type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 24.7.2020.
 COM(2020) 337 final
 2020/0154(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjenskih referentnih vrijednosti za određene referentne vrijednosti koje se prestaju primjenjivati
 (Tekst značajan za EGP)
 {SEC(2020) 284 final} - {SWD(2020) 142 final} - {SWD(2020) 143 final}
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 1.1.Razlozi i ciljevi prijedloga
 U poglavlju „Gospodarstvo u interesu građana” Programa rada Komisije za 2020. predviđa se preispitivanje Uredbe o referentnim vrijednostima („BMR”). Financijske referentne vrijednosti indeksi su koji se koriste kao osnova za utvrđivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora ili vrijednosti financijskog instrumenta. Budući da se njome utvrđuju standardi za upravljanje i kvalitetu podataka za referentne vrijednosti na koje se pozivaju financijski ugovori, cilj je Uredbe o referentnim vrijednostima ojačati povjerenje sudionikâ na tržištu kapitala u indekse koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u Uniji. Ona pridonosi djelovanju Komisije u korist unije tržišta kapitala.
 BMR-om se uvodi obveza dodjele odobrenja administratorima financijskih referentnih vrijednosti te obveze doprinositeljâ ulaznih podataka koji se upotrebljavaju za izračun financijske referentne vrijednosti. BMR-om se uređuje i upotreba financijskih referentnih vrijednosti1. Točnije, pravilima iz BMR-a od nadziranih subjekata iz Unije (kao što su banke, investicijska društva, društva za osiguranje, UCITS2) zahtijeva se da upotrebljavaju samo one indekse čiji je administrator odobren. Referentne vrijednosti kojima se upravlja u trećoj zemlji mogu se upotrebljavati u EU-u tek nakon postupka utvrđivanja jednakovrijednosti, priznavanja ili prihvaćanja.
 Uredba o referentnim vrijednostima primjenjuje se od siječnja 2018.3 No sudionici na tržištu Unije mogu i dalje upotrebljavati referentne vrijednosti kojima se upravlja u zemlji izvan Unije – neovisno o tome je li donesena odluka o jednakovrijednosti, je li indeks priznat ili prihvaćen za upotrebu u Uniji4 – do isteka prijelaznog sustava krajem prosinca 2021.
 1.1.1.Uredan prestanak financijskih referentnih vrijednosti
 Budući da je sporno predstavlja li LIBOR na odgovarajući način predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost koja odražava međubankovno pozajmljivanje, nacionalno nadležno tijelo za LIBOR (Agencija za financijsko poslovanje Ujedinjene Kraljevine, tj. „FCA”) najavilo je vjerojatni prestanak LIBOR-a nakon kraja 2021. FCA je u svim izjavama za javnost jasno isticala da nadzirani subjekti moraju prestati upotrebljavati referentnu vrijednost kada se izgubi njezina reprezentativnost koja se neće ponovno uspostaviti. Zbog oslanjanja na vrlo mali broj banaka članica panela, u mjeri da je LIBOR prestao predstavljati predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost koja se njime nastoji mjeriti, njegova bi vrijednost mogla znatno odstupati od te gospodarske stvarnosti te bi mogla postati volatilna.
 Kao što je navedeno u Komisijinoj procjeni učinka, rok dospijeća brojnih financijskih instrumenata i ugovora koji se pozivaju na LIBOR neće isteći do očekivanog datuma njegova prestanka nakon kraja 2021. Velik dio tih ugovora uključuje dužničke vrijednosne papire koje su izdali nadzirani subjekti, dužničke instrumente u bilanci nadziranih subjekata, kreditni portfelj nadziranih subjekata i ugovore o izvedenicama koje su ti subjekti sklopili kako bi zaštitili svoju poziciju. Kao što je prethodno navedeno, nadzirani subjekti obuhvaćeni područjem primjene BMR-a mogu upotrebljavati samo indekse koji su odobreni kao sukladni s BMR-om.
 Nestanak LIBOR-a imat će velike gospodarske posljedice koje nadzirani subjekti iz Unije nisu mogli predvidjeti kada su sklapali te ugovore koji često imaju duže dospijeće. Velik dio tih ugovora, osobito onih sklopljenih prije donošenja BMR-a 2016., često ne sadržavaju nikakve ugovorne odredbe o „rezervnom aranžmanu” kojima se utvrđuje postupanje u slučaju trajnog prestanka stope LIBOR. Neće se sve odredbe iz tisuća ugovora koji se trenutačno pozivaju na LIBOR moći izmijeniti u kratkom razdoblju koje je preostalo do očekivanog kraja upotrebe LIBOR-a na kraju 2021.
 U trenutku trajnog prestanka referentne kamatne stope mnogi postojeći dužnički vrijednosni papiri, krediti, depoziti i mnogi ugovori o izvedenicama ne bi imali ugovorenu rezervnu stopu koja bi strankama omogućila daljnje ispunjavanje njihovih ugovornih obveza.
 Ako nisu predviđena nikakva pravna sredstva, prestanak referentne kamatne stope koja je u širokoj primjeni negativno će utjecati na nadzirane subjekte iz Unije i druge ugovorne stranke kod kojih su se ti subjekti zadužili ili kojima su pozajmili sredstva. Sve druge stranke u ugovorima koji se pozivaju na takvu referentnu vrijednost, a još nisu istekli do datuma prestanka, suočit će se s pravnom nesigurnošću u pogledu valjanosti i izvršenja svojih ugovornih obveza. Prestanak referentne kamatne stope koja je u širokoj primjeni utjecat će na sljedeće vrste ugovora: 1. dužničke vrijednosne papire koje su izdali nadzirani subjekti; 2. dug u bilanci nadziranih subjekata; 3. kredite; 4. depozite i 5. ugovore o izvedenicama. Velik dio financijskih ugovora koji se pozivaju na referentne kamatne stope koje su u širokoj primjeni uključuje nadzirane subjekte koji ulaze u područje primjene BMR-a. Pravna nesigurnost i mogući nepovoljan gospodarski učinak koji bi mogli proizaći iz poteškoća s izvršenjem ugovornih obveza bit će rizik za financijsku stabilnost u Uniji.
 Kako bi ublažile rizik od neizvršenja ugovora i posljedični rizik za financijsku stabilnost, središnje banke u raznim valutnim područjima osnovale su radne skupine koje će preporučiti rezervnu stopu koja bi se primjenjivala na postojeće ugovore koji se pozivaju na referentne kamatne stope koje se prestaju primjenjivati i o kojima se ponovni pregovori ne budu mogli dovršiti do datuma trajnog prestanka te referentne vrijednosti. Na primjer, Odbor za alternativnu referentnu stopu (ARRC) Sjedinjenih Američkih Država preporučio je model izračuna zamjenske stope na temelju nerizične prekonoćne stope (SOFR) i prilagodbe kamatne marže kako bi zamjenska stopa što više sličila ekonomskim svojstvima referentne vrijednosti koja se prestala primjenjivati. Stoga bi cilj tih zamjenskih stopa bio da, u mjeri u kojoj je to moguće, oponašaju ono što su ugovorne stranke nastojale postići pozivanjima na referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati.
 Politika na kojoj se temelje sve preporuke za zamjensku stopu za postojeće ugovore odabrana je s namjerom da se nijedan novi ugovor (definiran kao ugovor sklopljen nakon prestanka ključne referentne vrijednosti) ne smije pozivati na zamjensku stopu. Razlog tomu jest činjenica da je zamjenska stopa najvjerojatnije sintetska inačica referentne vrijednosti koja se prestaje primjenjivati i svrha joj je olakšati prelazak na novu stopu. Na primjer, najvjerojatnije je da će se zamjenska stopa za USD LIBOR izračunati na temelju nerizične prekonoćne stope u pozajmljivanju (SOFR) i prilagodbe kamatne marže kako bi se uzela u obzir povijesna razlika između nerizične prekonoćne stope i zamijenjene stope LIBOR. Iako bi sintetska inačica referentne vrijednosti trebala biti dovoljno stabilna da podrži postupno zatvaranje portfelja postojećih ugovora, ona nije trajno rješenje koje odražava budući trošak financiranja nadziranog subjekta.
 No čak i kada te zamjenske stope postanu dostupne, bit će teško izmijeniti sve postojeće ugovore s obzirom na razmjer pozivanja na LIBOR i kratko razdoblje do očekivanog prestanka LIBOR-a.
 Stoga je reforma BMR-a pravi način da se utvrdi obvezna zamjenska stopa koja bi ublažila štetne posljedice u pogledu pravne sigurnosti i financijske stabilnosti koje bi mogle nastati u slučaju prestanka LIBOR-a, ili bilo koje druge referentne vrijednosti čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji, a da pritom takva zamjenska stopa ne bude dostupna ni ugrađena u postojeće ugovore koji uključuju nadzirani subjekt obuhvaćen područjem primjene BMR-a.
 1.1.2.Promptni devizni tečajevi
 Iako su promptni devizni tečajevi iznimno važni za međunarodno gospodarstvo, dostupni tečajevi nekoliko valuta uvelike nisu regulirani i često su odraz monetarnih politika središnje banke. U nekim su zemljama središnje banke uvele kontrole kako bi ograničile objavu promptnih deviznih tečajeva izvan njihove lokalne nadležnosti. Osim što sprečavaju objavu off-shore deviznih tečajeva, određene zemlje uspostavile su kontrole kapitala koje ograničavaju konvertibilnost njihovih valuta.
 Budući da njihove valute nisu slobodno konvertibilne, ograničena je dostupnost instrumenata za zaštitu od valutnog rizika, kao što su valutni terminski ugovori, ugovori o razmjeni ili valutne opcije. Potražnja za instrumentima za zaštitu od volatilnosti valute u tim zemljama premašuje plitku likvidnost koju nudi on-shore tržište. Zbog toga su europske financijske institucije razvile tržišta off-shore tržišta izvedenica na kojima se, zbog propisanih ograničenja konvertibilnosti, obveze podmiruju u osnovnoj valuti subjekta zaštite, iako uz pozivanje na tečaj objavljen u trenutku isteka ugovora o zaštiti. Stoga se zaštita od kretanja valuta na koje se primjenjuju takva ograničenja konvertibilnosti osigurava off-shore ugovorima o izvedenicama. To uključuje financijske instrumente kao što su valutni terminski ugovori bez isporuke i ugovori o razmjeni bez isporuke.
 Kada nadzirani subjekt u EU-u (banka trgovac)
 1
 nudi te terminske ugovore i ugovore o razmjeni te trguje njima na mjestu trgovanja u EU-u ili putem sistematskog internalizatora u EU-u, promptni valutni tečaj koji se upotrebljava za utvrđivanje iznosa koji se plaća na temelju terminskog ugovora ili ugovora o razmjeni predstavlja „upotrebu” promptnog deviznog tečaja zbog koje ta ponuda terminskih ugovora i ugovora o razmjeni koju ima nadzirani subjekt ulazi u područje primjene BMR-a.
 Po završetku sadašnjeg prijelaznog razdoblja utvrđenog u članku 51. BMR-a pozivanje na promptne devizne tečajeve u valutnim terminskim ugovorima ili ugovorima o razmjenama kojima se trguje u EU-u više neće biti dopušteno. To znači da će nadzirani subjekti iz Unije početkom 2022. biti izloženi riziku od gubitka pristupa brojnim ključnim stopama javne politike kojima se upravlja izvan Unije, među ostalim promptnim deviznim tečajevima na koje se pozivaju ugovori o izvedenicama koje nude korporativnim korisnicima kako bi im pomogli u upravljanju svakodnevnom zaštitom od valutnog rizika.
