type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21985A0222(02)
 Συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Τυνησίας περί καθορισμού, για την περίοδο από 1ης Νοεμβρίου μέχρι 31 Δεκεμβρίου 1984 και για την περίοδο από 1ης Ιανουαρίου μέχρι 31 Οκτωβρίου 1985, του πρόσθετου ποσού που πρέπει να αφαιρεθεί από την εισφορά που εφαρμόζεται κατά την εισαγωγή στην Κοινότητα μη επεξεργασμένου ελαιολάδου καταγωγής Τυνησίας
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 052 της 22/02/1985 σ. 0007
 ***** ΣΥΜΦΩΝΙΑ υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Τυνησίας περί καθορισμού, για την περίοδο από 1ης Νοεμβρίου μέχρι 31 Δεκεμβρίου 1984 και για την περίοδο από 1ης Ιανουαρίου μέχρι 31 Οκτωβρίου 1985, του πρόσθετου ποσού που πρέπει να αφαιρεθεί από την εισφορά που εφαρμόζεται, κατά την εισαγωγή στην Κοινότητα μη επεξεργασμένου ελαιολάδου καταγωγής Τυνησίας Επιστολή αριθ. 1 Κύριε, Το παράρτημα Β της συμφωνίας συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Τυνησίας προβλέπει ότι, για το μη επεξεργασμένο ελαιόλαδο που υπάγεται στη διάκριση 15.07 Α Ι του Κοινού Δασμολογίου, το ποσό που πρέπει να αφαιρεθεί από το ποσό της εισφοράς, σύμφωνα με το άρθρο 16 παράγραφος 1 στοιχείο β) της συμφωνίας συνεργασίας, αυξάνεται κατά ένα πρόσθετο ποσό, με τους ίδιους όρους και κατά τον ίδιο τρόπο που προβλέπονται για την εφαρμογή των παραπάνω αναφερομένων διατάξεων, για να ληφθούν υπόψη ορισμένοι παράγοντες, και σε συνάρτηση με τις συνθήκες της αγοράς του ελαιόλαδου. Έχω την τιμή να σας ανακοινώσω ότι, με βάση τα κριτήρια που προβλέπονται στο προαναφερθέν παράρτημα, η Κοινότητα θα λάβει τα αναγκαία μέτρα ώστε το πρόσθετο ποσό να είναι 22,09 ECU ανά 100 χιλιόγραμμα, εξαιρετικώς, και μόνο για την περίοδο από 1ης Νοεμβρίου μέχρι 31 Δεκεμβρίου 1984, και 12,09 ECU ανά 100 χιλιόγραμμα για την περίοδο από 1ης Ιανουαρίου μέχρι 31 Οκτωβρίου 1985. Θα σας ήμουν υπόχρεος αν θέλατε να μου γνωστοποιήσετε τη λήψη της παρούσας επιστολής και να μου επιβεβαιώσετε τη σύμφωνη γνώμη κυβέρνησής σας για το περιεχόμενό της. Παρακαλώ δεχθείτε, Κύριε, τη διαβεβαίωση της μεγίστης μου εκτιμήσεως. Εξ ονόματος του Συμβουλίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Επιστολή αριθ. 2 Κύριε, Έχω την τιμή να σας γνωρίσω τη λήψη της σημερινής επιστολής σας η οποία αναφέρει τα ακόλουθα: «Το παράρτημα Β της συμφωνίας συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Τυνησίας προβλέπει ότι, για το μη επεξεργασμένο ελαιόλαδο που υπάγεται στη διάκριση 15.07 Α Ι του Κοινού Δασμολογίου, το ποσό που πρέπει να αφαιρεθεί από το ποσό της εισφοράς, σύμφωνα με το άρθρο 16 παράγραφος 1 στοιχείο β) της συμφωνίας συνεργασίας, αυξάνεται κατά ένα πρόσθετο ποσό, με τους ίδιους όρους και κατά τον ίδιο τρόπο που προβλέπονται για την εφαρμογή των παραπάνω αναφερομένων διατάξεων, για να ληφθούν υπόψη ορισμένοι παράγοντες, και σε συνάρτηση με τις συνθήκες της αγοράς του ελαιόλαδου. Έχω την τιμή να σας ανακοινώσω ότι, με βάση τα κριτήρια που προβλέπονται στο προαναφερθέν παράρτημα, η Κοινότητα θα λάβει τα αναγκαία μέτρα ώστε το πρόσθετο ποσό να είναι 22,09 ECU ανά 100 χιλιόγραμμα, εξαιρετικώς, και μόνο για την περίοδο από 1ης Νοεμβρίου μέχρι 31 Δεκεμβρίου 1984, και 12,09 ECU ανά 100 χιλιόγραμμα για την περίοδο από 1ης Ιανουαρίου μέχρι 31 Οκτωβρίου 1985. Θα σας ήμουν υπόχρεος αν θέλατε να μου γνωστοποιήσετε τη λήψη της παρούσας επιστολής και να μου επιβεβαιώσετε τη σύμφωνη γνώμη της κυβέρνησής σας για το περιεχόμενό της.» Σας επιβεβαιώνω τη σύμφωνη γνώμη της κυβέρνησής μου για το περιεχόμενο της επιστολής σας. Παρακαλώ δεχθείτε, Κύριε, τη διαβεβαίωση της μεγίστης μου εκτιμήσεως. Για την κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Τυνησίας


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2018.2.21.)
 a 427/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló, 2011. május 11-i 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
 1
 és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)2017. június 1-jén a Bizottság elfogadta az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben
 2
 meghatározott, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárást (WLTP). A WLTP felváltja a 692/2008/EK rendelet
 3
 XII. mellékletében meghatározott új európai menetciklust (NEDC). 2021-től az 510/2011/EU rendeletben meghatározott CO2-kibocsátási célértékeknek való megfelelést a WLTP szerint megállapított CO2-kibocsátás alapján kell ellenőrizni. Ettől az időponttól kezdve az ökoinnovációs CO2-csökkentéseket is a WLTP alapján kell meghatározni.
 (2)A szabályozási vizsgálati eljárás változásának figyelembevétele érdekében, valamint tekintettel a WLTP szerinti CO2-kibocsátási értékek és az (EU) 2017/1153 bizottsági végrehajtási rendeletben
 4
 meghatározott, NEDC szerinti CO2-kibocsátási értékek megfeleltetésére szolgáló eljárásra, szükség van a 427/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet
 5
 módosítására.
 (3)Az NEDC-ről a WLTP-re történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy az innovatív technológiák ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmeket 2019. december 31-ig az NEDC-re történő hivatkozással, e rendelet hatálybalépésének időpontjától pedig a WLTP-re történő hivatkozással nyújtsák be.
 (4)A Bizottság már több mint húsz ökoinnovációs jóváhagyást megadott, azonban ezeknek a technológiáknak a gyártók általi alkalmazása az Európai Unió gépjárműállományában 2017-ig meglehetősen korlátozott volt. Az ilyen technológiák szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása, valamint a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében egyszerűsíteni kell a jóváhagyási és minősítési folyamatot.
 (5)A csökkentési küszöbérték 0,5 g CO2/km-re történő leszállítása elősegítheti az olyan innovatív technológiák szélesebb körű alkalmazását, amelyekkel csökkenthető a CO2-kibocsátás szintje. A CO2-csökkentés tényleges megvalósítása érdekében ugyanakkor elengedhetetlen a csökkentés mértékének nagyon pontos meghatározása. Ehhez szükség van a csökkentés tanúsítására szolgáló módszerekhez kapcsolódó bizonytalanság értékelésére és mennyiségi meghatározására, valamint ennek a bizonytalanságnak a figyelembevételére a CO2-csökkentés jóváhagyó hatóság általi minősítése során. Célszerű a csökkentési küszöbérték megváltoztatását hozzáigazítani a WLTP bevezetéséhez, és következésképpen előírni, hogy az új küszöbértéket alkalmazzák a WLTP-re való hivatkozással benyújtott kérelmek tekintetében.
 (6)A pontosság javítása és a CO2-csökkentés meghatározásának egyszerűsítése érdekében a CO2-csökkentés tanúsítása céljából lehetővé kell tenni az alkotóelemek vizsgálatát azokban az esetekben, amikor a csökkentés nem a járműtől függ.
