2008 costituisce un regime di aiuti nuovo «illegalmente attuato»;
 —
 in via subordinata, annullare parzialmente il primo articolo della decisione della Commissione europea del 2 febbraio 2017 SA.26763 relativa ai presunti aiuti di Stato concessi alle società di trasporto pubblico della regione Île-de-France nella parte in cui afferma che il regime di aiuti di Stato è stato «illegalmente attuato» tra maggio 1994 e il 25 dicembre 2008.
 Motivi e principali argomenti
 A sostegno del ricorso, la ricorrente deduce due motivi.
 1.
 Primo motivo, vertente sul fatto che la Commissione, con la sua decisione del 2 febbraio 2017 relativa agli aiuti di Stato SA.26763 2014/C (ex 2012/NN) concessi dalla Francia a società di trasporto su autobus nella regione Île-de-France [C (2017) 439 final] (nel prosieguo la «decisione impugnata»), ha considerato che il dispositivo in esame costituiva un regime di aiuti nuovo. A tale proposito, la ricorrente deduce quanto segue:
 —
 la violazione dell’articolo 1, lettera b), sub i), del regolamento (UE) 2015/1589 del Consiglio del 13 luglio 2015, recante modalità di applicazione dell'articolo 108 del trattato sul funzionamento dell'Unione europea (GU 2015, L 248, pag. 9) (nel prosieguo «il regolamento n. 2015/1589»), dal momento che la base giuridica del regime in esame è precedente al Trattato di Roma;
 —
 il difetto di motivazione alla luce dell’articolo 1, lettera b), sub v), del regolamento n. 2015/1589;
 —
 l’errore di fatto e di diritto per quanto riguarda la data indicata di liberalizzazione del mercato.
 2.
 Secondo motivo, vertente sul fatto che la decisione impugnata qualifica il dispositivo quale regime di aiuti nuovo per il periodo dal 1994 al 1998. In tale contesto, la ricorrente deduce:
 —
 la violazione dei diritti procedurali delle parti e la violazione dei principi di certezza del diritto e di legittimo affidamento, in quanto la Commissione ha esteso l’ambito d’indagine al di là di quanto stabilito dalla decisione d’avvio;
 —
 la violazione dell’articolo 17 del regolamento n. 2015/1589, in quanto la Commissione ha ritenuto che una domanda di revoca proveniente da un privato interrompesse la prescrizione.


text:
 21.7.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 235/14
 Vispārējās tiesas 2014. gada 4. jūnija spriedums – Sina Bank/Padome
 (Lieta T-67/12) (1)
 (Kopējā ārpolitika un drošības politika - Ierobežojoši pasākumi pret Irānu kodolieroču izplatīšanas novēršanai - Līdzekļu iesaldēšana - Prasība atcelt tiesību aktu - Nepārsūdzami tiesību akti - Nepieņemamība - Tiesības uz aizstāvību)
 2014/C 235/18
 Tiesvedības valoda – angļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Sina Bank (Teherāna, Irāna) (pārstāvji – B. Mettetal un C. Wucher-North, advokāti)
 Atbildētāja: Eiropas Savienības Padome (pārstāvji – B. Driessen un D. Gicheva)
 Priekšmets
 Prasība atcelt, pirmkārt, Padomes 2011. gada 1. decembra Lēmumu 2011/783/KĀDP, ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (OV L 319, 71. lpp.), ciktāl ar to Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmuma 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un atceļ Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP (OV L 195, 39. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2010. gada 25. oktobra Lēmumu 2010/644/KĀDP (OV L 281, 81. lpp.), II pielikumā pēc pārskatīšanas ir saglabāts prasītājas nosaukums, kā arī atcelt Padomes 2011. gada 1. decembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1245/2011, ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 961/2010, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (OV L 319, 11. lpp.), ciktāl ar to pēc pārskatīšanas prasītājas nosaukums ir saglabāts Padomes 2010. gada 25. oktobra Regulas (ES) Nr. 961/2010, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2007 (OV L 281 1. lpp.), VIII pielikumā, un, otrkārt, atcelt Regulas Nr. 961/2010 16. panta 2. punktu, kā arī Lēmuma 2010/413 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ciktāl šīs normas attiecas uz prasītāju