 To pitanje mora se hitno riješiti jer ni u jednoj drugoj jurisdikciji, osim u EU-u, promptni devizni tečajevi nisu regulirani. Stoga promptni valutni tečajevi zbog nepostojanja regulacije ne mogu biti predmet procjene jednakovrijednosti na temelju BMR-a. Ne može se ih se ni priznati ni prihvatiti za upotrebu u Uniji na temelju BMR-a jer je za oba mehanizma potreban neki oblik regulacije i nadzora. Zaključno, promptni devizni tečajevi nisu prikladni kandidati za utvrđivanje jednakovrijednosti, prihvaćanje ni priznavanje do kraja prijelaznog razdoblja.
 Stoga se ovim prijedlogom ciljano izmjenjuje područje primjene BMR-a kako bi se osiguralo da europska društva zadrže pristup instrumentima za zaštitu od volatilnosti valuta koje nisu slobodno konvertibilne u svoju osnovnu valutu, čime će se osigurati neometani nastavak njihova poslovanja u inozemstvu nakon isteka prijelaznog razdoblja na kraju 2021.
 1.2.Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području
 Politika financijskih usluga Europske unije potiče pravnu sigurnost i financijsku stabilnost. Taj cilj politike obuhvaća i ugovore koji su ključni za financiranje njezina bankarskog sektora. U okviru Akcijskog plana za uniju tržišta kapitala Unija nastoji izraditi pravni okvir koji osigurava stabilnost za kredite korporativnom sektoru, dužničke vrijednosne papire koje izdaje njezin bankarski sektor i za sekuritizacije.
 Zbog očekivanog prestanka LIBOR-a nakon kraja 2021. nadzirani subjekti u Europskoj uniji izgubit će pravnu sigurnost u pogledu stotina tisuća financijskih ugovora. Kako bi se izbjegle te štetne posljedice za kreditni kapacitet europskog bankarskog sektora, potrebno je unaprijed objasniti dostupnost obvezne zamjenske stope koju će nadzirani subjekti upotrebljavati u svim ugovorima koji se pozivaju na LIBOR, a dospijevaju nakon kraja 2021. Planirane izmjene BMR-a stoga su prirodna sastavnica unije tržišta kapitala i novijih inicijativa čiji je cilj poticanje oporavka od gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19.
 1.3.Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 U skladu s preporukama Odbora za financijsku stabilnost, reforma ključnih referentnih vrijednosti, kao što su stope IBOR, glavni je prioritet Akcijskog plana Komisije za uniju tržišta kapitala. Priprema urednog postupnog ukidanja jedne od glavnih referentnih vrijednosti pridonosi glavnim ciljevima preispitivanja unije tržišta kapitala sredinom programskog razdoblja odnosno jačanju bankovnog kreditiranja i stabilnog financiranja korporativnog sektora na tržištima kapitala.
 Međubankovne stope zaduživanja važni su indeksi koji se koriste za izračun kamate za korporativne kredite, ali i pri izdavanju kratkoročnih i dugoročnih dužničkih vrijednosnih papira te zaštiti dužničkih pozicija. Stoga dostupnost međubankovnih stopa i povezana pravna sigurnost utječu na kapacitet banaka za kreditiranje realnog gospodarstva i obavljanje njihovih temeljnih funkcija.
 Ovim se prijedlogom uvode razni instrumenti kako bi se zajamčilo da postupno ukidanje međubankovne stope koja je u širokoj primjeni neće neopravdano narušiti kapacitet bankarskog sektora za odobravanje financijskih sredstva društvima iz Unije i da stoga neće ugroziti ostvarenje ključnog cilja unije tržišta kapitala. Naposljetku, na predložene mjere treba gledati kao na potporu „gospodarstvu Unije u interesu građana”, što je jedna od glavnih ambicija Programa rada Komisije za 2020. Bankovno kreditiranje fizičkih osoba važan je element gospodarstva koji odgovara na potrebe stanovništva. Krediti stanovništvu pozivaju se na stope IBOR, o čijem kretanju ovise iznosi za otplatu kredita, što je ključni element koji se mora razmotriti pri upravljanju osobnim financijama brojnih građana. Osiguranjem instrumenta za prano stabilan prelazak sa stopa IBOR ta inicijativa donosi koristi fizičkim osobama koje imaju kredite koji se pozivaju na te stope.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 2.1.Pravna osnova
 Pravna osnova za donošenje Uredbe o referentnim vrijednostima (BMR) jest članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Donošenje izmjena čiji je cilj povećanje učinkovitosti ove Uredbe davanjem nadzornih ovlasti kako bi se zajamčio nastavak izvršenja ugovora u kontekstu prestanka sistemski važne referentne vrijednosti u Uniji i smanjenje područja primjene određenih referentnih vrijednosti trebalo bi biti obuhvaćeno istom pravnom osnovom.
 Točnije, člankom 114. UFEU-a Europskom parlamentu i Vijeću daju se ovlasti za donošenje mjera za usklađivanje odredbi zakona ili drugih propisa u državama članicama, čiji je cilj uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Člankom 114. UFEU-a Uniji se dopušta poduzimanje mjera kojima će se ne samo ukloniti postojeće prepreke ostvarivanju temeljnih sloboda, već i spriječiti pojava takvih prepreka ako su dovoljno konkretno predvidive, uključujući prepreke koje gospodarskim subjektima, uključujući ulagače, otežavaju da iskoriste sve prednosti unutarnjeg tržišta. Stoga se člankom 114. UFEU-a Unija ovlašćuje da djeluje kako bi se 1. riješili problemi nastavka izvršenja ugovorâ koji nastaju u kontekstu vrlo vjerojatnog prestanka sistemski važne referentne vrijednosti u Uniji u doglednoj budućnosti i 2. osigurala daljnja dostupnost promptnih deviznih tečajeva za upotrebu u instrumentima za zaštitu koji će se izdavati u Europskoj uniji nakon što u prosincu 2021. završi prijelazno razdoblje iz BMR-a.
 Konkretno, vjerojatno je da bi nepostojanje mehanizama u BMR-u za organizaciju urednog prestanka sistemski važne referentne vrijednosti u Uniji dovelo do heterogene provedbe ili heterogenih zakonodavnih rješenja u državama članicama. To bi izazvalo pomutnju među korisnicima referentnih vrijednosti i krajnjim ulagačima, što bi dovelo do poremećajâ na unutarnjem tržištu i spriječilo ih da iskoriste sve prednosti jedinstvenog tržišta. Stoga bi primjena članka 114. UFEU-a bila najprikladnija pravna osnova da se ti problemi riješe sveobuhvatno i ujednačeno i da se izbjegne fragmentacija.
 Kad je riječ o stalnom pristupu korisnika iz Unije promptnom deviznom tečaju treće zemlje, cilj je ove mjere, na korist gospodarstva Unije, njezinih građana i poduzeća, izbjeći narušavanje konkurentnosti određenih dionika iz Unije i djelotvornosti financijskog sustava do kojih bi došlo da te stope ostanu u području primjene BMR-a. Cilj je ove mjere i izbjeći prepreke jedinstvenom tržištu koje bi mogle prouzročiti poteškoće u prekograničnoj razmjeni zbog nemogućnosti daljnjeg pozivanja na promptni devizni tečaj treće zemlje. Stoga je članak 114. UFEU-a prikladna pravna osnova za ostvarivanje tog cilja koordinirane deregulacije.
 Stoga bi uvođenje mehanizma na razini Unije za postojeće ugovore i sustav izuzeća kojim bi se zajamčila mogućnost nastavka pozivanja na promptne devizne tečajeve bilo u nadležnosti Unije u skladu s člankom 114. UFEU-a.
 2.2.Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Prema načelu supsidijarnosti (članak 5. stavak 3. UEU-a) EU bi trebao djelovati samo kada države članice same ne mogu dostatno ostvariti predviđene ciljeve koje stoga, zbog opsega ili učinaka predloženog djelovanja, EU može ostvariti na bolji način. Iako su neke referentne vrijednosti nacionalne, referentne su vrijednosti međunarodnog karaktera i u pogledu njihova utvrđivanja i u pogledu njihove upotrebe. Pitanja koja se odnose na sistemski važne referentne vrijednosti u Uniji i primjena referentnih vrijednosti koje nisu iz Unije po definiciji imaju europsku dimenziju.
 Problemi koji se nastoje riješiti ovim zakonodavnim prijedlogom ne bi se mogli riješiti pojedinačnim djelovanjem država članica. Kad je riječ o urednom postupnom ukidanju referentnih vrijednosti čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji, države članice mogle bi intervenirati donošenjem propisa o nacionalnoj zamjenskoj stopi u ugovorima koji se pozivaju na referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati. Unatoč tomu, vjerojatno je da bi pojedinačno djelovanje država članica samo djelomično riješilo utvrđene probleme (osobito jer bi neke države članice to možda propisale, a druge ne bi). Nadalje, drukčiji pristupi država članica zamjenskim stopama za postojeće ugovore mogli bi uzrokovati fragmentaciju na jedinstvenom tržištu. Stoga je djelovanje na razini Unije radi usklađenog urednog prijelaznog sustava za sistemski važne referentne vrijednosti u Uniji koji bi se primjenjivao na postojeće ugovore u cijeloj Uniji potrebno radi koherentnosti i dodatnog poboljšanja funkcioniranja jedinstvenog tržišta. Točnije, djelovanje na nacionalnoj razini u vezi s referentnim vrijednostima čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji moglo bi dovesti do mnoštva neujednačenih pravila, stvoriti neravnopravne uvjete na unutarnjem tržištu i za posljedicu imati nedosljedan i nekoordiniran pristup. Mnoštvo nacionalnih pravila onemogućilo bi jednako postupanje s referentnim vrijednostima koje se prestaju primjenjivati koje se upotrebljavaju u mnogim prekograničnim transakcijama koje uključuju dužničke vrijednosne papire, kredite ili izvedenice te bi stoga povećalo složenost upravljanja takvim transakcijama.
 Isto tako, djelovanje na razini Unije potrebno je i kako bi se osigurala stalna upotreba promptnih deviznih tečajeva jer su oni već obuhvaćeni propisima donesenima na europskoj razini (BMR), a djelovanje na nacionalnoj razini ne bi bilo dostatno za ostvarenje tog cilja.
 2.3.Proporcionalnost
 Predložene su izmjene Uredbe o referentnim vrijednostima proporcionalne, u skladu sa zahtjevom iz članka 5. stavka 4. UEU-a. Prijedlog slijedi proporcionalni pristup kojim se osigurava da se administratorima ključnih referentnih vrijednosti koji primjenjuju sistemske referentne vrijednosti koji već podliježu sličnim zahtjevima na temelju Uredbe o referentnim vrijednostima uvedu ograničene nove obveze.
 Nadalje, cilj postupka koji se odvija uz postupno ukidanje sistemski važnih referentnih vrijednosti jest osigurati vidljivost i pravnu sigurnost za korisnike tih referentnih vrijednosti koji možda ne mogu izmijeniti postojeće ugovore ni ponovno o njima pregovarati. Financijski sektor i krajnji klijenti, uključujući poduzeća i građane, trebali bi stoga ostvariti znatne koristi od poboljšanjâ iz ove Uredbe o izmjeni.