 (7)A CO2-csökkentés minősítésének egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni a kérelmező számára, hogy a valamely innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében a csökkentés meghatározására szolgáló részletes vizsgálati módszer mellett javaslatot tegyen egy egyszerűsített értékelési módszerre vagy a CO2-csökkentés előre meghatározott mértékére vonatkozóan is. Ilyen egyszerűsített módszerek vagy előre meghatározott CO2-csökkentési mérték alkalmazása esetén a jóváhagyó hatóság által minősített csökkentést konzervatív módon kell meghatározni, azaz a tanúsított csökkentés legalacsonyabb szintjét kell figyelembe venni.
 (8)A piacon már egy ideje széles körben rendelkezésre álló technológiák az 510/2011/EU rendelet 12. cikkének értelmében nem tekinthetők innovatívnak, ezért ökoinnovációként történő minősítésre sem lehetnek jogosultak. A megfelelő ösztönzők létrehozása érdekében ezért indokolt a 2009-es referenciaév helyett dinamikus referenciaévet alapul venni a technológiák innovatív jellegének meghatározása során. Az új dinamikus referenciaévet a 2020. január 1-jét követően benyújtott kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni.
 (9)Amennyiben több, azonos jellemzőkkel rendelkező innovatív technológia értékelése során nyert tapasztalatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy kielégítően és meggyőzően bizonyításra került, hogy ezek a technológiák teljesítik az 510/2011/EU rendelet 12. cikkében említett jogosultsági feltételeket, illetve ha egy innovatív technológia nem függ gyártóspecifikus gépjármű-paraméterektől, lehetővé kell tenni az adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismerését egy olyan határozattal, amely az abban meghatározott feltételek teljesülése esetén bármely gyártó számára lehetővé teszi a CO2-csökkentésnek a szóban forgó határozat alapján történő minősítését.
 (10)Egyes innovatív technológiák esetében szilárd statisztikai bizonyítékokra van szükség az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemben foglalt feltételezések, valamint a vizsgálati módszerben javasolt paraméterek alátámasztásához. A lehető legkiterjedtebb adathalmazok rendelkezésre állása érdekében lehetővé kell tenni gyártók vagy beszállítók csoportjai számára, hogy közösen nyújtsanak be kérelmet. Ebben az esetben a csoport számára lehetővé kell tenni több ellenőrzési jelentést tartalmazó kérelem benyújtását, amennyiben arra titoktartási vagy versenyszempontok miatt szükség van.
 (11)A gyártók által a célértékeknek való megfelelés érdekében alkalmazott minősített CO2-csökkentés helytállóságának biztosítása érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy gyorsan reagáljon és értesítse a gyártókat, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában olyan eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve olyan eltérésről vagy ellentmondásról szerez tudomást, amely hatással lehet a minősített csökkentés szintjére.
 (12)A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükség lehet az ökoinnovációkat jóváhagyó határozatokban meghatározott vizsgálati módszerek kiigazítására, így többek között a műszaki fejlesztések figyelembevétele vagy a jóváhagyó határozat hatályának a járművek szélesebb körére történő kiterjesztése érdekében. Ezért lehetővé kell tenni mind az eredeti kérelmező, mind pedig a Bizottság számára, hogy kezdeményezze ezeknek a határozatoknak a módosítását.
 (13)A 427/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (14)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 427/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:
 1.A 2. cikk a következőképpen módosul:
 a)a (2) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
 „Azon technológiákkal kapcsolatban nyújtható be adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem e rendelet szerint, amelyek esetében teljesülnek az alábbi feltételek:”;
 b)a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
 „a)a 2009-ben nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjármű legfeljebb 3 %-a van felszerelve az adott technológiával a 2019. december 31-ig benyújtott kérelmek esetén, illetve az n–4. évben nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjármű legfeljebb 3 %-a van felszerelve az adott technológiával – ahol az n. év a kérelem éve – a 2020. január 1-jétől benyújtott kérelmek esetén;”;
 c)a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4)Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a standard vizsgálati eljárásra való hivatkozással nyújtható be az alábbiak szerint:
 a)a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletében említett új európai menetciklusra történő hivatkozással 2019. december 31-ig;
 b)az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben említett, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárásra történő hivatkozással [2018. ...]-tól/-től [Kérjük, hogy a Kiadóhivatal illessze be e módosító rendelet hatálybalépésének időpontját].”.
 2.A 3. cikk a következőképpen módosul:
 a)a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:
 „3.„kérelmező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetéséért folyamodik;”
 b)a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:
 „6.„kérvényező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismeréséről szóló határozat módosítását kéri.”.
 3.A 4. cikk a következőképpen módosul:
 a)a cím helyébe a következő szöveg lép:
 „Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésének kérelmezése”;
 b)a (2) bekezdés a következőképpen módosul:
 i.a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
 „Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:”
 ii.az e) pont helyébe a következő szöveg lép:
 „e)az innovatív technológia révén elért CO2-kibocsátáscsökkentés tanúsításához alkalmazott módszer, ideértve a 2. cikk (4) bekezdésében foglalt, alkalmazandó standard vizsgálati eljárásra való hivatkozást, illetve ha a Bizottság által előzetesen már jóváhagyott módszerről van szó, akkor az arra való hivatkozás;”;
 iii.a bekezdés a következő ea) ponttal egészül ki:
 „ea)adott esetben – és az e) pontban említett módszeren felül – az innovatív technológiával ellátott valamennyi jármű minősítése során alkalmazandó egyszerűsített módszer a minősítendő CO2-csökkentés értékelésére, vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek;”;
 iv.az f) pont i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:
 „i.az innovatív technológia révén az e) és – adott esetben – az ea) pontban meghatározottak szerint elért kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva;
 ii.az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés nem vagy csak részben releváns a CO2-kibocsátás mérésére alkalmazott, az 510/2011/EU rendelet 12. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, valamint e rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott standard vizsgálati eljárás szempontjából;”;
 v.az f) pont a következő iv. alponttal egészül ki:
 „iv.e bekezdés ea) pontja esetében az adott járműnek a minősítés pillanatában az ea) pontban említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek alkalmazásával tulajdonított CO2-csökkentési érték alacsonyabb vagy ugyanakkora, mint az innovatív technológia révén elért, az e) pontban említett vizsgálati módszer alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés, ideértve az egyéb jóváhagyott ökoinnovációkkal való bármely esetleges kölcsönhatást is;”.
 4.Az 5. cikk a következőképpen módosul:
 a)a cím helyébe a következő szöveg lép:
 „Viszonyítási alap és ökoinnováció”;
 b)az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
 „a)kijelöl egy olyan ökoinnovatív járművet, amelyet ellát az adott innovatív technológiával, illetve – adott esetben – kijelöli az innovatív technológiát mint önálló alkotóelemet;
 b)kijelöl egy másik járművet, amelyet nem lát el az adott innovatív technológiával, de amely minden egyéb tekintetben megegyezik az ökoinnovatív járművel, illetve – adott esetben – kijelöl egy viszonyítási alapul vett technológiát mint önálló alkotóelemet.”;
 c)a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
 „(3) Amennyiben a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a 8. és a 9. cikkben említett információk helytállóságát az e cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő módon is bizonyítani tudja, az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében részletesen alá kell támasztania ezt a következtetését, ismertetve az azonos eredményre vezető alternatív módszert.”;
 d)a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4)Amennyiben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a 2. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint a WLTP-re történő hivatkozással kerül benyújtásra, a viszonyítási alapul vett jármű az abba az interpolációs családba vagy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba tartozó jármű, amelyik a legkedvezőtlenebb esetet képviseli az ökoinnovációs csökkentés tanúsítása céljából.
 Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1.2.3.1. pontjának második albekezdése vagy 7. almellékletének 3.2.3.1. pontja szerinti esetben a viszonyítási alapul vett jármű a H vizsgálati jármű.
 A viszonyítási alapul vett jármű megválasztását szilárd és független statisztikai bizonyítékokkal kell alátámasztani, amelyek alapján ellenőrizhető feltételezések fogalmazhatók meg a viszonyítási alapul vett jármű alkalmasságára és reprezentativitására vonatkozóan.”.