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 prasību noraidīt kā tādu, kas celta tiesā, kurai nav kompetences to izskatīt, ciktāl ar to lūdz atcelt Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmuma 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un atceļ Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP, 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un kā nepieņemamu, ciktāl ar to lūdz atcelt Padomes 2010. gada 25. oktobra Regulas (ES) Nr. 961/2010, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2007, 16. panta 2. punktu;
 2)
 atcelt Padomes 2011. gada 1. decembra Lēmumu 2011/783/KĀDP, ar kuru groza Lēmumu 2010/413, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un Padomes 2011. gada 1. decembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1245/2011, ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 961/2010, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu, ciktāl šajos aktos pēc pārskatīšanas nosaukums Sina
 Bank ir saglabāts attiecīgi Lēmuma 2010/413, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2010. gada 25. oktobra Lēmumu 2010/644/KĀDP, ar kuru groza Lēmumu 2010/413, II pielikumā un Regulas Nr. 961/2010 VIII pielikumā;
 3)
 Eiropas Savienības Padome sedz četras piektdaļas no saviem tiesāšanās izdevumiem un atlīdzina četras piektdaļas Sina Bank tiesāšanās izdevumus;
 4)
 Sina Bank sedz vienu piektdaļu no saviem tiesāšanās izdevumiem un atlīdzina vienu piektdaļu no Padomes tiesāšanās izdevumiem.
 (1) OV C 109, 14.4.2012.


type: other

text:
Dane a odvody z autorských honorárov - Jozef Mihál - Daňové a odvodové tipy
 Relia.sk
 Mzdy.TV
 Polož otázku
 Prihláste sa/Zaregistrujte sa
 Nemáte meno a heslo ? Zaregistrujte sa
 Chcete znovu poslať aktivačný email ?
 Chcete rozšíriť svoj prístup na www.relia.sk ?
 Dane a odvody z autorských honorárov
 17. augusta 2016 19:46
 Príklad č. 1.: Zamestnanec má honoráre z umeleckého výkonu
 Pán Kamil je zamestnanec, v zamestnaní zarába okolo 800 eur brutto mesačne (nezdaniteľnú časť na daňovníka tak „spotrebuje“ už pri zdanení príjmu zo zamestnania).
 Popritom pracuje v agentúre, ktorá mu sprostredkuje hudobné vystúpenia, za ktoré poberá honoráre. Ide o príjmy z podania umeleckého výkonu podľa § 94 ods. 1 Autorského zákona.
 1. Pán Kamil sa s agentúrou dohodol v zmluve tak, že honorár mu agentúra vypláca zdanený zrážkovou daňou podľa § 43 ods. 3 písm. h) zákona o dani z príjmov.
 Napríklad pri honorári za vystúpenie vo výške 100 eur brutto dostane pán Kamil v čistom sumu 79,38 eura. Honorár už nemusí priznávať vo svojom daňovom priznaní a ani z neho neplatí žiadne odvody.
 Základ dane pre zrážkovú daň = 100 – 2 eurá hud. fond = 98 eur
 Zrážková daň = 19% z 98 eur = 18,62 eura
 100 – 2 (hudobný fond) – 18,62 (daň) = 79,38 eura
 2. Ak by sa pán Kamil s agentúrou dohodol tak, že by mu agentúra honorár vyplatila nezdanený a pán Kamil by si honorár priznal sám v daňovom priznaní (šlo by o tzv. aktívny príjem), dopadlo by to takto:
 Základ dane § 6 ods. 2 písm. a) = 100 – 40 (paušálne výdavky) = 60 eur
 Od základu dane odpočítame ešte zdravotné poistenie, ktoré je 5,65 eura
 Daň 19% = 19% z 54,35 eura = 10,32 eura
 Zdravotné poistenie = 14% z 60 eur/1,486 = 5,65 eura
 100 – 2 (hud.fond) – 10,32 (daň) – 5,65 (ZP) = 82,03 eura
 Zdravotné poistenie sme vypočítali ako 14% z vymeriavacieho základu, daného ako základ dane neznížený o odvody, deleno koeficient 1,486. Neuvažujeme o zvýšení vymeriavacieho základu na tzv. minimálny základ (429 eur mesačne v roku 2016), pretože pán Kamil je súčasne poistený ako zamestnanec.