 2.4.Odabir instrumenta
 Izmjena Uredbe o referentnim vrijednostima najprikladniji je pravni instrument za rješavanje problema koji proizlaze iz vjerojatnog nestanka određenih stopa IBOR koje su u Uniji u širokoj primjeni i koje su regulirane Uredbom o referentnim vrijednostima.
 Uredba, koja se primjenjuje izravno bez potrebe za donošenjem nacionalnog zakonodavstva, ograničit će mogućnost da nadležna tijela poduzimaju neujednačene mjere na nacionalnoj razini i osigurat će se dosljedan pristup i veća pravna sigurnost u cijelom EU-u.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA
 3.1.Savjetovanja s dionicima
 Komisija je provela opsežna savjetovanja s raznim skupinama dionika kako bi dobila potpunu sliku o različitim stajalištima sudionika na tržištu o problemima koji se rješavaju ovom Uredbom.
 Glavna uprava FISMA objavila je 18. ožujka početnu procjenu učinka, kojom je obavijestila dionike o opsegu preispitivanja Uredbe (EU) 2016/1011 o referentnim vrijednostima (BMR) i ukratko predstavila različite razmatrane mogućnosti politike. Savjetovanje je završeno 15. travnja 2020. Komisija je primila odgovore od 22 ispitanika, uglavnom privatnih poduzeća i udruženja poduzetnika.
 Komisija je 26. studenoga 2019. organizirala radionicu o sljedećim trima glavnim temama:
 (1)prva je skupina razmatrala imaju li regulatorna tijela na raspolaganju instrumente potrebne za održavanje, podržavanje i moguću izmjenu metodologija na kojima se temelje ključne referentne vrijednosti;
 (2)druga se detaljnije osvrnula na pitanje može li BMR-a pratiti prelazak s postojećih međubankovnih stopa (IBOR) na nove nerizične stope i pitanje je li BMR dostatan da podrži prelazak sa stope Eonia na eursku kratkoročnu kamatnu stopu (€STR);
 (3)treća je iznijela međusektorsko mišljenje o tome treba li preispitati područje primjene BMR-a i odredbe o trećim zemljama.
 Glavna uprava FISMA objavila je 11. listopada poziv za javno savjetovanje kao pomoć pri njezinoj reviziji Uredbe o referentnim vrijednostima. Dionici su mogli iznijeti svoja stajališta do 31. prosinca 2019. putem internetskog portala EU Survey.
 Uz radionicu i javno savjetovanje koje je detaljnije opisano u odjeljcima 2.1. i 2.2. Komisija aktivno sudjeluje u radu Radne skupine za eurske nerizične stope, koja se sastoji od dionika iz privatnog sektora, uključujući doprinositelje, administratore i korisnike referentnih vrijednosti, te Europske središnje banke, koja osigurava tajničke usluge, ESMA-e i belgijske FSMA-e kao promatrača, kako bi se upoznala s raznim mišljenjima dionika koja bi trebala imati na umu pri oblikovanju najboljih instrumenata politike za uredan prestanak ključnih referentnih vrijednosti. Nadalje, Komisija je član Službene sektorske upravljačke skupine Odbora za Financijsku stabilnost, koja se sastoji od viših službenika središnjih banaka i regulatornih tijela, i stoga ima dobar uvid u stajališta međunarodne javne politike o prijelazu na nerizične stope. Usto, službe Komisije sudjeluju kao promatrač u radu Odbora nadzornika ESMA-e i njegovih stalnih tehničkih skupina, među ostalima za referentne vrijednosti, pa su pomno pratile rad ESMA-e u kontekstu ključnih referentnih vrijednosti. Naposljetku, službenici Glavne uprave FISMA uspostavili su brojne bilateralne kontakte s brojnim dionicima kako bi doradili svoju analizu i pristup politici.
 3.2.Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Prijedlog se oslanja na stručno znanje nadležnih tijela Unije koja danas nadziru administratore ključnih referentnih vrijednosti te na stručno znanje samih administratora. Usto, Komisija pomno prati razvoj događaja u drugim jurisdikcijama koje se na sličan način pripremaju za prelazak na zamjene za IBOR, osobito kad je riječ o pripremnom radu Službene sektorske upravljačke skupine Odbora za financijsku stabilnost.
 U nekoliko jurisdikcija osnovane su i radne skupine za privatni sektor kao podrška prelasku. Komisija je obaviještena o raznim alternativnim rješenjima koja su te skupine razmatrale i očitovala se o mogućoj primjeni tih alternativnih rješenja u situaciji u EU-u.
 3.3.Procjena učinka
 3.3.1.Uredan prestanak financijske referentne vrijednosti
 Komisija je provela procjenu učinka o tome koji bi bio najbolji način za prilagodbu postojećih ugovora koji se pozivaju na referentnu kamatnu stopu u širokoj primjeni koja se prestaje primjenjivati i o kojoj se ponovni pregovori ne mogu dovršiti do kraja 2021. („zahtjevni postojeći” ugovori). Nakon što ju je prvo negativno ocijenio 15. svibnja 2020., Odbor za nadzor regulative pozitivno je ocijenio procjenu učinka 4. lipnja 2020.
 Sve mogućnosti razmatrane u procjeni učinka bile su usmjerene na utvrđivanje zamjenske stope u slučaju prestanka pružanja referentne kamatne stope koja je u širokoj primjeni. Zamjenska stopa može se dobiti ili konverzijom referentne vrijednosti koja se prestaje primjenjivati u privremenu zamjensku stopu s kojom će se postupno smanjiti količina postojećih ugovora, ili uz odobrenje takve zamjenske stope od regulatornog tijela nadležnog za referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati, ili objavom zamjenske stope u okviru zakonskog izuzeća ili tako da se propiše trajna zamjena za referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati.
 U procjeni učinka odabran je pristup prema kojem bi se BMR izmijenio tako da se nacionalnim tijelima nadležnima za administratora referentne kamatne stope u širokoj primjeni koja se prestaje primjenjivati dodijele regulatorne ovlasti za upravljanje urednim postupnim ukidanjem te referentne vrijednosti kada ona više ne bude mogla odražavati predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost. Te ovlasti omogućile bi da se od administratora te referentne vrijednosti koja se prestaje primjenjivati zatraži da u trenutku kada nadležno regulatorno tijelo zaključi da je referentna vrijednosti izgubila sposobnost mjerenja predmetne tržišne ili gospodarske stvarnosti promijeni metodologiju njezina izračuna kako bi osigurao da ostane dostatno stabilna i održiva da može poslužiti za postupno smanjenje količine postojećih ugovora koji se pozivaju na tu referentnu vrijednost. Nove „ovlasti konverzije” referentne vrijednosti omogućile bi nadležnom regulatornom tijelu da zatraži promjenu metodologije dok god je to potrebno radi zaštite potrošača i financijske stabilnosti u Uniji.
 No, budući da je nakon dovršetka procjene učinka regulatorno tijelo za LIBOR, FCA, iznijelo niz upozorenja, postoji sumnja jesu li ovlasti konverzije djelotvorne da se primijene na sve situacije koje bi trebale biti obuhvaćene stopom konverzije. Na primjer, prema FCA-u: „[...] regulatorna mjera izmjene metodologije za LIBOR možda neće biti izvediva u svim okolnostima, na primjer kada ulazni podaci za alternativnu metodologiju nisu dostupni u relevantnoj valuti.”
 2
 Postoji nekoliko pitanja djelotvornosti zbog kojih bi oslanjanje na ovlasti konverzije moglo biti manje učinkovito.
 Kao prvo, ovlasti konverzije možda se neće moći primijeniti u svim okolnostima ili za sve valute LIBOR-a. Na primjer, FCA ističe da se ovlasti konverzije ne bi mogle primijeniti kada „ulazni podaci” potrebni za alternativnu metodologiju nisu dostupni u relevantnoj valuti
 3
 .
 Kao drugo, konverzija možda neće biti uvijek izvediva iz pravnih ili praktičnih razloga. Iako FCA navodi slučajeve kada administrator možda neće imati pristup pouzdanim ulaznim podacima u relevantnoj valuti, problemi s pristupom mogli bi uključivati slučajeve kada bi nabavljanje i licenciranje tih ulaznih podataka moglo biti previše složeno ili skupo da bi opravdavalo rad uložen u utvrđivanje zamjenske stope
 4
 . U tom bi se slučaju referentna vrijednost koja se prestaje primjenjivati prestala objavljivati bez zamjenske stope.
 Kao treće, čak i ako budu izvedive, ovlasti konverzije mogle bi uzrokovati heterogene rezultate. Za određena tržišta, kao što su tržišta izvedenica, obveznica i velik dio promptnih tržišta, prema FCA-u poželjniji je prijelaz na prekonoćne kamatne stope obračunate unazad po isteku razdoblja važenja relevantne kamatne stope. Za razliku od toga, u zahtjevnim postojećim ugovorima o potrošačkim ili izvoznim kreditima s tromjesečnom, šestomjesečnom ili dvanaestomjesečnom referentnom kamatnom stopom LIBOR primjenjuje se predviđanje buduće očekivane kamatne stope. Izmjenama metodologije, koje su svojstvene izvršavanju ovlasti konverzije, stoga se ne bi mogli ostvariti rezultati koji su poželjan ishod za sve sadašnje korisnike LIBOR-a. Kao što FCA navodi, sektorski usuglašeni zamjenski ugovori stoga bi bili poželjniji jer je vjerojatnije da će se njima obuhvatiti širi raspon ugovora.
 Kao četvrto, ovlasti konverzije temelje se na činjenici da su administrator referentne vrijednosti koja se prestaje primjenjivati i administrator referentne vrijednosti koja nastane konverzijom isti pravni subjekt. Takav bi zahtjev ograničio radne skupine za nerizičnu stopu, koje će donijeti preporuke o sektorski usuglašenoj zamjenskoj stopi, na preporučivanje zamjenske stope koju utvrdi administrator referentne vrijednosti koja se prestaje primjenjivati. To nije nužno slučaj, osobito u prekograničnim situacijama, gdje radna skupina za nerizičnu stopu djeluje u jurisdikciji kojoj administrator referentne vrijednosti koja se prestaje primjenjivati ne pripada (npr. LIBOR za ugovore u USD). Usto, takav bi zahtjev nepotrebno ograničio stopu koju bi radna skupina za nerizičnu stopu mogla preporučiti kao najprikladniju zamjensku referentnu vrijednost.
 S obzirom na prethodno navedeno, odabrani pristup izmijenjen je kako bi se osiguralo da Komisija dobije potrebna pravna ovlaštenja kojima se osigurava da je za referentnu vrijednost, čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji, moguće odrediti zamjensku stopu koja je dostatno fleksibilna u svim mogućim okolnostima.
 Ovlasti konverzije stoga su zamijenjene ovlastima Europske komisije da odredi obveznu zamjenu za referentnu vrijednost čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji. Pri izvršavanju svojih ovlasti određivanja Europska komisija mogla bi uzeti u obzir sektorski usuglašene zamjenske stope koje će vjerojatno preporučiti radne skupine za nerizičnu stopu koje su osnovale središnje banke u nekoliko valutnih područja. Pristup se morao izmijeniti kako bi se osiguralo da prikladna sektorski usuglašena zamjenska stopa bude dostupna za upotrebu u svim ugovorima koje je sklopio neki nadzirani subjekt u EU-u. Ta zamjenska stopa trebala bi biti dostupna za sve postojeće ugovore neovisno o mogućim ograničenjima upotrebe ili mogućim vremenskim ograničenjima stope konverzije koju je propisalo regulatorno tijelo izvan Unije.