 5.A 7. cikk a következőképpen módosul:
 a)a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
 „(1a)
 Amennyiben a kérelmező gyártók vagy beszállítók csoportja, a következő feltételeknek kell teljesülniük:
 a)a független és tanúsított szervezet a kérelmezői csoport minden egyes tagjára vonatkozóan elvégzi a (2) bekezdés a)–e) pontjában említett ellenőrzéseket, adott esetben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem tartalmának függvényében;
 b)amennyiben titoktartási okokból vagy versenyszempontok miatt szükséges, a kérelmezői csoport tagjai több ellenőrzési jelentést is csatolhatnak az ugyanazon kérelem alátámasztására szolgáló különböző adatkészletek tekintetében.”;
 b)a (2) bekezdés a következőképpen módosul:
 i.az első albekezdés az alábbi ca) ponttal egészül ki:
 „ca)ellenőrzi, hogy a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja esetében az ott említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek alkalmasak-e a 4. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett megfelelő járművek vonatkozásában elérhető CO2-kibocsátáscsökkentés minősítésére, és megfelelnek-e a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában meghatározott minimumkövetelményeknek;”;
 ii.az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
 „A c) és ca) ponttal összefüggésben a független és tanúsított szervezet rendelkezésre bocsátja az ellenőrzésről készült vizsgálati jegyzőkönyveket.”;
 c)a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
 „A CO2-csökkentés 11. cikk szerinti minősítéséhez a független és tanúsított szervezet – a gyártó kérésére – jelentést készít az ugyanazon típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó járművekbe szerelt több ökoinnovációs megoldás közötti kölcsönhatásokról.”;
 d)a (4) bekezdést el kell hagyni.
 6.A 8. cikk a következőképpen módosul:
 a) az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
 „a)a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett módszer, valamint – adott esetben – az ugyanazon cikk ea) pontjában említett egyszerűsített értékelési módszer alkalmazásával mért CO2-kibocsátása;
 b)a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 2. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett standard vizsgálati eljárás alkalmazásával mért CO2-kibocsátása.”;
 b)a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
 „A 2. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltakra való hivatkozással benyújtott, innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem esetén a csökkentés megállapítása céljából értékelni kell és mennyiségileg meg kell határozni a bizonytalanságot. A mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni az összes csökkentés értékéből.”;
 c)a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
 „(3) A 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint javasolt előre meghatározott CO2-csökkentési értékek esetén ezeket az értékeket a (2) bekezdés szerint meghatározott összes csökkentéssel megegyező vagy annál alacsonyabb szinten kell megállapítani.”.
 7.A 9. cikk a következőképpen módosul:
 a)az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
 „(1) Az innovatív technológia alkalmazásával a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban legalább az alábbi mértékű csökkentést kell elérni:
 a)1 g CO2/km a 2. cikk (4) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott kérelem esetén;
 b)0,5 g CO2/km a 2. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján benyújtott kérelem esetén.”;
 b)a (2) bekezdésben a „standard vizsgálati ciklus” kifejezést a „standard vizsgálati eljárás” kifejezés váltja fel.
 8.A 10. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:
 „Az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem értékelése”.
 9.A 11. cikk a következőképpen módosul:
 a)a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
 „(2)Az ökoinnováció révén elért, az innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló megfelelő határozat szerint tanúsított CO2-csökkentés minősített mértékét külön meg kell határozni a típusjóváhagyási dokumentációban és a 2007/46/EK irányelv szerinti megfelelőségi nyilatkozatban, mégpedig a műszaki szolgálatok által a jóváhagyott vizsgálati módszerekkel és az említett irányelv 11. cikkének megfelelően elvégzett vizsgálatok alapján.
 A jóváhagyó határozat követelményei alapján a 8. cikk (2) bekezdésében említett, mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni a minősítendő összes csökkentés értékéből. Ha egy adott típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó gépjármű ökoinnovációs CO2-csökkentése nem éri el a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéket, a csökkentés nem minősíthető.
 Abban az esetben, ha a jóváhagyó határozat a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint megállapított, előre meghatározott CO2-csökkentést tartalmaz, a vonatkozó előre meghatározott CO2-csökkentési érték közvetlenül megadható a típusjóváhagyási dokumentációban, amennyiben a jóváhagyó hatóság meg tudja erősíteni, hogy a jármű el van látva a jóváhagyó határozat előírásai szerinti technológiával.”;
 b)a (4) bekezdés második albekezdésében az „1 g CO2/km” szövegrészt a „0,5 g CO2/km” szövegrész váltja fel.
 10.A 12. cikk a következőképpen módosul:
 a)az (1) bekezdés a második albekezdés után az alábbi albekezdéssel egészül ki:
 „A Bizottság továbbá minden olyan esetben értesítheti a gyártót, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve ha ilyen eltérésről vagy ellentmondásról tudomást szerez ahhoz az információhoz képest, amelyet az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem részeként kapott.”;
 b)a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
 „Az a gyártó, amelynek minősített CO2-csökkentését a továbbiakban már nem veszik számításba, a 11. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően új minősítési kérelmet nyújthat be az érintett járművekre vonatkozóan, vagy – adott esetben – kérheti a jóváhagyó határozat 12a. cikk szerinti módosítását, amely kérelmet alá kell támasztani a vizsgálati módszer alkalmasságának és az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés mértékének igazolásához szükséges bizonyítékokkal.”.
 11.A szöveg a következő 12a. cikkel egészül ki:
 „12a. cikk
 Adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló határozat módosítása
 (1)A gyártók vagy beszállítók, ideértve az eredeti kérelmezőt is, kérvényt nyújthatnak be a Bizottságnak valamely meglévő jóváhagyó határozat módosítására vonatkozóan. A kérvényt az összes igazoló dokumentummal együtt elektronikus levélben vagy adathordozón is be kell nyújtani, illetve elektronikus formátumban fel kell tölteni egy, a Bizottság által kezelt szerverre. Az írásos kérvényben tételjegyzéket kell készíteni az igazolásként benyújtott dokumentumokról.
 (2)A módosítási kérvényhez az alábbi információkat és bizonyítékokat kell csatolni:
 a)a kérvényező elérhetőségi adatai;
 b)a módosítandó jóváhagyó határozatra való hivatkozás;
 c)a javasolt módosítások ismertetése, valamint az ismertetés összefoglalása;
 d)a módosítások szükségességét és megfelelőségét alátámasztó bizonyítékok;
 e)bizonyítékok, amelyek igazolják, hogy az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátás-csökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva;
 f)független és tanúsított szervezet által készített érvényesítési jelentés, amely igazolja a következőket:
 –a módosított vizsgálati módszer megfelel a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, valamint – adott esetben – a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában foglalt követelményeknek;
 –az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva.
 (3)A módosítási kérvény beérkezésekor a Bizottság közzéteszi a javasolt módosítások (2) bekezdés c) pontja szerinti összefoglaló ismertetését.
 (4)A Bizottság értékeli a módosítás iránti kérvényt, és a teljes kérvény kézhezvételét követő kilenc hónapon belül módosítja a jóváhagyó határozatot, amennyiben nem merül fel kifogás a javasolt módosítások megfelelőségét illetően.
 A módosított jóváhagyó határozat szükség esetén meghatározza annak alkalmazhatóságát, valamint a CO2-csökkentés e rendelet 11. cikke szerinti minősítéséhez szükséges információkat az 1049/2001/EK rendeletben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogával kapcsolatban meghatározott kivételek alkalmazásával.
 (5)A Bizottság kérheti a javasolt módosítások kiigazítását. Ebben az esetben a Bizottság konzultál a kérvényezővel és más érdekelt felekkel – ideértve az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmet benyújtó eredeti kérelmezőt is – a javasolt módosításokról, és adott esetben figyelembe veszi a beérkezett észrevételeket.
 (6)Az értékelési időszak öt hónappal meghosszabbítható abban az esetben, ha a Bizottság az innovatív technológia és a kapcsolódó módosított vizsgálati módszer összetettsége, illetve a módosítás iránti kérvény terjedelme és tartalma miatt úgy találja, hogy a rendelkezésre álló kilenc hónapos időkereten belül nem tudja megfelelően értékelni a kérvényt.
 A Bizottság a kérvény beérkezésétől számított 40 napon belül értesíti a kérvényezőt az értékelési időszak esetleges meghosszabbításáról.
 (7)A Bizottság saját kezdeményezésére bármikor módosíthatja a jóváhagyó határozatot, különösen a technológiai fejlődés figyelembevétele érdekében. A Bizottság konzultál az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmet benyújtó eredeti kérelmezővel és más érdekelt felekkel az általa fontolóra vett módosításokról, és adott esetben figyelembe veszi a beérkezett észrevételeket.”.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2018.2.21.
 a Bizottság részéről
 elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1)
 HL L 145., 2011.5.31., 1. o.
 (2)
 A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).
 (3)
 A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).
 (4)
 A Bizottság (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelete (2017. június 2.) a szabályozási vizsgálati eljárás változását tükröző megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló módszertan megállapításáról és az 1014/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 175., 2017.7.7., 679. o.).
 (5)
 A Bizottság 427/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 25.) az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 125., 2014.4.26., 57. o.).