 Pri predpoklade, že za rok úhrnná suma honorárov nepresiahne 5298 eur, pán Kamil sociálne poistenie z honorárov neplatí a v takomto prípade je pre neho spôsob zdanenia podľa § 6 ods. 2 písm. a) „jemne“ výhodnejší.
 3. Ak by úhrnná suma honorárov za rok presiahla 5298 eur a pán Kamil by musel platiť z honorárov aj sociálne poistenie, tak:
 Sociálne poistenie = 33,15% z 60 eur/1,486 = 13,38 eura
 Od základu dane odpočítame ešte sociálne poistenie, ktoré je 13,38 eura
 Daň 19% = 19% z 40,97 eura = 7,78 eura
 100 – 2 (hud.fond) – 7,78 (daň) – 5,65 (ZP) – 13,38 (SP) = 71,19
 Ak by z honorárov pán Kamil mal platiť aj sociálne odvody, spôsob zdanenia podľa § 6 ods. 2 písm. a) bude pre neho nevýhodný. A to neuvažujeme o prípadnom zvýšení vymeriavacieho základu na tzv. minimálny (429 eur mesačne) – ak by k tomu došlo, sociálne odvody by boli ešte vyššie.
 Na uvedenom príklade vidíme, že v prípade umelca, ktorý má súčasne príjem aj zo zamestnania, bude zdanenie podľa § 6 ods. 2 písm. a) výhodné (respektíve bude mierne výhodnejšie) ako zdanenie zrážkovou daňou len v prípade, že úhrnná suma honorárov ročne nepresiahne hranicu pre vznik povinného poistenia v Sociálnej poisťovni. Ak by umelec vedel využiť skutočné výdavky a znížiť si tak základ dane z honorárov viac ako o 40%, bola by táto alternatíva výhodnejšia ešte viac.
 V zásade tu však možno odporúčať zotrvanie pri zrážkovej dani. Umelec sa nemusí registrovať ako príjemca príjmov zdanených podľa § 6 ods. 2 písm. a) na daňovom úrade, nemusí sa registrovať ako SZČO v zdravotnej poisťovni.
 ... celý článok pre predplatiteľov v DRAK-ovi alebo v knihe "Daňové a odvodové tipy V. (2016)".
 Ďalšie články v kategórii Blog
 18.08.2016 ZÁKONNÍK PRÁCE 2016 + Daňové a odvodové tipy Jozefa Mihála
 17.08.2016 Povinnosti mzdovej účtovníčky pri uzávierke roka 2016 a legislatívne zmeny vo mzdovej učtárni k 1.1.2017
 17.08.2016 9.7 DOBROVOĽNÍCI V ŠPORTE
 17.08.2016 Dane a odvody z autorských honorárov
 17.08.2016 9.6 DANE A ODVODY ŠPORTOVCOV
 17.08.2016 9.5 ZMLUVA O PRÍPRAVE TALENTOVANÉHO ŠPORTOVCA
 17.08.2016 9.4 ZMLUVA O AMATÉRSKOM VYKONÁVANÍ ŠPORTU
 Blogy: hnonline, dennikn , etrend
 Internetová televízia pre mzdárov: www.mzdy.tv
 Mzdová encyklopédia: www.drak.porada.sk
 Školenia a semináre: www.porada.sk/skolenia
 RELIA spoločnosť s ručením obmedzeným
 Trnavská 80
 : 0907 135 442 (Orange)
 : reliaba@gmail.com