 3.3.2.Opcije za izbjegavanje gubitka alatâ za upravljanje rizicima u EU-u
 Kako bi se omogućila daljnja zaštita od valutnog rizika u financijskom i nefinancijskom sektoru EU-a, u procjeni učinka analizirane su četiri opcije, koje se sve odnose na ciljana izuzeća od BMR-a, bilo u pogledu određenih referentnih vrijednosti promptnog valutnog tečaja bilo u pogledu instrumenata zaštite u kojima se izračun iznosa koji se plaća temelji na tim referentnim vrijednostima.
 Od opcije koja se odnosila na opće izuzeće za sve referentne vrijednosti trećih zemalja, osim onih za koje je određeno da su ključne za financijsku stabilnost u Uniji, brzo se odustalo jer se smatralo da je manje usklađena s prvobitnim pristupom iz BMR-a, a to je da se osigura sveobuhvatna pokrivenost svih referentnih vrijednosti trećih zemalja, pri čemu je taj „sveobuhvatni” pristup bio konkretni cilj politike tijekom pregovora o BMR-u.
 Od preostalih triju opcija najpoželjnijom se pokazala opcija utvrđivanja zakonskog izuzeća za promptne devizne tečajeve trećih zemalja. Smatralo se da je to najbolji pristup da se nadziranim subjektima iz Unije omogući da se u terminskim ugovorima u Uniji i dalje pozivaju na promptne devizne tečajeve trećih zemalja u slučaju nekonvertibilnih valuta. Istodobno bi osigurao daljnju usklađenost s Uredbom o referentnim vrijednostima, a regulatorna tijela ne bi trebala odobravati pojedinačne terminske ugovore. Izuzeće za ključnu stopu javne politike već je sadržano u pristupu primijenjenom u BMR-u, a riječ je o izuzeću za ključne stope politike koje objavljuju središnje banke. Usto, ako se formulira uz potreban stupanj fleksibilnosti, izuzeće bi moglo biti prikladno i za druge ključne stope politike koje se, iz razloga povezanih s ciljevima monetarne politike ili drugih politika, utvrđuju u relevantnim trećim zemljama pod vodstvom i kontrolom središnjih banaka ili drugih kreatora politike, kao što su ministarstva financija. Nadalje, te su opcije više odgovarale budućim potrebama od ostalih dviju. Tom bi se opcijom ispravio i jedan nedostatak u formulaciji BMR-a, a to je da se zahtijeva usklađenost s BMR-om u slučaju promptnih tečajeva trećih zemalja koji su toliko volatilni da se tržište terminskih ugovora u EU-u razvilo upravo s ciljem zaštite od volatilnosti relevantnog promptnog tečaja.
 3.4.Temeljna prava
 Ovim se prijedlogom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a posebno načela kojima se utvrđuje visoka razina zaštite potrošača za sve građane Unije (članak 38.). Prestanak IBOR-a mogao bi zbog izostanka urednog prijelaza na zamjenske stope za IBOR negativno utjecati na fizičke osobe, osobito u određenim državama članicama koje se u većoj mjeri oslanjaju na hipotekarne ugovore s promjenjivom kamatnom stopom.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Inicijativa ne utječe na proračun EU-a.
 5.DRUGI ELEMENTI
 5.1.Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Komisija je predložila uvođenje programa praćenja kako bi se ocijenilo jesu li predloženim izmjenama ostvareni predviđeni rezultati.
 5.1.1.Praćenje urednog prelaska s IBOR-a
 Ovim se zakonodavnim prijedlogom od nadležnih tijela nadziranih subjekata koji upotrebljavaju zamijenjenu referentnu vrijednost zahtijeva da prate je li zamjenom mogućnost neizvršenja ugovora svedena na najmanju mjeru i sve druge štetne učinke na gospodarski rast i ulaganja u Uniji. Dužna su o tome jednom godišnje izvijestiti Komisiju i ESMA-u.
 5.1.2.Praćenje promptnog deviznog tečaja
 Ovim se zakonodavnim prijedlogom od nadležnih tijela nadziranih subjekata koji upotrebljavaju referentne vrijednosti deviznog tečaja treće zemlje koje je Komisija isključila iz područja primjene BMR-a zahtijeva da najmanje svake dvije godine izvijeste Komisiju i ESMA-u o broju ugovora o izvedenicama u kojima se ta referentna vrijednost deviznog tečaja upotrebljava za zaštitu od volatilnosti valute treće zemlje.
 5.2.Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga
 5.2.1.Uredan prestanak financijske referentne vrijednosti
 Cilj je predloženih izmjena BMR-a smanjiti pravnu nesigurnost i rizike za financijsku stabilnost. Ovim se pristupom uvode ovlasti određivanja obvezne zamjenske stope koja će zamijeniti sva pozivanja na referentnu vrijednost čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji. Zamjenom svih pozivanja na „referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati” obveznom zamjenskom stopom nastoje se izbjeći ili barem smanjiti skupi sudski postupci tako što se osigurava pravna sigurnost za sve ugovore koji uključuju nadzirani subjekt u EU-u. Točnije, predloženim bi se ovlastima obvezne zamjene: 1. izbjegla situacija u kojoj stranka ugovora koji uključuje nadzirani subjekt odbije ispuniti svoje ugovorne obveze ili utvrdi kršenje ugovora zbog prestanka primjene referentne vrijednosti čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji; 2. utvrdilo da zamjenska stopa za tu referentnu vrijednost, koju je preporučila radna skupina za nerizičnu stopu koja je osnovana pod okriljem središnje banke u relevantnom valutnom području, može poslužiti kao obvezna zamjena za tu referentnu vrijednost; i 3. pružilo utočište od sudskih postupaka nadziranim subjektima koji upotrebljavaju (pozivaju se na) obveznu zamjensku stopu.
 Predloženim izmjenama BMR-a ostvarili bi se ti ciljevi jer bi se Europsku komisiju ovlastilo da odredi obveznu zamjensku stopu koja bi zamijenila pozivanje na referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati ako: 1. ugovor ne sadržava odredbe o rezervnom aranžmanu kojima se utvrđuje postupanje u slučaju trajnog prestanka; 2. bi prestanak te referentne vrijednosti uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji. Obvezna zamjena ne bi se primjenjivala na ugovore koji ne uključuju nadzirani subjekt obuhvaćen područjem primjene BMR-a. Kako bi se obuhvatili i ti ugovori, države članice potiče se da utvrde obvezne zamjenske stope. Te obvezne zamjenske stope primjenjivale bi se na ugovore između dviju nefinancijskih ugovornih stranaka koji su uređeni propisima njihovih jurisdikcija. Europska komisija u odgovarajućem trenutku namjerava donijeti preporuku kojom će potaknuti države članice da u svojim nacionalnim propisima zamjensku stopu odabranu za nadzirane subjekte iz Unije odaberu kao obveznu zamjensku stopu.
 Budući da je glavni cilj tih novih ovlasti osigurati pravnu sigurnost za postojeće ugovore koji se pozivaju na referentnu vrijednost čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji, može se zaključiti da će nadležna tijela nadziranog subjekta koji upotrebljava relevantnu referentnu vrijednost biti dužna pratiti jesu li obvezne zamjenske stope za sklopljene ugovore nadziranih subjekata dovele do smanjenja sudskih postupaka i slučajeva kršenja tih ugovora te o svojim nalazima jednom godišnje izvijestiti Komisiju.
 Predložene izmjene odredbi BMR-a o postupnom ukidanju sistemski važnih referentnih vrijednosti u Uniji temelje se na tri glavna stupa.
 Kao prvo, predloženim izmjenama BMR-a uvodi se zakonska ovlast na temelju koje Europska komisija određuje zamjensku stopu ako i kada se prestane objavljivati referentna vrijednost čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji. Ta ovlast može se izvršavati neovisno o tome gdje je referentna vrijednost odobrena i objavljena. Pri određivanju zakonske zamjenske stope Europska komisija uzima u obzir preporuke radnih skupna za nerizičnu stopu koje djeluju pod okriljem središnjih banaka odgovornih za valutu u kojoj su denominirane stope referentne vrijednosti koja se prestaje primjenjivati.
 Kao drugo, obvezna zamjenska stopa zamijenit će po sili zakona sva pozivanja na „referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati” u svim sklopljenim ugovorima nadziranog subjekta u EU-u. Da bi obvezna zamjenska stopa bila korisna, ugovori koji se pozivaju na referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati moraju biti neriješeni u trenutku stupanja na snagu određene stope, dok se nijedan ugovor sklopljen nakon stupanja na snagu provedbenog akta kojim se određuje obvezna stopa ne smije pozivati na obveznu zamjensku stopu.
 Kao treće, u slučaju ugovora koji ne uključuju nadzirani subjekt u EU-u države članice potiče se da donesu nacionalne obvezne zamjenske stope. U odgovarajućem trenutku Europska komisija mogla bi izdati preporuku da nacionalne obvezne zamjenske stope budu jednake obveznoj zamjenskoj stopi određenoj za ugovore koji uključuju nadzirane subjekte iz EU-a.
 U pregledu u nastavku nalazi se opis ključnih sastavnica predložene obvezne zamjenske stope i njezinih učinaka na ugovorne odredbe:
 Obvezna upotreba obvezne zamjenske stope
 ·1. Postojeći ugovori koji ne sadržavaju ugovorene rezervne referentne vrijednosti.
 2. Postojeći ugovori koji sadržavaju samo odredbe o rezervnom aranžmanu radi prilagodbe za privremenu suspenziju referentne vrijednosti čiji bi prestanak uzrokovao znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji.
 ·3. Postojeći ugovori koji sadržavaju odredbu o rezervnom aranžmanu koja se poziva na referentne vrijednosti navedene u točki 2. (npr. posljednje citirano utvrđivanje prethodno navedenih referentnih vrijednosti).
 Neobvezna upotreba obvezne zamjenske stope (sudjelovanje)
 ·Postojeći ugovori u okviru kojih stranke mogu odabrati neku od rezervnih stopa.
 ·Postojeći ugovori koji ne uključuju nadzirani subjekt obuhvaćen područjem primjene BMR-a.
 Zajednički usuglašena izuzeća
 Stranke koje su ponovno pregovarale o pozivanjima na ključnu referentnu vrijednost i odabrale neku drugu zamjensku stopu.
 Događaji koji su pokretači
 Obvezna zamjenska stopa postala bi primjenjiva ili dostupna kada nastupe sljedeća tri događaja koji su pokretači:
 ·1. javna izjava administratora ključne referentne vrijednosti, ili takva izjava u njegovo ime, kojom se priopćuje da je referentna vrijednost trajno prestala ili će trajno prestati u skladu s odlukom administratora;
 ·2. javna izjava regulatornog tijela nadležnog za odobrenje administratora referentne vrijednosti kojom se priopćuje da je administrator referentne vrijednosti trajno prestao ili će trajno prestati pružati referentnu vrijednost;
 ·3. javna izjava regulatornog tijela nadležnog za odobrenje administratora referentne vrijednosti kojom se priopćuje da referentna vrijednost trajno i nepovratno više ne predstavlja predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost.