type: wikipedia

text:
A dinastia paleóloga ou dos Paleólogos (, pl. - Palaiologoi) foi a última dinastia do Império Bizantino. Depois da Quarta Cruzada, membros da família fugiram para Niceia, e vieram a controlar o império que se reestruturou com base nessa cidade. tornou-se imperador em 1259 e retomou Constantinopla em 1261. Os seus descendentes governaram o império até à queda de Constantinopla em 1453, tornando-se na mais duradoura das dinastias bizantinas.
 O lema da família era "Βασιλεὺς Βασιλέων
 Βασιλεύων Βασιλευόντων" (Basileus Basileon, Basileuon Basileuonton) ("Rei de reis, governando os governantes"). Devido às suas alianças matrimoniais com famílias do Ocidente, os Paleólogo foram a primeira família imperial a ter brasões e divisas no sentido ocidental; utilizavam quer a águia bicéfala negra em campo de ouro, quer esquartelado, em campo de gules (vermelho), quatro ""BB" de ouro.
 A dinastia paleóloga
 Os Paleólogos eram, originalmente, pequenos membros da nobreza oriundos da Macedónia. O primeiro Paleólogo a figurar nos registos históricos é Jorge Paleólogo, um amigo de Aleixo I Comneno, mas desconhecem-se os seus antepassados. O primeiro a casar-se com um membro da família imperial foi um certo Aleixo Paleólogo, cuja esposa era uma neta de Zoé (Sofia) Ducena, a filha mais nova de , e do seu marido Adriano Comneno, o irmão mais novo do imperador Aleixo I Comneno. Um outro Aleixo Paleólogo casou-se com Irene Angelina, filha mais velha de e de Eufrósine Ducena Camaterina. A filha deste casal, Teodora Paleóloga, casou-se com seu primo, Andrônico Paleólogo (que também descendia de Zoé), e foi progenitora da família imperial, uma vez que o seu filho veio a ser o imperador .
 , filho de Miguel VIII, casou-se com Ana da Hungria e foi pai de Miguel Paleólogo, por vezes referido como Miguel IX. O filho deste, neto de Andrónico II, foi .
 João V foi o pai, com Helena Cantacuzena, filha de João VI Cantacuzeno, de Andrónico IV Paleólogo e de Manuel II Paleólogo.
 Manuel II foi o pai de e de , o último imperador, bem como dos déspotas da Moreia Demétrio Paleólogo e Tomás Paleólogo e avô de André Paleólogo, o último Chefe da Casa Imperial de Paleólogo.
 Demétrio, depois de ter dado um pretexto a para invadir a Moreia, foi derrubado e a sua filha Helena fez parte do harém do sultão durante algum tempo. Tomás, exilado em Veneza, vendeu o título imperial a Carlos VII de França, que, no entanto, nunca o empregou oficialmente.
 Zoé, filha de Tomás, casou-se com Ivan III da Rússia e, regressando à fé ortodoxa, retomou o seu nome de baptismo Sofia. A sua influência na corte limitou o poder dos boiardos e levou, a prazo, à proclamação do duque da Moscóvia como Czar de todas as Rússias. A descendência masculina de Tomás extinguiu-se rapidamente, e os seus descendentes através de uma filha sua são, nos dias de hoje, os duques Castriota de San Pietro de Galatina, da aristocracia do sul de Itália.
 Uma dessas descendentes femininas, a Princesa de Aremberg, casou-se no início do século XIX com um Conde Palatino de Zweibrücken, tornando, por exemplo, os duques da Baviera descendentes dos imperadores bizantinos. Também a rainha Ana, princesa de Bourbon-Parma, e consorte de Miguel I da Roménia, descende dos Aremberg, e é por isso igualmente descendente dos imperadores bizantinos.
 Um ramo mais jovem
 Um filho mais novo de Andrónico II tornou-se senhor de Monferrato, herdando o título através da sua mãe. A sua dinastia senhorial, no norte de Itália, sobreviveu ao ramo imperial de Constantinopla. Esta herança veio a ser posteriormente incorporada, através do casamento, à família Gonzaga, senhores de Mântua. Mais tarde a sucessão passou para os duques da Lorena, cujo chefe veio a ser o progenitor dos imperadores Habsburgo-Lorena da Áustria.
 Imperadores da dinastia paleóloga
 , filho de Miguel VIII
 , coimperador, filho de Andrónico II
 , filho de Miguel IX
 , filho de Andrónico III (contestado por João VI Cantacuzeno), parente, pelo lado materno, dos Paleólogos
 , filho mais velho de João V
 , filho de Andrónico IV
 , co-imperador, filho de João VII
 , filho mais novo de João V
 , filho mais velho de Manuel II
 , outro filho de Manuel II
 Relações dinásticas
 O Império Bizantino restaurado pelos Paleólogos era muito débil quando comparado com o império pré-1204, pelo que os imperadores desta dinastia não se puderam dar ao luxo do "isolamento dourado" em que o império se mantivera anteriormente. O futuro casou-se com os Ducas Vatatzes, parentes da família Vatatzes Láscaris, de modo a consolidar a sua posição no Império de Niceia.
 Irene Paleóloga, irmã de Miguel VIII e filha de Andrónico Ducas Comneno Paleólogo e de Teodora, foi mãe de Maria Cantacuzena, que se casou com Constantino Tico da Bulgária e, depois, com Lacanas da Bulgária. Miguel VIII também foi o pai de Constantino, que, por sua vez, foi pai de João, que seria o sogro de da Sérvia.
 Irene, filha de Miguel, casou-se com João Asen III da Bulgária; outra filha, Eudóxia Paleóloga, casou-se com João II da Trebizonda;
 casou-se com Ana da Hungria e foi o pai de Miguel Paleólogo, que faleceu antes do seu pai mas foi designado co-imperador. Este Miguel casou-se com uma princesa do Reino Arménio da Cilícia (Arménia Menor), Rita da Armênia. O filho de Miguel IX e neto de Andrônico II tornou-se . Teodora, uma filha de Miguel IX, casou-se com líderes búlgaros, primeiro com Teodoro Esvetoslau e, posteriormente, com Miguel Sismanes.
 Com a sua segunda mulher, Irene de Monferrato, Andrônico II teve Simonida Paleóloga, que viria a ser a esposa de Estêvão Milutin da Sérvia.
 casou-se primeiro com uma princesa de Brunsvique, Irene de Brunsvique, que morreu sem descendência, e, em segundas núpcias, com Ana de Saboia, que descendia de Balduíno I de Constantinopla. Foram os pais de João V Paleólogo, que foi obrigado a casar-se com Helena, filha de João VI Cantacuzeno.
 De forma a obter apoio para derrubar João VI, João V deu a sua irmã, Maria, em casamento aos Gattilusio e recebeu o Ducado de Lesbos em contrapartida. Este casal fundou a família nobre que foi continuada na aristocracia genovesa, sendo antepassados dos príncipes do Mônaco.
 Andrónico IV desposou Ceratza da Bulgária. Manuel II casou-se com uma filha de uma régulo do então desmembrado Império Sérvio, Helena Dragasa. Sofia Paleóloga, filha de Tomás Paleólogo, casou-se com Ivã III da Rússia.
 Em 1446, Helena, irmã mais velha de Sofia, casou-se com Lázaro II Branković, um príncipe sérvio.
 História política
 Sob o governo dos Paleólogos, o Império Bizantino em fragmentação ainda se reclamava o herdeiro do Império Romano, embora estivesse centrado na tradição e cultura gregas. A expressão "Helenos" tornou a ser utilizada para os Bizantinos se identificarem a si próprios, depois de ter sido um sinónimo de "pagãos" durante séculos. A dinastia foi mecenas da literatura e das artes; Jorge Gemistos Pléton, entre outros, destaca-se. A controvérsia do Hesicasmo teve lugar durante o governo dos Paleólogos.
 Nestes dias finais do império, o Peloponeso tornou-se na maior e mais rica região sob o controlo imperial, e era governado como um despotado por membros da família imperial, normalmente dois ou três dos irmãos mais novos conjuntamente. Apesar das frequentes disputas entre déspotas, estes revelaram-se caninamente fiéis ao imperador de Constantinopla (excepto quando um ou mais deles tentavam guindar-se ao trono imperial), enquanto as suas terras estavam cercadas pelos Venezianos e pelos Otomanos hostis. A capital do Despotado da Moreia era Mistra, uma grande fortaleza construída pelos Paleólogos perto de Esparta.