 Región: neurčenýBN-Bánovce nad BebravouBB-Banská BystricaBS-Banská ŠtiavnicaBJ-BardejovBA-BratislavaBR-BreznoBY-BytčaCA-ČadcaDT-DetvaDK-Dolný KubínDS-Dunajská StredaGA-GalantaGL-GelnicaHC-HlohovecHE-HumennéIL-IlavaKK-KežmarokKN-KomárnoKE-KošiceKS-Košice-okolieKA-KrupinaKM-Kysucké Nové MestoLV-LeviceLE-LevočaLM-Liptovský MikulášLC-LučenecMA-MalackyMT-MartinML-MedzilaborceMI-MichalovceMY-MyjavaNO-NámestovoNR-NitraNM-Nové Mesto nad VáhomNZ-Nové ZámkyPE-PartizánskePK-PezinokPN-PiešťanyPT-PoltárPP-PopradPB-Považská BystricaPO-PrešovPD-PrievidzaPU-PúchovRA-RevúcaRS-Rimavská SobotaRV-RožňavaRK-RužomberokSB-SabinovSC-SenecSE-SenicaSI-SkalicaSV-SninaSO-SobranceSN-Spišská Nová VesSL-Stará ĽubovňaSP-StropkovSK-SvidníkSA-ŠaľaTO-TopoľčanyTV-TrebišovTN-TrenčínTT-TrnavaTR-Turčianske TepliceTS-TvrdošínVK-Veľký KrtíšVT-Vranov nad TopľouZM-Zlaté MoravceZV-ZvolenZC-ŽarnovicaZH-Žiar nad HronomZA-Žilina
 © Copyright 2014-2017 RELIA spoločnosť s ručením obmedzeným
 WEB, SEO & EmailMarketing - Consultee, s.r.o.


text:
 16.1.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 11/35
 Kasační opravný prostředek podaný dne 11. listopadu 2009 Eckehardem Rosenbaumem proti rozsudku Soudu pro veřejnou službu ze dne 10. září 2009 ve věci F-9/08, Rosenbaum v. Komise
 (Věc T-452/09 P)
 2010/C 11/65
 Jednací jazyk: němčina
 Účastníci řízení
 Účastník řízení podávající kasační opravný prostředek: Eckehard Rosenbaum (Bonn, Německo) (zástupce: H.-J. Rüber, advokát)
 Další účastnice řízení: Evropská komise a Rada Evropské unie
 Návrhová žádání účastníka řízení podávajícího kasační opravný prostředek
 —
 zrušit rozsudek Soudu pro veřejnou službu ze dne 10. září 2009 ve věci Rosenbaum v. Komise;
 —
 zrušit rozhodnutí žalované o zařazení ze dne 13. února 2007;
 —
 uložit žalované, aby žalobce zařadila bez diskriminace a přiměřeně k jeho pracovním zkušenostem, a aby provedla i další nezbytná opatření vyplývající z rozsudku;
 —
 uložit žalované náhradu nákladů řízení v celém právním sporu.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Kasační opravný prostředek směřuje proti rozsudku Soudu pro veřejnou službu ze dne 10. září 2009 ve věci F-9/08, Rosenbaum v. Komise, kterým byla zamítnuta žaloba účastníka řízení podávajícího kasační opravný prostředek.
 Účastník řízení podávající kasační opravný prostředek k odůvodnění svého kasačního opravného prostředku na prvním místě uplatňuje, že Soud pro veřejnou službu přezkoumal jeho první žalobní důvod neúplně. Účastník řízení podávající kasační opravný prostředek dále uvádí, že se Soud pro veřejnou službu dopustil nesprávného právního posouzení tím, že zamítl další tři žalobní důvody, protože tyto jsou, na rozdíl od názoru Soudu rozhodujícího ve věci, způsobilé vést ke zrušení napadeného opatření. Účastník řízení podávající kasační opravný prostředek je konečně toho názoru, že neexistence výběrových řízení na lépe ohodnocená pracovní místa je pro otázku legality napadeného rozhodnutí relevantní a zamítnutí důkazních prostředků předložených v této souvislosti je z tohoto důvodu protiprávní.