 Područje primjene obvezne zamjenske stope
 Svi ugovori koji se pozivaju na referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati, a u kojima je nadzirani subjekt u EU-u jedna od ugovornih stranaka. Zajednički usuglašena izuzeća i dalje su dostupna, pa i za nadzirane subjekte.
 Prateće mjere
 Europska komisija predlaže da se donesu preporuke u kojima će se države članice pozvati da obveznu zamjensku stopu koju će upotrebljavati nadzirani subjekti dopune nacionalnim propisima kojima će propisati upotrebu obvezne zamjenske stope Unije u ugovorima između nefinancijskih ugovornih stranaka koji su uređeni zakonodavstvom u njihovoj nadležnosti.
 Obvezna zamjenska stopa postala bi primjenjiva kada nastupi bilo koji od tri objektivna događaja koji su pokretači, kako je opisano u prethodnoj tablici.
 5.2.2.Izuzeće konkretnih referentnih vrijednosti deviznog tečaja
 Cilj je predloženih izmjena izuzeti utvrđene referentne vrijednosti promptnog deviznog tečaja trećih zemalja iz područja primjene Uredbe kada te vrijednosti ispunjavaju određene kriterije. Popis izuzeća od članka 2. BMR-a proširio bi se tako da uključuje referentne vrijednosti promptnog deviznog tečaja koje odredi Komisija (novi stavak 1.(i)). Uz to bi se dodala i odredba kojom se utvrđuju način na koji Komisija može izvršavati svoje ovlasti te kriteriji za izuzeće prihvatljivih referentnih vrijednosti promptnog deviznog tečaja od područja primjene BMR-a (novi stavci 3. i 4. članka 2.). Kako bi bila prihvatljiva za izuzeće, referentna vrijednost promptnog deviznog tečaja: 1. mora mjeriti promptni tečaj valute treće zemlje koja nije slobodno konvertibilna i 2. moraju je često, sustavno i redovito upotrebljavati nadzirani subjekti iz Unije kao stopu namire za izračun iznosa koji se plaća na temelju valutnih terminskih ugovora ili ugovora o razmjeni. Nadalje, kako bi se omogućilo da Komisija ima sve elemente potrebne za određivanje izuzetih referentnih vrijednosti, ESMA i ESB dužni su joj dostaviti relevantne informacije i mišljenja o konkretnim kriterijima za izuzeće.
 Naposljetku, kako bi se pratila prikladnost novouvedenog izuzeća, nadležna tijela i nadzirani subjekti dužni su periodično izvještavati Komisiju o načinu na koji poduzeća u EU-u upotrebljavaju izuzete referentne vrijednosti te o promjenama u bilanci nadziranih subjekata u pogledu izloženosti fluktuaciji valute treće zemlje.
 2020/0154 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjenskih referentnih vrijednosti za određene referentne vrijednosti koje se prestaju primjenjivati
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 5
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Kako bi se zaštitila od izloženosti volatilnosti deviznog tečaja valuta koje se ne mogu brzo konvertirati ili podliježu deviznim kontrolama, društva u Uniji sklapaju valutne terminske ugovore i ugovore o razmjeni bez isporuke. Ti instrumenti omogućuju svojim korisnicima da se zaštite od volatilnosti stranih valuta koje se ne mogu brzo konvertirati u osnovnu valutu, kao što je dolar ili euro. Nedostupnost promptnih deviznih tečajeva za izračun isplata na temelju valutnih terminskih ugovora i ugovora o razmjeni negativno bi utjecala na društva u Uniji koja se bave izvozom na tržišta u nastajanju ili drže imovinu na tim tržištima te bi stoga bila izložena fluktuacijama valuta tržišta u nastajanju. Nakon isteka prijelaznog razdoblja iz stavaka 4.a i 4.b članka 51. Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 primjena promptnih deviznih tečajeva koje pruža administrator iz treće zemlje koji nije središnja banka više neće biti moguća.
 (2)Kako bi se društvima u Uniji omogućilo da nastave poslovanje uz ublažavanje valutnog rizika, promptne tečajeve na koje se pozivaju terminski ugovori ili ugovori o razmjeni bez isporuke za potrebe izračuna isplata na temelju ugovora trebalo bi isključiti iz područja primjene Uredbe (EU) 2016/1011.
 (3)Kako bi se određene promptne tečajeve trećih zemalja isključilo iz područja primjene Uredbe (EU) 2016/1011, Komisiju bi u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo ovlastiti da donese akte o izuzeću promptnog deviznog tečaja nekonvertibilnih valuta kada se taj promptni devizni tečaj koristi za izračun iznosa koji se plaćaju na temelju valutnih terminskih ugovora ili ugovora o razmjeni bez isporuke. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.
 (4)Agencija za financijsko poslovanje Ujedinjene Kraljevine (FCA) najavila je da će do kraja 2021. prestati podržavati utvrđivanje jedne od najvažnijih referentnih kamatnih stopa, londonske međubankovne ponudbene stope (LIBOR). Po isteku prijelaznog razdoblja za izlazak Ujedinjene Kraljevine iz Unije 31. prosinca 2021. LIBOR više neće biti prihvatljiv kao ključna referentna vrijednost. Prestanak LIBOR-a mogao bi unatoč tome imati negativne posljedice koje će uzrokovati znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji. U Uniji postoje ugovori povezani s dužničkim vrijednosnim papirima, kreditima, oročenim depozitima i izvedenicama koji se pozivaju na LIBOR, dospijeće im je nakon 31. prosinca 2021., a nemaju pouzdane ugovorne odredbe o rezervnom aranžmanu kojima se utvrđuje postupanje u slučaju prestanka LIBOR-a. Ponovni pregovori o mnogim od tih ugovora radi uvrštenja ugovorne odredbe o rezervnom aranžmanu ne mogu se dovršiti do 31. prosinca 2021. Prestanak LIBOR-a stoga bi mogao uzrokovati znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji.
 (5)Kako bi se omogućio uredan postupni istek ugovora koji se pozivaju na referentnu vrijednost koja je u širokoj primjeni, a čiji bi prestanak mogao imati negativne posljedice koje bi uzrokovale znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji, i to u slučaju ako se ponovni pregovori o uključivanju ugovorne rezervne stope u te ugovore ne mogu dovršiti do prestanka te referentne vrijednosti, trebalo bi utvrditi okvir za prestanak takvih referentnih vrijednosti. Taj bi se okvir trebao sastojati od mehanizma za prelazak tih ugovora na odgovarajuće zamjenske referentne vrijednosti. Zamjenske referentne vrijednosti trebale bi osigurati izvršenje ugovora jer bi u protivnom mogle nastupiti negativne posljedice koje bi uzrokovale znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji.
 (6)Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za određivanje zamjenske referentne vrijednosti radi postupnog smanjenja količine postojećih ugovor o kojima se ponovni pregovori ne dovrše do datuma prestanka objavljivanja referentne vrijednosti koja se prestaje primjenjivati. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
 7
 . Da bi se osigurala pravna sigurnost, Komisija mora te provedbene ovlasti izvršavati samo kada nastupe precizno utvrđeni događaji koji su pokretači, a jasno ukazuju na to da će upravljanje referentnom vrijednosti koja se zamjenjuje i njezina objava trajno prestati.
 (7)Komisija bi po potrebi trebala u odgovarajućem trenutku donijeti preporuku kojom će potaknuti države članice da nacionalnim propisom odrede zamjensku stopu za referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati za ugovore koje su sklopili subjekti koji nisu nadzirani subjekti obuhvaćeni Uredbom (EU) 2016/1011. Kako bi se uzela u obzir međusobna povezanost ugovora, Komisiji bi trebalo omogućiti da preporuči da nacionalne zamjenske stope budu jednake zamjenskoj stopi koju ona odredi za sklopljene ugovore nadziranih subjekata.
 (8)Komisija bi svoje provedbene ovlasti trebala izvršavati samo u situacijama kada procijeni da bi prestanak referentne stope mogao imati negativne posljedice koje bi mogle uzrokovati znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji. Komisija bi usto svoje provedbene ovlasti trebala izvršavati samo kada postane jasno da se reprezentativnost predmetne referentne vrijednosti ne može ponovno uspostaviti ili da će se ta referentna vrijednost trajno prestati objavljivati.
 (9)Upotrebu te zamjenske referentne vrijednosti trebalo bi dopustiti samo u ugovorima o kojima se ponovni pregovori ne dovrše prije datuma prestanka predmetne referentne vrijednosti. Upotrebu zamjenske referentne vrijednosti koju odredi Komisija stoga bi trebalo ograničiti na ugovore koje su nadzirani subjekti već sklopili u trenutku stupanja na snagu provedbenog akta kojim se određuje zamjenska referentna vrijednost. Nadalje, s obzirom na to da je cilj tog provedbenog akta osiguravanje nastavka ugovorâ, određivanje zamjenske referentne vrijednosti ne bi trebalo utjecati na ugovore koji već sadržavaju odgovarajuću ugovorenu odredbu o rezervnom aranžmanu.
 (10)Pri izvršavanju svojih provedbenih ovlasti za određivanje zamjenske referentne vrijednosti Komisija bi, kada je riječ o zamjenskim stopama koje će se upotrebljavati u postojećim financijskim instrumentima i ugovorima koji se pozivaju na referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati, trebala uzeti u obzir preporuke radnih skupina za privatni sektor koje djeluju pod okriljem središnje banke odgovorne za valutu u kojoj su denominirane kamatne stope zamjenske referentne vrijednosti. Te preporuke trebale bi se temeljiti na opsežnom javnom savjetovanju i stručnom znanju te odražavati dogovor korisnikâ referentnih vrijednosti o najprikladnijoj zamjenskoj stopi za referentnu kamatnu stopu koja se prestaje primjenjivati.
 (11)Budući da je glavni cilj tih provedbenih ovlasti osigurati pravnu sigurnost za nadzirane subjekte s postojećim ugovorima koji se pozivaju na referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati, nadležna tijela nadziranog subjekta koji upotrebljava referentnu vrijednost koja se prestaje primjenjivati trebala bi pratiti promjene u postojećim ugovorima između ugovornih stranaka u tim ugovorima i o svojim nalazima jednom godišnje izvijestiti Komisiju i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”).
 (12)Uredbu (EU) 2016/1011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
 (13)S obzirom na to da od 1. siječnja 2021. LIBOR više neće biti ključna referentna vrijednost u smislu Uredbe (EU) 2016/1011, primjereno je da ova Uredba stupi na snagu bez odgode,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Izmjene Uredbe (EU) 2016/1011
 (1)Članak 2. mijenja se kako slijedi:
 (a)u stavku 2. dodaje se sljedeća točka (i):
 „(i)
 referentnu vrijednost deviznog tečaja koju je Komisija odredila u skladu sa stavkom 3.”;
 (b)dodaju se sljedeći stavci 3. i 4.:
 „3.
 Komisija može odrediti referentne vrijednosti deviznog tečaja kojima upravljaju administratori koji se nalaze izvan Unije kada su ispunjeni svi kriteriji navedeni u nastavku:
 (a)referentna vrijednost deviznog tečaja odnosi se na promptni tečaj valute treće zemlje koja nije slobodno konvertibilna;
 (b)nadzirani subjekti u ugovorima o izvedenicama često, sustavno i redovito upotrebljavaju referentnu vrijednost deviznog tečaja za zaštitu od volatilnosti valute treće zemlje;
 (c)referentna vrijednost deviznog tečaja upotrebljava se kao stopa za namiru za potrebe izračuna iznosa koji se plaća na temelju ugovora o izvedenicama iz točke (b) u valuti koja nije valuta s ograničenom konvertibilnosti iz točke (a).