 Os Paleólogos tentaram frequentemente acabar com o cisma entre as igrejas Católica e Ortodoxa, na esperança de que tal fato levaria os reinos ocidentais a apoiar os Bizantinos contra os Turcos. No entanto, todas as tentativas de reconciliação chocaram contra a feroz oposição da população.
 A família tinha conexões em toda a Europa. Eles casaram-se com famílias reais da Bulgária, da Geórgia e da Sérvia, bem como famílias nobres de Trebizonda, do Epiro, da República de Génova, Monferrato, e Moscóvia.
 Alguns membros da dinastia permaneceram (e prosperaram, até certo ponto) em Constantinopla muito tempo depois da conquista otomana. Documentos otomanos dos séculos XV e XVI identificaram fazendeiros e comerciantes chamados Comnenus bin Paleólogo, Yorgi bin Paleólogo, e Manuel Paleólogo.
 Famílias reais
 Século XIII no Império Bizantino
 Século XIV no Império Bizantino
 Século XV no Império Bizantino


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 1.10.2019
 COM(2019) 447 final
 2019/0209(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Padome 2019. gada 8. jūlijā pieņēma lēmumu
 1
 , ar kuru Eiropas Komisiju pilnvaro sākt sarunas par to, lai atjaunotu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp ES un Mauritānijas Islāma Republiku un tā īstenošanas protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī.
 Minētais pilnvarojums paredz, ka gadījumā, ja sarunas par jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) un tā protokolu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku turpinātos ilgāk nekā paredzēts, un lai izvairītos no ilgstoša zvejas darbību pārtraukuma, Komisijai vajadzētu būt iespējai vienoties ar Mauritānijas Islāma Republiku par pašreizējā protokola pagarināšanu par ne vairāk kā vienu gadu, vienlaikus turpinot censties panākt vienošanos par pilnvarojumā noteiktajiem mērķiem atbilstošu jaunu IZPN un jaunu protokolu.
 Pirmajā sarunu kārtā (2019. gada 2.–4. septembris) Eiropas Savienības un Mauritānijas Islāma Republikas sarunu vedēji vienojās, ka, tā kā sarunas ir sarežģītas, sarunu noslēgšanai būs vajadzīgas vairākas sarunu kārtas. Tādēļ abas puses vienojās par pašreizējā protokola darbības termiņa pagarināšanu par ne vairāk kā vienu gadu, kā paredzēts Padomes pilnvarojumā. Šis pagarinājums ir noteikts ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas tika parafēts Briselē 2019. gada 4. septembrī.
 Lai izvairītos no pārtraukumiem Eiropas flotes zvejas darbībās Mauritānijas ūdeņos, Padomes lēmums, ar kuru apstiprina šo nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, jāpieņem savlaicīgi, lai abas puses varētu šo nolīgumu parakstīt pirms 2019. gada 15. novembra, kad beidzas pašreizējā protokola darbības termiņš.
 Tālab Komisija ierosina, ka Padomei ir jāatļauj parakstīt un provizoriski piemērot šo vēstuļu apmaiņu, kas ļaus pašreizējā protokola darbības termiņu pagarināt par ne vairāk kā vienu gadu.
 Protokola mērķis ir piešķirt zvejas iespējas Eiropas Savienības kuģiem Mauritānijas ūdeņos, ņemot vērā pieejamos zinātniskos novērtējumus, it īpaši no Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF), un ievērojot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) zinātniskos atzinumus un ieteikumus, kā arī saskaņā ar pieejamo pārpalikumu. Mērķis turklāt ir pastiprināt Eiropas Savienības un Mauritānijas Islāma Republikas sadarbību, lai izveidotu tādas partnerattiecības, kurās abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Mauritānijas Islāma Republikas zvejas zonā.
 Protokolā paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:
 –
 1. kategorija. Vēžveidīgo (izņemot langustus un krabjus) zvejas kuģi: 5000 t un 25 kuģi;
 –
 2. kategorija. Melnā heka zvejas traleri (izņemot saldētājtralerus) un kuģi zvejai ar grunts āķu jedām: 6000 t un 6 kuģi;
 –
 2.a kategorija. Saldētājtraleri, kas zvejo melno heku: 3500 t heka, 1450 t kalmāra, 600 t sēpijas 6 kuģiem;
 –
 3. kategorija. Demersālo sugu (izņemot melno heku) zvejas kuģi, kas nezvejo ar trali: 3000 t un 6 kuģi;
 –
 4. kategorija. Tunzivju seineri: 12 500 t (atsauces daudzums) un 25 kuģi;
 –
 5. kategorija. Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi tunzivju zvejai ar āķu jedām: 7500 t (atsauces daudzums) un 15 kuģi;
 –
 6. kategorija. Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri: 225 000 t
 2
 un 19 kuģi;
 –
 7. kategorija. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi: 15 000 t (šajā kategorijā izmantoto daudzumu atvelk no 6. kategorijai paredzētā daudzuma) un 2 kuģi.
 •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā
 Atbilstoši zivsaimniecības politikas reformas prioritātēm
 3
 zvejas iespējas Savienības kuģiem Mauritānijas ūdeņos ar protokolu tiek piešķirtas, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot ICCAT ieteikumus. Protokols turklāt ļauj Eiropas Savienībai un Mauritānijas Islāma Republikai ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Mauritānijas ūdeņos, un atbalstīt Mauritānijas Islāma Republikas centienus attīstīt savu zivsaimniecības nozari – tas ir abu pušu interesēs.
 •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām
 Sarunu risināšana ar Mauritānijas Islāma Republiku par jaunu partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē un tā īstenošanas protokolu, kur viens no posmiem ir šis priekšlikums par darbības termiņa pagarināšanu, tiek veikta saskaņā ar ES ārējo darbību attiecībā uz ĀKK valstīm un konkrēti ar Savienības mērķiem, ko tā izvirzījusi demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanas ziņā.
 Savukārt vietējā mērogā ekonomiskā aktivitāte Mauritānijas zivsaimniecības nozarē palīdzēs risināt neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Izvēlētais juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, kura 43. panta 2. punkts izveido kopējo zivsaimniecības politiku, bet 218. panta 5. punktā ir izklāstīta procedūra sarunu risināšanai un nolīgumu noslēgšanai starp Savienību un trešām valstīm.
 •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
 Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.
 •Proporcionalitāte
 Priekšlikums ir samērīgs ar mērķi izveidot juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvaru zvejas darbībām, ko Savienības kuģi veic trešo valstu ūdeņos, kā noteikts Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. pantā. Priekšlikums atbilst šiem noteikumiem, kā arī tiem, kas saistīti ar tās pašas regulas 32. pantā paredzēto finansiālo atbalstu trešai valstij.
 Protokolā, kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī, noteiktā satvara darbības termiņa pagarināšana par vienu gadu ir lietderīga sarunu procesā, lai nodrošinātu Mauritānijas ūdeņos darbojošās Eiropas flotes zvejas darbību nepārtrauktību.
 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes
 Vērtējot 2015.–2019. gada protokolu, notika apspriedes ar ieinteresētajām personām. Tehnisko sanāksmju laikā apspriedes notikušas arī ar dalībvalstu ekspertiem. Šajās apspriedēs secināts, ka zivsaimniecības protokolu ar Mauritānijas Islāma Republiku ir lietderīgi atjaunot. Šis priekšlikums par protokola darbības termiņa pagarināšanu ir solis protokola atjaunošanas sarunu procesā.
 •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Mauritānijas Islāma Republikas zivsaimniecības pārvaldītājiem un pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.
 •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante vērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Eiropas Savienības ikgadējais finansiālais ieguldījums ir 61 625 000 EUR, un tas pamatojas uz:
 a) summu, kura attiecībā uz protokolā paredzētajām kategorijām maksājama par piekļuvi zvejas resursiem un kuras apjoms visā protokola darbības termiņa pagarināšanas laikā ir 57 500 000 EUR/gadā;
 b) atbalstu Mauritānijas zivsaimniecības nozares rīcībpolitikas attīstībai uz visu protokola darbības termiņa pagarināšanas laiku: 4 125 000 EUR/gadā. Šis atbalsts visā protokola piemērošanas laikā ir saskaņā ar valsts politikas mērķiem par ilgtspējīgu kontinentālā šelfa un jūras zvejas resursu pārvaldību.
 Ikgadējā saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā
 4
 .
 Ar vēstuļu apmaiņu termiņa pagarināšanai arī nosaka proporcionāla samazinājuma klauzulu gadījumam, ja, sarunām par partnerattiecību nolīguma un tā protokola atjaunošanu noslēdzoties, tie tiktu parakstīti un kļūtu piemērojami pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa pagarinājuma beigām.