 4.Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 49. kako bi izradila i po potrebi ažurirala popis referentnih vrijednosti deviznog tečaja koje ispunjavaju kriterije utvrđene u stavku 3. Nadležna tijela nadziranih subjekata koji upotrebljavaju referentne vrijednosti deviznog tečaja treće zemlje koje je Komisija odredila u skladu sa stavkom 3. obvezna su najmanje svake dvije godine izvijestiti Komisiju i ESMA-u o broju ugovora o izvedenicama u kojima se ta referentna vrijednost deviznog tečaja upotrebljava za zaštitu od volatilnosti valute treće zemlje.”;
 (2)Umeće se sljedeći članak 23.a:
 „Članak 23.a
 Obvezna zamjena referentne vrijednosti
 (1)Komisija može odrediti zamjensku referentnu vrijednost za referentnu vrijednost koja će se prestati objavljivati ako prestanak njezine objave može uzrokovati znatan poremećaj u funkcioniranju financijskih tržišta u Uniji i pod uvjetom da je nastupio bilo koji od sljedećih događaja:
 (a)nadležno tijelo administratora te referentne vrijednosti dalo je javnu izjavu ili je objavilo informacije u kojima je priopćeno da se sposobnost te referentne vrijednosti da mjeri predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost ne može ponovno uspostaviti izvršenjem bilo koje korektivne ovlasti iz članka 23.;
 (b)administrator referentne vrijednosti dao je javnu izjavu ili je objavio informacije ili je u ime administratora dana javna izjava ili su objavljene informacije u kojima je priopćeno da je administrator prestao ili će prestati pružati referentnu vrijednost, trajno ili na neodređeno vrijeme, pod uvjetom da u trenutku davanja te izjave ili objave tih informacija ne postoji zamjenski administrator koji će nastaviti pružati predmetnu referentnu vrijednost;
 (c)nadležno tijelo administratora referentne vrijednosti ili bilo koji subjekt ovlašten za likvidaciju ili sanaciju administratora te referentne vrijednosti dalo je javnu izjavu ili je objavilo informacije u kojima je navedeno da je administrator te referentne vrijednosti prestao ili će prestati pružati tu referentnu vrijednost trajno ili na neodređeno vrijeme pod uvjetom da u trenutku davanja te izjave ili objave tih informacija ne postoji zamjenski administrator koji će nastaviti pružati tu referentnu vrijednost.
 (2)Zamjenska referentna vrijednost zamjenjuje po sili zakona sva pozivanja na referentnu vrijednost koju se prestalo objavljivati u financijskim instrumentima, financijskim ugovorima i mjerenjima uspješnosti investicijskog fonda ako su ispunjeni svi uvjeti u nastavku:
 (a)ti financijski instrumenti, ugovori i mjerenja uspješnosti pozivaju se, na datum stupanja na snagu provedbenog akta kojim se određuje zamjenska referentna vrijednost, na referentnu vrijednost koju se prestalo objavljivati;
 (b)ti financijski instrumenti, ugovori ili mjerenja uspješnosti ne sadržavaju odgovarajuće odredbe o rezervnom aranžmanu.
 (3)Komisija donosi provedbene akte kojima se određuju zamjenske referentne vrijednosti u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2. ako je ispunjen jedan od uvjeta iz stavka 1. Pri donošenju provedbenog akta iz stavka 1. Komisija uzima u obzir, ako je dostupna, preporuku radne skupine za alternativnu referentnu stopu koja djeluje pod okriljem središnje banke odgovorne za valutu u kojoj su denominirane kamatne stope zamjenske referentne vrijednosti.
 (4)Nadležna tijela nadziranih subjekata koji upotrebljavaju referentnu vrijednost koju je odredila Komisija obvezna su pratiti je li provedbenim aktima donesenima u skladu sa stavkom 1. smanjena mogućnost neizvršenja ugovora ili bilo koji drugi štetni učinci na gospodarski rast i ulaganja u Uniji. Dužna su o tome jednom godišnje izvijestiti Komisiju i ESMA-u.”
 Članak 2.
 Ova Uredba stupa na snagu prvog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 (1)
 Nadzirani subjekt u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom 17. podtočkom (b) BMR-a. Treba imati na umu i da se smatra da samo banka trgovac koja nudi izvedenicu upotrebljava referentnu vrijednost, a ne korporativni krajnji klijent koji se želi zaštititi od izloženosti deviznom tečaju.
 (2)
 https://www.fca.org.uk/news/statements/fca-statement-planned-amendments-benchmarks-regulation
 (3)
 https://www.fca.org.uk/markets/transition-libor/benchmarks-regulation-proposed-new-powers
 (4)
 Određivanje stope konverzije uključivalo bi nabavljanje novih ulaznih podataka, razvoj nove metodologije izračuna te utvrđivanje nadzornih postupaka i alata za objavu. Za sve te izmjene potrebno je razviti tehnološke alate i postupke, a potencijalno i ishoditi i dogovoriti ugovore o dostavi podataka s davateljima trećim stranama koji nisu administratori stope konverzije.
 (5)
 SL C , , str. .
 (6)
 Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).
 (7)
 Uredba (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 6.8.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 232/28
 Hotărârea Tribunalului din 28 iunie 2011 — ATB Norte/OAPI — Bricocenter Italia (BRICO CENTER Città)
 (Cauza T-482/09) (1)
 (Marcă comunitară - Procedură de opoziție - Cerere de înregistrare a mărcii comunitare figurative BRICO CENTER Città - Mărcile comunitare figurative anterioare ATB CENTROS DE BRICOLAGE Brico Centro și CENTROS DE BRICOLAGE BricoCentro - Motiv relativ de refuz - Risc de confuzie - Articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009)
 2011/C 232/49
 Limba de procedură: italiana
 Părțile
 Reclamantă: ATB Norte, SL (Burgos, Spania) (reprezentanți: inițal P. López Ronda, G. Macias Bonilla, H. Curtis-Oliver și G. Marín Raigal, ulterior F. Brandolini Kujman, avocați)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentanți: O. Montalto și G. Mannucci, agenți)
 Cealaltă parte în procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a OAPI, intervenientă la Tribunal: Bricocenter Italia Srl (Rozzano, Italia) (reprezentanți: G. Ghidini, M. Mergati și C. Signorini, avocați)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei a patra de recurs a OAPI din 28 septembrie 2009 (cauza R 1047/2008-4) privind o procedură de opoziție între ATB Norte, SL și Bricocenter Italia Srl
 Dispozitivul
 1.
 Anulează Decizia Camerei a patra de recurs a Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI) din 28 septembrie 2009 (cauza R 1047/2008-4) în măsura în care prin aceasta s-a admis calea de atac formulată de Bricocenter Italia Srl în fața camerei de recurs privind serviciile de „publicitate”, de „conducerea afacerilor” și de „administrarea afacerilor”, vizate în cererea de înregistrare a mărcii comunitare.
 2.
 Respinge în rest acțiunea.
 3.
 ATB Norte, SL, Bricocenter Italia și OAPI suportă fiecare propriile cheltuieli de judecată efectuate în cursul procedurii în fața Tribunalului.
 (1) JO C 24, 30.1.2010.


type: wikipedia

text:
Arona ir upe Vidzemē, Aiviekstes labā krasta pieteka Madonas novadā. Garums 44 km, baseina platība 315 km2. Iztek no Skujiešu ezera Aronas pagastā Vestienas paugurainē 197,8 metrus virs jūras līmeņa. Tek caur Aronas, Bērzaunes, Mārcienas un Kalsnavas pagastiem. Kopējais kritums 115 metri, upei tekot pa Vidzemes augstienes dienvidaustrumu nogāzi, kritums vietām sasniedz 6 m/km. Lejtecē, tekot pa Aronas paugurlīdzenumu, kritums ir tikai 0,8 m/km. Baseina lejasdaļa purvaina. Upē vairāki dzirnavu aizsprosti.
 Visas Aronas baseina upes ir straujas. Baseina lielāko daļu aizņem meži un intensīvā lauksaimniecībā ir maz izmantojamo platību.
 Pietekas
 Jole
 Dzirnupīte
 Kapupīte
 Sīļauka
 Pirķene
 Paugurīte
 Austrona
 Vēžaunīca
 Bērzaune
 Atsauces
 Madonas novada upes
 Arona
 Aronas pagasts
 Bērzaunes pagasts


text:
Séard is Gurú (Sanscrait: गुरू) ann ná saoi reiligiúnda san Hiondúchas, Búdachas, Saíceachas, agus cuid mhaith córais creidimh eile. Séard is ciall le Gu ná "an dorchadas spioradálta"; agus Rú ná "an duine a chloíann". Mar sin, séard is brí leis an bhfocal Gurú ná an duine a chloíann an dorchadas spioradálta.
 Leathanacha eile
 Jagadguru
 Scrioptúirí Hionduach
 Naisc sheachtracha
 Eolais breise faoi Gurú mór le rá.
 Hiondúchas
 Ceannairí reiligiúnacha


type: other

text:
Saatsime Tallinna Linnavalitsusele heakorraeeskirjade kooskõlastuse - Omanikud
 Eesti Omanike Keskliit tänab võimaluse eest avaldada arvamust Tallinna heakorraeeskirja osas. Selliste eeskirjade kehtestamine toob alati kaasa isikute õiguste ja vabaduste piiramise, mistõttu põhiseaduse ja kohtupraktika kohaselt peavad sellised piirangud olema läbi kaalutud, kohased ja vajalikud.
 Üldisema märkusena toome välja, et Tallinna linnaosad on väga erinevad (mäed ja aedlinnaosad), mistõttu tuleks eeskirja paindlikumaks muutmiseks kaaluda võimalust, et suurendada linnaosakogude õigusi piirkonna eripära arvestamiseks. Linnaosakogud võiks teha korrast lubatud juhul erandeid ja leevendusi, kehtestada teatud tegevusteks ajalisi piiranguid vms. Samuti võiks linnavalitsus mitmete mõistete, nõuete ja teenuste avamiseks väljatöötada (mittesiduvad) mõistlikud standardid, mis peaks aitama heakorratöid ellu viia.
 Eesti Omanike Keskliidu liikmete põhiline mure on seotud talvise kõnniteede (puhastusala) korrashoiu kohustuse panemisega eraomanike õlule. Omanike ring on väga lai ja erinev. Paljudele eakamatele omanikele pole talvine teehooldus jõukohane füüsiliselt või selle korraldamine rahaliselt. Lisaks eeldab see pidevat valmisolekut ja sisuliselt talvist kodust eemal olemise keeldu. Koormiste kehtestamine on kohaliku omavalitsuse õigus, aga mitte kohustus. Koormise kehtestamine peab olema kaalutud ja põhjendatud, kunagi kehtestatud ajalooliste koormiste vajadus tuleb aja jooksul ning olude muutumisel üle vaadata.