 5.CITI ELEMENTI
 •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība
 Uzraudzības kārtība ir paredzēta protokolā, kura darbības termiņa pagarinājums ir vēstuļu apmaiņas priekšmets.
 2019/0209 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)
 2008. gada 8. augustā stājās spēkā Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku
 5
 (turpmāk “nolīgums”), kas apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1801/2006
 6
 .Tā protokols, ar kuru nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (turpmāk “protokols”) un kurš stājā spēkā tajā pašā dienā uz divu gadu periodu, vairākkārt ir ticis aizstāts.
 (2)
 2019. gada 15. novembrī beidzas nolīguma līdzšinējā protokola darbības termiņš.
 (3)
 2019. gada 8. jūlijā Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Mauritānijas Islāma Republiku, lai noslēgtu jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu.
 (3)
 Gaidot, kamēr noslēgsies sarunas par nolīguma un tā protokola atjaunošanu, Komisija Eiropas Savienības vārdā sarunu ceļā ir panākusi nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai protokola, ar kuru nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, darbības termiņš tiktu pagarināts par ne vairāk kā vienu gadu. Sarunas noslēdzās sekmīgi un 2019. gada 4. septembrī tika parafēta vēstuļu apmaiņa.
 (4)
 Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā mērķis ir ļaut Eiropas Savienībai un Mauritānijas Islāma Republikai turpināt sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku, zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Mauritānijas ūdeņos, kā arī ļaut Savienības kuģiem minētajos ūdeņos veikt zvejas darbības.
 (5)
 Tādēļ nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā, ka tas ir vēl noslēdzams.
 (6)
 Lai nodrošinātu Savienības kuģu zvejas darbību nepārtrauktību Mauritānijas ūdeņos, nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāpiemēro provizoriski,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Ar šo Savienības vārdā apstiprina, ka tiek parakstīts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī (turpmāk “nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
 Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Padomes Ģenerālsekretariāts izstrādā pilnvaru instrumentu, ar ko personu vai personas, ko izraudzījies nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā sarunvedējs, pilnvaro parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, ņemot vērā tā noslēgšanu.
 3. pants
 Kamēr nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā nav stājies spēkā, to saskaņā ar tā 6. punktu piemēro provizoriski no 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc tā parakstīšanas dienas.
 4. pants
 Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.
 PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.
 Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī.
 1.2.
 Attiecīgā rīcībpolitikas joma (jomas)
 11 – Jūrlietas un zivsaimniecība
 11.03 – Obligātās iemaksas reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) un citām starptautiskajām organizācijām un ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumiem (IZN)
 11.03.01 – Pārvaldības satvara izveidošana Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos
 1.3.
 Priekšlikuma/iniciatīvas būtība:
 ◻ jauna darbība
 ◻ jauna darbība, kas balstās uz iepriekš veiktu izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību
 7
 X esošas darbības pagarināšana
 ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošana vai pārorientēšana uz citu / jaunu darbību
 1.4.
 Mērķi
 1.4.1.
 Vispārīgie mērķi
 Sarunās apspriežot un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus (IZPN) ar trešām valstīm, tiek sasniegts vispārīgais mērķis nodrošināt ES zvejas kuģu piekļuvi trešo valstu zvejas zonām un veidot partnerību ar minētajām valstīm, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Savienības ūdeņiem.
 IZPN nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kuru uzņemšanās notikusi saskaņā ar citām Eiropas rīcībpolitikas jomām (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā un politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecību pārvaldība).
 1.4.2.
 Konkrētie mērķi
 Konkrētais mērķis
 Sekmēt ilgtspējīgu zvejošanu ārpus Savienības ūdeņiem, saglabāt Eiropas klātieni tāljūras zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares un patērētāju intereses, sarunās apspriežot un noslēdzot IZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas rīcībpolitikām.
 Attiecīgās ABM/ABB darbības
 Jūrlietas un zivsaimniecība: pārvaldības satvara izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos (budžeta pozīcija 11.03.01).
 1.4.3.
 Paredzamais rezultāts (rezultāti) un ietekme
 Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
 Pašreizējā ZPN protokola darbības termiņa pagarināšana ļauj izvairīties no Savienības kuģu zvejas darbību pārtraukšanas 2019. gada 15. novembrī, kad beigsies protokola darbības termiņš. Termiņu paredzēts pagarināt par ne vairāk kā vienu gadu, kamēr nav pabeigtas sarunas par ZPN atjaunošanu.
 Protokols ļauj izveidot stratēģisku partnerību zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku. Protokols turklāt veicinās zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu, izmantojot finansiālu atbalstu (nozariskais atbalsts) tādu programmu īstenošanai, kuras partnervalsts līmenī pieņemtas konkrēti uzraudzības, nelegālas zvejas apkarošanas un mazapjoma zvejas atbalstīšanas jomā.
 1.4.4.
 Snieguma rādītāji
 Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem.
 Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (zvejas atļauju ikgadējais procentuālais izmantojums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām).
 Nozvejas dati (paredzēta datu vākšana un analīze) un nolīguma komerciālā vērtība.
 Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību Savienībā, kā arī uz Savienības tirgus stabilizāciju (agregētā veidā kopā ar citiem IZPN).
 Labvēlīgā ietekme uz partnervalsts veikto pētniecisko darbu, zvejas darbību uzraudzību un kontroli un zvejniecības, konkrēti, mazapjoma zvejas sektora, attīstību.
 1.5.
 Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.5.1.
 Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks
 Lai izvairītos no pārtraukuma zvejas darbībās, kas notiek saskaņā ar pašreizējo protokolu, paredzēts, ka vēstuļu apmaiņa, ar ko pagarina protokola darbības termiņu, ir piemērojama provizoriski no parakstīšanas dienas no 2019. gada 16. novembra vai no vēlākas parakstīšanas dienas.
 1.5.2.
 Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.
 Ja Savienība protokolu nenoslēgs no jauna, Savienības kuģi vairs nedrīkstēs veikt zvejas darbības, jo nolīgumā ir ietverta klauzula, kas izslēdz zvejas darbības, kuras netiek veiktas nolīguma protokola noteiktajā satvarā. Tāpēc Savienības tāljūras flote saņem pārliecinošu pievienoto vērtību. Turklāt protokols piedāvā satvaru ciešākai Savienības un Mauritānijas Islāma Republikas sadarbībai.
 1.5.3.
 Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
 Izanalizējušas Mauritānijas Islāma Republikas zvejas zonā agrāk gūto nozveju un to, kas gūta nesen līdzīgu šajā reģionā spēkā esošu protokolu satvarā, kā arī pieejamos izvērtējumus un zinātniskos ieteikumus, puses ir nolēmušas paskaidrojuma rakstā minētajām kategorijām noteikt zvejas iespējas, kas izteiktas kā kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) vai atsauces daudzums. Attiecībā uz nozarisko atbalstu ņemta vērā vajadzība nostiprināt Mauritānijas Islāma Republikas zvejas iestāžu spējas un nacionālās zivsaimniecības stratēģijas prioritātes, proti, zinātnisko pētniecību un zvejas darbību kontroles un monitoringa darbības.
 1.5.4.
 Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
 Līdzekļi, kas piešķirti kā finansiālā atlīdzība par ZPN doto piekļuvi, veido aizvietojamus ieņēmumus Mauritānijas Islāma Republikas valsts budžetā. Tomēr nozariskajam atbalstam paredzēto finansējumu (parasti – ar ikgadējā finanšu likuma starpniecību) piešķir zivsaimniecības jomā kompetentajai ministrijai – tāds ir ZPN noslēgšanas un īstenošanas uzraudzības nosacījums. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar pārējo finansējumu, kura avots ir citi starptautiskie finansētāji un kuru piešķir valsts līmeņa projektu un/vai programmu īstenošanai zivsaimniecības nozarē.
 1.5.5.
 Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums
 n. p.
 Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme
 X Ierobežots ilgums
 ◻
 Spēkā no 2019. līdz 2024. gadam.
 X
 Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām – 2020. gadā, uz maksājumu apropriācijām – no 2019. līdz 2021. gadam.
 ◻ Beztermiņa
 Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,
 pēc kura turpinās normāla darbība.
 Paredzētie pārvaldības veidi
 8
 X Komisijas īstenota tieša pārvaldība:
 X ko veic tās struktūrvienības, ieskaitot personālu Savienības delegācijās;
 ◻
 ko veic izpildaģentūras.
 ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
 ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:
 ◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;
 ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);
 ◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;
 ◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;
 ◻ publisko tiesību subjektiem;
 ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;
 ◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
 ◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.
 Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
 Piezīmes
 2.
 PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.
 Pārraudzības un ziņošanas noteikumi
 Norādīt biežumu un nosacījumus.
 Komisija (MARE ĢD sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju attiecīgajā valstī (Nuakšota)) nodrošinās protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, jo īpaši tādos aspektos kā operatoru iesaistīšanās zvejas iespēju izmantošanā, nozvejas dati un nozares atbalsta nosacījumu izpilde.
 ZPN turklāt paredzēta vismaz viena Apvienotās komitejas ikgadējā sanāksme, kuras laikā Komisija tiekas ar Mauritānijas Islāma Republiku, lai apspriestos par nolīguma un tā protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, pielāgotu programmu un/vai finansiālo ieguldījumu.
 2.2.
 Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.2.1.
 Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums
 Apzinātais risks ir zvejas iespēju nepilnīga apguve no ES kuģu īpašnieku puses un zivsaimniecības nozares politikas finansēšanai paredzēto līdzekļu nepilnīga apguve vai apguves kavēšanās no Mauritānijas Islāma Republikas puses.
 2.2.2.
 Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu
 Paredzēts izvērsts dialogs par sektorpolitikas plānošanu un īstenošanu saskaņā ar nolīgumu un protokolu. Šo kontroles metožu daļa ir arī rezultātu kopīga analīze.
 Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas nolīguma un protokola apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos.
 2.2.3.
 Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)
 2.3.
 Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 Norādīt esošos vai paredzētos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.
 Komisija apņemas tiekties izveidot politisko dialogu un regulāru sadarbību ar Mauritānijas Islāma Republiku, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma un protokola īstenošanu un stiprināt Savienības ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar ZPN, attiecas tās parastie budžeta un finanšu noteikumi un procedūras. Konkrēti, tiek pilnībā identificēts trešo valstu bankas konts, kurā iemaksā finansiālo ieguldījumu. Protokolā noteikts, ka finansiālo ieguldījumu ieskaita Valsts kases kontā, kas atvērts Mauritānijas Centrālajā bankā.
 3.
 PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.
 Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 Esošās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu veids
 Iemaksas
 Nr.
 Dif./nedif.
 9
 no EBTA valstīm
 10
 no kandidātvalstīm
 11
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 11.03.01
 Pārvaldības satvara (IZN) izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos
 Dif.
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu veids
 Iemaksas
 Nr.
 Dif./nedif.
 no EBTA valstīm
 no kandidātvalstīm
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 [XX.YY.YY.YY]
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 3.2.
 Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām
 3.2.1.
 Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām
 ◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas
 X
 Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas
 izdevumu kategorija
 Nr.
 2
 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi
 MARE ĢD
 2019.
 gads
 2020.
 gads
 2021.
 gads
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 Budžeta pozīcija
 12
 11.0301
 Saistības
 (1a)
 61,625
 61,625
 Maksājumi
 (2a)
 57,500
 4,125
 61,625
 Budžeta pozīcija
 Saistības
 (1b)
 Maksājumi
 (2b)
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 13
 Budžeta pozīcija
 (3)
 KOPĀ MARE ĢD
 apropriācijas
 Saistības
 =1a+1b+3
 61,625
 61,625
 Maksājumi
 =2a+2b
 +3
 57,500
 4,125
 61,625
 • KOPĀ darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 61,625
 61,625
 Maksājumi
 (5)
 57,500
 4,125
 61,625
 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 Saistības
 =4+6
 61,625
 61,625
 Maksājumi
 =5+6
 57,500
 4,125
 61,625
 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu:
 •KOPĀ darbības apropriācijas (visas darbības izdevumu kategorijas)
 Saistības
 (4)
 Maksājumi
 (5)
 KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (visas darbības izdevumu kategorijas)
 (6)
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1. līdz 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 (atsauces summa)
 Saistības
 =4+6
 61,625
 61,625
 Maksājumi
 =5+6
 57,500
 4,125
 61,625
 Daudzgadu finanšu shēmas
 izdevumu kategorija
 5
 “Administratīvie izdevumi”
 Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē
 tiesību akta finanšu pārskata pielikumā
 (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.
 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
 2019.
 gads
 2020.
 gads
 2021.
 gads
 KOPĀ
 MARE ĢD
 • Cilvēkresursi
 • Citi administratīvie izdevumi
 KOPĀ MARE ĢD
 Apropriācijas
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 (Saistību summa = maksājumu summa)
 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
 2019.
 gads
 2020.
 gads
 2021.
 gads
 KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 Saistības
 61,625
 61,625
 Maksājumi
 57,500
 4,125
 61,625
 3.2.2.
 Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām
 Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un iznākumus
 ⇩
 2019.
 gads
 2020.
 gads
 2021.
 gads
 KOPĀ
 Veids
 14
 Vidējās izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Izmaksas
 Daudzums
 Kopējais daudzums
 Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
 15
 ...
 – Piekļuve
 Ikgad.
 57,5
 57,5
 4,125
 61,625
 – Nozariskais atbalsts
 Ikgad.
 4,125
 4,125
 – Iznākums
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1
 61,625
 61,625
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...
 – Iznākums
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2
 KOPSUMMAS
 61,625
 61,625
 3.2.3.
 Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām
 X
 Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas
 ◻
 Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:
 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
 N
 16
 gads
 N+1
 gads
 N+2
 gads
 N+3
 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
 Cilvēkresursi
 Citi administratīvie izdevumi
 Daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 starpsumma
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 17
 Cilvēkresursi
 Citi administratīvie izdevumi
 Starpsumma ārpus
 daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 KOPĀ
 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 3.2.3.1.
 Aplēstās cilvēkresursu vajadzības
 X
 Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi
 ◻
 Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
 Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
 N
 gads
 N+1
 gads
 N+2
 gads
 N+3
 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)
 XX 01 01 02 (Delegācijas)
 XX 01 05 01/11/21 (Netiešā pētniecība)
 10 01 05 01/11 (Tiešā pētniecība)
 • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
 18
 XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)
 XX 01 04 yy
 19
 – galvenajā mītnē
 – delegācijās
 XX 01 05 02/12/22 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)
 10 01 05 02/12 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt)
 KOPĀ
 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
 Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 Veicamo uzdevumu apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki
 Protokola īstenošana (maksājumi, ES kuģu piekļuve Mauritānijas ūdeņiem, zvejas atļauju apstrāde), apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un turpmākie pasākumi, sagatavošanās protokola atjaunošanai, neatkarīgs izvērtējums, likumdošanas procedūras un sarunu risināšana.
 Ārštata darbinieki
 Protokola īstenošana: saziņa ar Mauritānijas iestādēm par Savienības kuģu piekļuvi Mauritānijas ūdeņiem, zvejas atļauju apstrāde, apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un turpmākie pasākumi, jo īpaši nozariskā atbalsta īstenošana.
 3.2.4.
 Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 Priekšlikuma/iniciatīvas finansēšanai:
 X
 pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā
 Attiecas uz rezerves pozīcijas izmantošanu (40. nodaļa).
 ◻
 jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā
 Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot.
 ◻
 jāpārskata DFS
 Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.
 3.2.5.
 Trešo personu iemaksas
 Priekšlikums/iniciatīva:
 X
 neparedz trešo personu līdzfinansējumu
 ◻
 paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:
 apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
 N
 20
 gads
 N+1
 gads
 N+2
 gads
 N+3
 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas
 3.3.
 Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 X
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.
 ◻
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
 ◻
 pašu resursus
 ◻
 dažādus ieņēmumus
 Atzīmējiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām ◻
 miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija:
 Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas
 Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
 21
 N
 gads
 N+1
 gads
 N+2
 gads
 N+3
 gads
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 ... pants
 Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.
 Citas piezīmes (piem., metode/formula, ko izmanto, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem, vai jebkura cita informācija).
 (1)
 Padomes 2019. gada 8. jūlija Lēmums, ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Mauritānijas Islāma Republiku, lai noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu (ST 10231 2019 INIT).
 (2)
 Atļauts 10 % pārsniegums, un tas neietekmē finansiālā ieguldījuma apjomu, ko Eiropas Savienība maksā par piekļuvi.
 (3)
 OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.
 (4)
 Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos (2013/C 373/01).
 (5)
 OV L 343, 8.12.2006., 4. lpp.
 (6)
 Padomes Regula (EK) Nr. 1801/2006 (2006. gada 30. novembris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (OV L 343, 8.12.2006., 1. lpp.).
 (7)
 Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
 (8)
 Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 .