 Koormise kehtestamisega pannakse isikutele rahalisi kohustusi ja kehtestatakse sisuliselt sunnitöö, mida ei hüvitata. EOKL ei nõustu seega jätkuva korraga, kus omanikele pannakse linnamaa korrahoiu kohustus. Eesti jõukamaid omavalitsusi peab täna olema suuremas mahus võimeline tagama enda omandi korrashoiu ise. Arvestades tänapäevaseid arenenud tehnilisi võimalusi on kõnniteede ja puhastusala korrashoiu tagamine lihtsam ning tulemus parem ning ühtlasem, kui seda 21. sajandil korraldada tsentraalselt linna enda poolt. Alustada tuleks selle praktika juurutamisega linnasüdamest. Seega tuleb eelnõu muuta põhimõtteliselt ja selliselt, et puhastuala korrashoid on kohaliku omavalitsuse kohustus ja kui omanik võtab selle kohustuse enda õlule, siis tuleb see talle ka hüvitada.
 Lisaks juhime tähelepanu, et §8 p 8 viide heakorratööde tegemisel lähtuda ministri määrusega kehtestatud teeseisundi nõuetest, on segadust tekitav, kuna ei ole arusaadav, mis osas nõuded kehtivad. Määruse lisas 10 toodud seisundinõuetest võib aru saada, et eraomaniku kohustus on kõrvaldada ka teepraod ja augud! §7 lg 8 võib ekslikult jääda mulje, et autoomanik peab tagama autoümbruse lumekoristuse ka juhul, kui auto asub avalikus parklas.
 Palume kaaluda, kas okste põletamise lubamine on põhjendatud (§9 lg 2 p3). Täna põletatakse okste põletamise sildi all tihti ka olemprügi ja lehti, mis kahjustab naabrusõigusi ning keskkonda ja raskendab järelvalvet. Alternatiiv oleks kehtestada okste põletamiseks mingi periood ja selle otsuse võiks delegeerida linnaosakogule.
 Osad ettepankud on ebaproportsionaalsed ja vabasse ühiskonda mitte sobivad nagu näiteks keeld ujuda mererannas (§9 lg p 5) või keeld ümberistutada oma krundil puid ilma omavalitsuse nõusolekuta (§9 lg2 p 4) või eraomaniku absoluutne kohustus eemaldada grafiti (§8 p 3).
 EOKL esimees
 Meile saadetud heakorraeeskirju saate lugeda siit.


type: contracts

text:
 29.11.2018
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 305/23
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 56/2017
 17. märts 2017
 millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ [2018/1820]
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 11. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1978, millega kiidetakse heaks põhiaine päevalilleõli kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (1).
 (2)
 Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 EMP lepingu II lisa XV peatükki muudetakse järgmiselt.
 1)
 Punkti 13a (komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011) lisatakse järgmine taane:
 „—
 32016 R 1978: komisjoni 11. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1978 (ELT L 305, 12.11.2016, lk 23).“
 2)
 Punkti 13zzzzzzq (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1429) järele lisatakse järgmine punkt:
 „13zzzzzzr.
 32016 R 1978: komisjoni 11. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1978, millega kiidetakse heaks põhiaine päevalilleõli kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 305, 12.11.2016, lk 23).“
 Artikkel 2
 Rakendusmääruse (EL) 2016/1978 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 18. märtsil 2017, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 17. märts 2017
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Claude MAERTEN
 (1) ELT L 305, 12.11.2016, lk 23.
 (*1) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


text:
 Σημαντική ανακοίνωση νομικού περιεχομένου
 |
 52006PC0449(01)
 Πρόταση Αποφασησ του Συμβουλίου σχετικά με τη σύναψη συμφωνίας υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάης /* COM/2006/0449 τελικό - ACC 2006/0153 */
 [pic] | ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ |Βρυξέλλες, 9.8.2006COM(2006) 449 τελικό2006/0153 (ACC)2006/0154 (ACC)ΠρότασηΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥσχετικά με τη σύναψη συμφωνίας υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάης.ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥσχετικά με την εφαρμογή της συμφωνίας που συνήψε η ΕΚ μετά το πέρας των διαπραγματεύσεων που διεξήχθησαν στο πλαίσιο του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ - 1994, για τη συμπλήρωση του παραρτήματος Ι του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87 για τη δασμολογική και στατιστική ονοματολογία και το κοινό δασμολόγιο.(υποβληθείσες από την Επιτροπή)ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ1. Στο πλαίσιο της διεύρυνσης της τελωνειακής ένωσης, οι διατάξεις του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ επιβάλλουν στην ΕΚ να αρχίσει διαπραγματεύσεις με τις τρίτες χώρες που έχουν δικαιώματα διαπραγμάτευσης με μία από τις προσχωρούσες χώρες με σκοπό να καταλήξουν σε μια αντισταθμιστική ρύθμιση, σε περίπτωση που η υιοθέτηση του εξωτερικού δασμολογικού καθεστώτος της ΕΚ συνεπάγεται αύξηση των δασμών πέραν του επιπέδου για το οποίο έχει δεσμευθεί η προσχωρούσα χώρα στο πλαίσιο του ΠΟΕ, «λαμβανομένων, συγχρόνως, υπόψη των μειώσεων δασμών στην ίδια δασμολογική κλάση, τις οποίες προσέφεραν άλλα μέλη της τελωνειακής ένωσης κατά τη δημιουργία της».2. Στις 22 Μαρτίου 2004 το Συμβούλιο εξουσιοδότησε την Επιτροπή να αρχίσει διαπραγματεύσεις δυνάμει του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ - 1994 (πρόταση 6792/04 WTO 34 της Επιτροπής).3. Η Επιτροπή διεξήγαγε τις διαπραγματεύσεις σε συνεννόηση με την ειδική επιτροπή που συστάθηκε δυνάμει του άρθρου 133 της Συνθήκης και στο πλαίσιο των διαπραγματευτικών οδηγιών που εκδόθηκαν από το Συμβούλιο.4. Η Επιτροπή διαπραγματεύτηκε, με τα μέλη του ΠΟΕ που έχουν δικαιώματα διαπραγμάτευσης, την ανάκληση ειδικών παραχωρήσεων που συνδέεται με την ανάκληση των πινάκων παραχωρήσεων της Τσεχικής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Εσθονίας, της Κυπριακής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Λετονίας, της Δημοκρατίας της Λιθουανίας, της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Δημοκρατίας της Μάλτας, της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Δημοκρατίας της Σλοβενίας και της Σλοβακικής Δημοκρατίας, στο πλαίσιο της διαδικασίας προσχώρησής τους στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα.5. Οι διαπραγματεύσεις κατέληξαν σε συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών με την Ουρουγουάη.6. Με την παρούσα πρόταση καλείται το Συμβούλιο να εγκρίνει την εν λόγω συμφωνία.2006/0153 (ACC)ΠρότασηΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥσχετικά με τη σύναψη συμφωνίας υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάης.ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη:τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 133 σε συνδυασμό με το άρθρο 300 παράγραφος 2 πρώτο εδάφιο πρώτη φράση,την πρόταση της Επιτροπής,Εκτιμώντας τα εξής:(1) Στις 22 Μαρτίου 2004 το Συμβούλιο εξουσιοδότησε την Επιτροπή να αρχίσει διαπραγματεύσεις με ορισμένα άλλα μέλη του ΠΟΕ δυνάμει του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ - 1994, στο πλαίσιο της διαδικασίας προσχώρησης στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα της Τσεχικής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Εσθονίας, της Κυπριακής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Λετονίας, της Δημοκρατίας της Λιθουανίας, της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Δημοκρατίας της Μάλτας, της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Δημοκρατίας της Σλοβενίας και της Σλοβακικής Δημοκρατίας.(2) Η Επιτροπή διεξήγαγε τις διαπραγματεύσεις σε συνεννόηση με την ειδική επιτροπή που συστάθηκε δυνάμει του άρθρου 133 της Συνθήκης και στο πλαίσιο των διαπραγματευτικών οδηγιών που εκδόθηκαν από το Συμβούλιο.(3) Η Επιτροπή ολοκλήρωσε τις διαπραγματεύσεις για τη σύναψη συμφωνίας υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάης. Η συμφωνία αυτή πρέπει να εγκριθεί.ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:Άρθρο 1Η συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάης για την ανάκληση ειδικών παραχωρήσεων που απορρέει από την ανάκληση των πινάκων παραχωρήσεων της Τσεχικής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Εσθονίας, της Κυπριακής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Λετονίας, της Δημοκρατίας της Λιθουανίας, της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Δημοκρατίας της Μάλτας, της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Δημοκρατίας της Σλοβενίας και της Σλοβακικής Δημοκρατίας, στο πλαίσιο της διαδικασίας προσχώρησης στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα εγκρίνεται εξ ονόματος της Κοινότητας.Το κείμενο της συμφωνίας επισυνάπτεται στην παρούσα απόφαση.Άρθρο 2Ο Πρόεδρος του Συμβουλίου εξουσιοδοτείται να ορίσει το(τα) πρόσωπο(-α) που είναι αρμόδιο(-α) να υπογράψει(-ουν) τη συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών που αναφέρεται στο άρθρο 1, δεσμεύοντας την Κοινότητα.Βρυξέλλες,Για το ΣυμβούλιοΟ ΠρόεδροςΣΥΜΦΩΝΙΑΥπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάηςσχετικά με την τροποποίηση των παραχωρήσεων που προβλέπονται στους πίνακες της Τσεχικής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Εσθονίας, της Κυπριακής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Λετονίας, της Δημοκρατίας της Λιθουανίας, της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Δημοκρατίας της Μάλτας, της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Δημοκρατίας της Σλοβενίας και της Σλοβακικής Δημοκρατίας, στο πλαίσιο της προσχώρησης στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα.Επιστολή των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνΓενεύη,Κύριε,Μετά την έναρξη των διαπραγματεύσεων που διεξήχθησαν μεταξύ των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (ΕΚ) και της Ουρουγουάης, δυνάμει του άρθρου XXIV παράγραφος 6 και του άρθρου XXVIII της ΓΣΔΕ - 1994, με σκοπό την τροποποίηση των παραχωρήσεων που προβλέπονται στους σχετικούς πίνακες της Τσεχικής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Εσθονίας, της Κυπριακής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Λετονίας, της Δημοκρατίας της Λιθουανίας, της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Δημοκρατίας της Μάλτας, της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Δημοκρατίας της Σλοβενίας και της Σλοβακικής Δημοκρατίας, στο πλαίσιο της διαδικασίας προσχώρησής τους στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα, συμφωνούνται τα ακόλουθα μεταξύ της ΕΚ και της Ουρουγουάης, με σκοπό την ολοκλήρωση των διαπραγματεύσεων που άρχισαν μετά τη γνωστοποίηση της ΕΚ, με ημερομηνία 19 Ιανουαρίου 2004, κατ' εφαρμογή του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ:Η ΕΚ ενσωματώνει στον πίνακά της CLX, για το τελωνειακό έδαφος της ΕΚ των 25, τις παραχωρήσεις που περιείχε ο προηγούμενος πίνακάς της.Η ΕΕ προσαρμόζει τον ορισμό της δασμολογικής ποσόστωσης ΕΚ των 4000 τόνων για «υψηλής ποιότητας κρέας βοοειδών, νωπό, διατηρημένο με απλή ψύξη ή κατεψυγμένο» όπως διατέθηκε στην Ουρουγουάη.Η παρούσα συμφωνία τίθεται σε ισχύ κατά την ημερομηνία της υπογραφής της, κατόπιν εγκρίσεως των μερών σύμφωνα με τις οικείες διαδικασίες τους.Εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής ΚοινότηταςΣΥΜΦΩΝΙΑΥπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάηςσχετικά με την τροποποίηση των παραχωρήσεων που προβλέπονται στους πίνακες της Τσεχικής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Εσθονίας, της Κυπριακής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Λετονίας, της Δημοκρατίας της Λιθουανίας, της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Δημοκρατίας της Μάλτας, της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Δημοκρατίας της Σλοβενίας και της Σλοβακικής Δημοκρατίας, στο πλαίσιο της προσχώρησης στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα.Επιστολή της Ουρουγουάης[τόπος],Κύριε,Αναφέρομαι στην επιστολή σας που έχει ως εξής:«Μετά την έναρξη των διαπραγματεύσεων που διεξήχθησαν μεταξύ των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (ΕΚ) και της Ουρουγουάης, δυνάμει του άρθρου XXIV παράγραφος 6 και του άρθρου XXVIII της ΓΣΔΕ - 1994, με σκοπό την τροποποίηση των παραχωρήσεων που προβλέπονται στους σχετικούς πίνακες της Τσεχικής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Εσθονίας, της Κυπριακής Δημοκρατίας, της Δημοκρατίας της Λετονίας, της Δημοκρατίας της Λιθουανίας, της Δημοκρατίας της Ουγγαρίας, της Δημοκρατίας της Μάλτας, της Δημοκρατίας της Πολωνίας, της Δημοκρατίας της Σλοβενίας και της Σλοβακικής Δημοκρατίας, στο πλαίσιο της διαδικασίας προσχώρησής τους στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα, συμφωνούνται τα ακόλουθα μεταξύ της ΕΚ και της Ουρουγουάης, με σκοπό την ολοκλήρωση των διαπραγματεύσεων που άρχισαν μετά τη γνωστοποίηση της ΕΚ, με ημερομηνία 19 Ιανουαρίου 2004, κατ' εφαρμογή του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ:Η ΕΚ ενσωματώνει στον πίνακά της CLX, για το τελωνειακό έδαφος της ΕΚ των 25, τις παραχωρήσεις που περιείχε ο προηγούμενος πίνακάς της.Η ΕΕ προσαρμόζει τον ορισμό της δασμολογικής ποσόστωσης ΕΚ των 4000 τόνων για «υψηλής ποιότητας κρέας βοοειδών, νωπό, διατηρημένο με απλή ψύξη ή κατεψυγμένο» όπως διατέθηκε στην Ουρουγουάη.Η παρούσα συμφωνία τίθεται σε ισχύ κατά την ημερομηνία της υπογραφής της, κατόπιν εγκρίσεως των μερών σύμφωνα με τις οικείες διαδικασίες τους.»Με την παρούσα επιστολή έχω την τιμή να εκφράσω τη σύμφωνη γνώμη της κυβέρνησής μουΕξ ονόματος της ΟυρουγουάηςΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΟ ΔΕΛΤΙΟ |ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ: xxxxxx |1. | ΚΟΝΔΥΛΙΟ ΤΟΥ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ: Κεφάλαιο 10 – Γεωργικοί δασμοί | ΠΙΣΤΩΣΕΙΣ: 0 M€ |2. | ΤΙΤΛΟΣ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ: Πρόταση απόφασης του Συμβουλίου για τη σύναψη συμφωνίας υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάης όσον αφορά τις αντισταθμιστικές ρυθμίσεις που προβλέπονται στο άρθρο XXIV παράγραφος 6 της συμφωνίας ΓΣΔΕ του 1994 |3. | ΝΟΜΙΚΗ ΒΑΣΗ: Άρθρο 133 της Συνθήκης |4. | ΣΤΟΧΟΙ: Τήρηση του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ του 1994 στο πλαίσιο της διεύρυνσης της τελωνειακής ένωσης από 1ης Μαΐου 2004 |5. | ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΕΣ ΕΠΙΠΤΩΣΕΙΣ | 12MΗΝΗ ΠΕΡΙΟΔΟΣ (σε εκατ. EUR) | ΤΡΕΧΟΝ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΟ ΕΤΟΣ [n] (σε εκατ. EUR) | ΕΠΟΜΕΝΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΟ ΕΤΟΣ [n+1] (σε εκατ. EUR) |5.0 | ΔΑΠΑΝΕΣ - ΠΟΥ ΒΑΡΥΝΟΥΝ ΤΟΝ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟ ΤΩΝ ΕΚ (ΕΠΙΣΤΡΟΦΕΣ/ΠΑΡΕΜΒΑΣΕΙΣ) - ΤΟΥΣ ΕΘΝΙΚΟΥΣ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥΣ - ΑΛΛΑ |5.1 | ΕΣΟΔΑ - ΙΔΙΟΙ ΠΟΡΟΙ ΤΗΣ ΕΚ (ΕΙΣΦΟΡΕΣ/ΤΕΛΩΝΕΙΑΚΟΙ ΔΑΣΜΟΙ) - ΣΕ ΕΘΝΙΚΟ ΕΠΙΠΕΔΟ | 0 M€ |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | ΠΡΟΒΛΕΨΕΙΣ ΔΑΠΑΝΩΝ |5.1.1 | ΠΡΟΒΛΕΨΕΙΣ ΕΣΟΔΩΝ |5.2 | ΤΡΟΠΟΣ ΥΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ: |6.0 | ΕΝΔΕΧΟΜΕΝΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΜΕ ΠΙΣΤΩΣΕΙΣ ΕΓΓΕΓΡΑΜΜΕΝΕΣ ΣΤΟ ΣΧΕΤΙΚΟ ΚΕΦΑΛΑΙΟ ΤΟΥ ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ | Μ/Δ |6.1 | ΕΝΔΕΧΟΜΕΝΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΜΕ ΜΕΤΑΦΟΡΕΣ ΜΕΤΑΞΥ ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ ΤΟΥ ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ | Μ/Δ |6.2 | ΑΝΑΓΚΗ ΣΥΜΠΛΗΡΩΜΑΤΙΚΟΥ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ | ΟΧΙ |6.3 | ΑΝΑΓΚΗ ΕΓΓΡΑΦΗΣ ΠΙΣΤΩΣΕΩΝ ΣΕ ΜΕΛΛΟΝΤΙΚΟΥΣ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥΣ | ΟΧΙ |ΠΑΡΑΤΗΡΗΣΕΙΣ: |ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ1. Η απόφαση XXXX του Συμβουλίου αφορά τη σύναψη συμφωνίας με την Ουρουγουάη μετά τις διαπραγματεύσεις που διεξήχθησαν στο πλαίσιο του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ του 1994.2. Η παρούσα πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου θέτει σε εφαρμογή τη συμφωνία που έχει συνάψει η Κοινότητα.2006/0154 (ACC)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥσχετικά με την εφαρμογή της συμφωνίας που συνήψε η ΕΚ μετά το πέρας των διαπραγματεύσεων που διεξήχθησαν στο πλαίσιο του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ - 1994, για τη συμπλήρωση του παραρτήματος Ι του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87 για τη δασμολογική και στατιστική ονοματολογία και το κοινό δασμολόγιο.ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη:τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 133,την πρόταση της Επιτροπής[1],Εκτιμώντας τα εξής:(1) Ο κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87(1) του Συμβουλίου θεσπίζει ονοματολογία, εφεξής «Συνδυασμένη ονοματολογία», και καθορίζει τους συμβατικούς δασμούς του κοινού δασμολογίου.(2) Με την απόφαση XX/XXX/ΕΚ σχετικά με τη σύναψη συμφωνιών υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ουρουγουάης, το Συμβούλιο ενέκρινε, εξ ονόματος της Κοινότητας, την προαναφερόμενη συμφωνία με σκοπό την περάτωση των διαπραγματεύσεων που άρχισαν δυνάμει του άρθρου XXIV παράγραφος 6 της ΓΣΔΕ του 1994.ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο 1Τροποποιείται το παράρτημα Ι του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87(1):Το παράρτημα 7 του τμήματος III του μέρους τρία (ποσοστώσεις του ΠΟΕ που που πρόκειται να ανοιχθούν από τις αρμόδιες κοινοτικές αρχές) τροποποιείται ως εξής:α) Τροποποιείται ο ορισμός της δασμολογικής ποσόστωσης ΕΚ των 4000 τόνων για: ‘‘Υψηλής ποιότητας κρέας βοοειδών χωρίς κόκαλα, νωπό, διατηρημένο με απλή ψύξη ή κατεψυγμένο: «Τεμάχια βοείου κρέατος που προέρχονται από ζώα αποκλειστικά τραφέντα σε λειμώνες, των οποίων το ζών βάρος κατά τη σφαγή δεν υπερβαίνει τα 460 χιλιόγραμμα ειδικών ή καλών ποιοτικών κατηγοριών, που ονομάζονται ειδικά τεμάχια βοοειδών, σε χαρτοκιβώτια "special boxed beet". Τα τεμάχια επιτρέπεται να φέρουν τη σήμανση "sc" (special cuts)» σε: «Υψηλής ποιότητας κρέας βοοειδών χωρίς κόκαλα, νωπό, διατηρημένο με απλή ψύξη ή κατεψυγμένο»β) Στην κατηγορία «Άλλοι γενικοί και ειδικοί όροι» προστίθεται το κείμενο: «Προμηθεύτρια χώρα: Ουρουγουάη».Άρθρο 2Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την επομένη της δημοσίευσής του στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης .Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.Βρυξέλλες,Για το ΣυμβούλιοΟ Πρόεδρος [1] ΕΕ C , , σ. .


text:
Familj, familjen eller familjer kan syfta på:
 Familj
 Familj – en grupp människor som förenas genom blodsband, äktenskap, partnerskap, syskonskap eller samboförhållande
 Kärnfamilj – i strikt mening en familj som endast består av en man, en kvinna och deras gemensamma biologiska eller adopterade barn
 Politisk familj – ett uttryck som syftar på en ledande krets av politiker
 Regnbågsfamilj – förr i tiden för en familj bestående av människor med flera av världens alla färger och utseenden, numera främst för att benämna hbtq-personers familjer
 Styvfamilj – en familj där barn bor tillsammans med en av sina biologiska (eller adoptiv-) föräldrar och en annan vuxen
 Utvidgad familj – en familj som är större än den socialt normativa kärnfamiljen
 Familj (biologi) – inom biologin är en grupp inom ordningarna
 Familj (matematik) – inom mängdlära (matematik) en speciell sorts mängd
 Familjen
 Familjen (samfund) – en nyandlig rörelse, ofta betraktad som en sekt 1968–
 Familjen (film) – en italiensk film från 1986, originaltitel La famiglia
 Familjen (artist) – en svensk artist
 Familjen – en fiktiv dokusåpa i det svenska tv-programmet Hey Baberiba
 Familjen (TV-serie) – en svensk TV-serie från 2002
 Familjen (bok) - en bok om klankriminalitet från 2020
 Sammansättningar
 Familjefilm – en film som anses lämplig för barn, men även är riktad till vuxna
 Familjebidrag – ett behovsprövat bidrag
 Familjenamn – den del av en persons namn som anger till vilken familj eller släkt hon eller han hör
 Familjeliv – ett internetforum för vuxna som fokuserar på frågor om graviditet, barn och föräldraliv