 (9)
 Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.
 (10)
 EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
 (11)
 Kandidātvalstis un – attiecīgā gadījumā – potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
 (12)
 Saskaņā ar oficiālo budžeta nomenklatūru.
 (13)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (14)
 Iznākumi ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
 (15)
 Konkrētais mērķis, kas norādīts 1.4.2. punktā. “Konkrētie mērķi”.
 (16)
 N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. “N” vietā ierakstiet paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021). Tādā pašā veidā ierakstiet turpmākos gadus.
 (17)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (18)
 AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.
 (19)
 Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
 (20)
 N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. “N” vietā ierakstiet paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021). Tādā pašā veidā ierakstiet turpmākos gadus.
 (21)
 Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 1.10.2019
 COM(2019) 447 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī
 PIELIKUMS – Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī
 A. Eiropas Savienības vēstule
 Ekselences!
 Man ir tas gods apstiprināt, ka esam vienojušies par turpmāk aprakstīto pagaidu režīmu, lai nodrošinātu, ka tiek pagarināts darbības termiņš pašlaik spēkā esošajam (2015. gada 16. novembris–2019. gada 15. novembris) protokolam (turpmāk “Protokols”), ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, līdz tiek pabeigtas sarunas par partnerattiecību nolīguma un protokola atjaunošanu.
 Šajā sakarā Eiropas Savienība un Mauritānijas Islāma Republika ir vienojušās par turpmāko.
 (1)No 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas Protokola pēdējā darbības gadā piemērojamā režīma termiņš tiek pagarināts ar tiem pašiem nosacījumiem uz periodu, kas nepārsniedz vienu gadu.
 (2)Pagarinājuma ietvaros Savienības finansiālais ieguldījums par kuģu piekļuvi Mauritānijas ūdeņiem atbildīs ikgadējai summai, kas paredzēta Protokola 2. pantā, kuru Apvienotā komiteja grozījusi 2016. gada 15. un 16. novembrī
 1
 . Šis maksājums tiks veikts vienā reizē ne vēlāk kā trīs mēnešus no dienas, kad provizoriski sāks piemērot šo vēstuļu apmaiņu.
 (3)Nozariskā atbalsta summa šim nolīgumam par darbības termiņa pagarinājumu ir 4,125 miljoni euro. Apvienotā komiteja, kuras izveide paredzēta Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 10. pantā, ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no dienas, kad sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu, apstiprina ar šo summu saistīto programmu saskaņā ar Protokola 3. panta 1. punktu. Protokola 3. pantā izklāstītie nosacījumi, kas attiecas uz īstenošanu un nozariskā atbalsta maksājumiem, būs piemērojami mutatis mutandis.
 (4)Gadījumā, ja, sarunām par partnerattiecību nolīguma un tā protokola atjaunošanu noslēdzoties, tie tiktu parakstīti un kļūtu piemērojami pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa beigām, kas noteikts 1. punktā, 2. un 3. punktā minētie finansiālā ieguldījuma maksājumi tiks samazināti proporcionāli laikam. Attiecīgā jau izmaksātā summa tiks atskaitīta no pirmā finansiālā ieguldījuma, kas veicams saskaņā ar jauno protokolu.
 (5)Šā nolīguma par darbības termiņa pagarinājumu piemērošanas laikā zvejas licences piešķirs Protokolā noteiktajā mērā ar nosacījumu, ka ir samaksātas maksas vai avansa maksājumi, kas atbilst Protokola 1. pielikuma 1. papildinājumā noteiktajiem.
 (6)Kamēr šī vēstuļu apmaiņa nav stājusies spēkā, tā ir piemērojama provizoriski no 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas. Šī vēstuļu apmaiņa stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs apstiprinātu šīs vēstules saņemšanu un dotu savu piekrišanu tās saturam.
 Lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.
 B. Mauritānijas Islāma Republikas vēstule
 Ekselences!
 Man ir tas gods apstiprināt, ka ir saņemta Jūsu šodienas vēstule, kuras teksts ir šāds:
 “Ekselences!
 Man ir tas gods apstiprināt, ka esam vienojušies par turpmāk aprakstīto pagaidu režīmu, lai nodrošinātu, ka tiek pagarināts darbības termiņš pašlaik spēkā esošajam (2015. gada 16. novembris–2019. gada 15. novembris) protokolam (turpmāk “Protokols”), ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, līdz tiek pabeigtas sarunas par partnerattiecību nolīguma un protokola atjaunošanu.
 Šajā sakarā Eiropas Savienība un Mauritānijas Islāma Republika ir vienojušās par turpmāko.
 (1)No 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas Protokola pēdējā darbības gadā piemērojamā režīma termiņš tiek pagarināts ar tiem pašiem nosacījumiem uz periodu, kas nepārsniedz vienu gadu.
 (2)Pagarinājuma ietvaros Savienības finansiālais ieguldījums par kuģu piekļuvi Mauritānijas ūdeņiem atbildīs ikgadējai summai, kas paredzēta Protokola 2. pantā, kuru Apvienotā komiteja grozījusi 2016. gada 15. un 16. novembrī
 2
 . Šis maksājums tiks veikts vienā reizē ne vēlāk kā trīs mēnešus no dienas, kad provizoriski sāks piemērot šo vēstuļu apmaiņu.
 (3)Nozariskā atbalsta summa šim nolīgumam par darbības termiņa pagarinājumu ir 4,125 miljoni euro. Apvienotā komiteja, kuras izveide paredzēta Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 10. pantā, ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no dienas, kad sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu, apstiprina ar šo summu saistīto programmu saskaņā ar Protokola 3. panta 1. punktu. Protokola 3. pantā izklāstītie nosacījumi, kas attiecas uz īstenošanu un nozariskā atbalsta maksājumiem, būs piemērojami mutatis mutandis.
 (4)Gadījumā, ja, sarunām par partnerattiecību nolīguma un tā protokola atjaunošanu noslēdzoties, tie tiktu parakstīti un kļūtu piemērojami pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa beigām, kas noteikts 1. punktā, 2. un 3. punktā minētie finansiālā ieguldījuma maksājumi tiks samazināti proporcionāli laikam. Attiecīgā jau izmaksātā summa tiks atskaitīta no pirmā finansiālā ieguldījuma, kas veicams saskaņā ar jauno protokolu.
 (5)Šā nolīguma par darbības termiņa pagarinājumu piemērošanas laikā zvejas licences piešķirs Protokolā noteiktajā mērā ar nosacījumu, ka ir samaksātas maksas vai avansa maksājumi, kas atbilst Protokola 1. pielikuma 1. papildinājumā noteiktajiem.
 (6)Kamēr šī vēstuļu apmaiņa nav stājusies spēkā, tā ir piemērojama provizoriski no 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas. Šī vēstuļu apmaiņa stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.”
 Apstiprinu, ka Jūsu vēstules saturs manai valdībai ir pieņemams.
 Atbilstoši Jūsu priekšlikumam Jūsu vēstule un šī vēstule veido nolīgumu.
 Lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.
 (1)
 Sk. Komisijas Lēmumu (ES) 2017/451 (2017. gada 14. marts), OV L 69, 15.3.2017., 34. lpp.
 (2)
 Sk. Komisijas Lēmumu (ES) 2017/451 (2017. gada 14. marts), OV L 69, 15.3.2017., 34. lpp.


type: caselaw

text:
 18.12.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 346/34
 Az Oberlandesgericht Celle (Németország) által 2010. október 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Joseba Andoni Aguirre Zarraga kontra Simone Pelz
 (C-491/10. sz. ügy)
 ()
 2010/C 346/57
 Az eljárás nyelve: német
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Oberlandesgericht Celle
 Az alapeljárás felei
 Kérelmező: Joseba Andoni Aguirre Zarraga
 Ellenérdekű fél: Simone Pelz
 Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
 1.
 A Brüsszel-IIa. rendelet (1) 42. cikkét az Alapjogi Chartával összhangban értelmezve kivételesen rendelkezik-e a végrehajtás helye szerinti tagállam bírósága saját felülvizsgálati jogkörrel az eredeti eljárás helye szerinti tagállam végrehajtandó határozatában tetten érhető súlyos alapjogi jogsértések esetén?
 2.
 Az iratok alapján az eredeti eljárás helye szerinti tagállam bírósága által nyilvánvalóan helytelenül kibocsátott — a Brüsszel-IIa. rendelet 42. cikke szerinti — igazolás ellenére köteles-e a végrehajtás helye szerinti tagállam bírósága a végrehajtásra?
 (1) A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 338., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 243. o.)