text:
Leedu Vabariigi seadustes on sätestatud mitu alternatiivset vaidluse lahendamise võimalust. 2012. aastal jõustus Leedus uuesti sõnastatud kaubandusarbitraaži seadus (komercinio arbitražo įstatymas). Seda seadust kohaldatakse Leedu Vabariigi territooriumil toimuvate vahekohtumenetluste suhtes olenemata sellest, milline on vaidluse poolte kodakondsus või rahvus, kas nad on füüsilised või juriidilised isikud või kas vahekohtumenetlust korraldab alaline vahekohtuorgan või kaasusepõhiselt moodustatud vahekohus. Vahekohtumenetlus on riigi kohtutega samaväärne alternatiiv. See annab võimaluse lahendada enamik ärivaidlusi kiiresti ja mugavalt mõlemale poolele vastuvõetavate sõltumatute, autoriteetsete ja lugupeetud eraisikute, mitte kohtunike ees. Vahekohtumenetluse pooled võivad vahekohtumenetlust reguleerivates eeskirjades vabamalt kokku leppida. Vahekohus võib tulla kokku vaidluse pooltele sobivas kohas ja valida vabalt menetluskeele, otsuse vormi jne. Elektroonilisi vahekohtukokkuleppeid tunnustatakse kirjalike kokkulepetena.
 2008. aastal võeti vastu tsiviilvaidluste lepitusmenetluse seadus (civilinių ginčų taikinamojo tarpininkavimo įstatymas). Tsiviilvaidluste lepitusmenetlus (mida kutsutakse ka vahendusmenetluseks) on vaidluse rahumeelse lahendamise menetlus, milles osaleb erapooletu kolmandast isikust vahendaja (lepitaja). Seaduses on sätestatud, et lepitusmenetlust võib kasutada selliste tsiviilvaidluste (nt perekonna- ja muude küsimustega seotud vaidlused) lahendamiseks, mida võib lahendada tsiviilkohtumenetluse teel. Pooled võivad kasutada seda vaidluse lahendamise võimalust nii enne vaidlusega kohtusse pöördumist (kohtuväline lepitusmenetlus) kui ka pärast kohtumenetluse algatamist (kohtulik lepitusmenetlus). Tuleb märkida, et lepitusmenetluse algus peatab nõude aegumise. Seega isegi kui vaidluse rahumeelne lahendamine ebaõnnestub, säilib poolte õigus taotleda õiguskaitset kohtult. Kohtulik lepitusmenetlus on tasuta. Pealegi, kui otsustate lahendada oma tsiviilvaidluse kohtuliku lepitusmenetluse teel, säästate kohtumenetlusega võrreldes märkimisväärselt aega ja vaeva ning ka raha, sest kui lepitusmenetlus lõppeb rahumeelse kokkuleppe saavutamisega, siis 75 % tasutud riigilõivust tagastatakse. Vaidluse lahendamine kohtuliku lepitusmenetluse teel tagab konfidentsiaalsuse ja menetluspool saab kohtulikust lepitusmenetlusest taganeda seda põhjendamata.
 Tarbijalepingutest tulenevate vaidluste kohtuvälist lahendamist reguleeritakse tarbijakaitseseadusega (vartotojų teisių apsaugos įstatymas), mis jõustus 2007. aastal ja milles on sätestatud kohtumenetluse alternatiiv, sealhulgas selle menetlusnormid ja institutsiooniline struktuur. Asutused, kes tegelevad Leedus vaidluste kohtuvälise lahendamisega, on tarbijakaitseamet (valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba), sideamet (ryšių reguliavimo tarnyba) ja teised konkreetsetes sektorites tekkinud vaidlustega tegelevad asutused (sideamet lahendab elektroonilise side ning posti- ja kullerteenuste valdkonna vaidlusi, Leedu Pank (Lietuvos bankas) lahendab tarbijate ja finantsteenuste osutajate vahelisi vaidlusi jne). Tarbijad võivad kasutada alternatiivse vaidluste lahendamise menetluse käigus õigusabi, kuid õigusabikulusid ei hüvitata. Õigusaktides sätestatud kriteeriumidele vastavatele tarbijatele antakse riiklikult tagatud esmast ja teisest menetlusabi. Alternatiivse vaidluste lahendamise organile esitatud taotlus ei peata tavaliselt nõude aegumist. Kuna tähtajad on suhtelised pikad ja teatavate nõuete aegumistähtajad lühikesed, on tarbijavaidluste lahendamisel oht ületada aegumistähtaegu.
 Leedu õigusaktides on teatavat liiki nõuete suhtes sätestatud lühemad aegumistähtajad.
 Lühemat kolmekuulist aegumistähtaega kohaldatakse juriidilise isiku organi otsuse kehtetuks tunnistamise nõuete suhtes.
 Lühemat kuuekuulist aegumistähtaega kohaldatakse:
 1) kohustuste täitmatajätmisel määratud karistuse (trahvi, viivise) täitmisele pööramisega seotud nõuete suhtes,
 2) müüdud esemete puudustega seotud nõuete suhtes.
 Lühemat kuuekuulist aegumistähtaega kohaldatakse selliste nõuete suhtes, mis tekivad transpordiettevõtjate ja nende klientide vahelistest suhetest seoses Leedust lähetatud saadetistega, samal ajal kui välisriigist lähetatud saadetiste suhtes kohaldatakse üheaastast aegumistähtaega.
 Lühemat kolmeaastast aegumistähtaega kohaldatakse kahju hüvitamise nõuete suhtes, sealhulgas toodete ebapiisavast kvaliteedist tulenenud kahju hüvitamise nõuete suhtes.
 Ka praaktöödega seotud nõuete suhtes kohaldatakse lühemaid aegumistähtaegu.
 Lepinguliste kohustustega seotud vaidlust reguleeritakse poolte vahel kokku lepitud õiguse alusel: seega, kui pooled on valinud Leedu Vabariigi õiguse, saavad nad oma õiguslikke huve kaitsta Leedu kohtutes. Selline pooltevaheline kokkulepe võib olla sätestatud lepingus või selle võib sõlmida vastavalt kohtuasja faktilistele asjaoludele. Pooled võivad kokku leppida, et teatava riigi õiguse alusel reguleeritakse kogu lepingut või lepingu teatavat osa (teatavaid osi). Kui pooled otsustavad, et lepingu suhtes tuleks kohaldada välisriigi õigust, ei saa sellele tuginedes jätta kohaldamata Leedu Vabariigis või mõnes teises riigis kohaldatavaid kohustuslikke eeskirju, mida ei saa poolte kokkuleppega muuta või kohaldamata jätta.
 Kui pooled on jätnud lepingu suhtes kohaldatava õiguse valimata, kohaldatakse selle riigi õigust, millega lepinguline kohustus on kõige tihedamalt seotud. Eeldatakse, et lepinguline kohustus on kõige tihedamalt seotud riigiga, mille territooriumil:
 1) on lepingule kõige iseloomulikuma kohustusega poole alaline elukoht või juhatuse asukoht. Kui kohustus on tihedamalt seotud selle riigi õigusega, kus asub kohustusega lepingupoole tegevuskoht, kohaldatakse selle riigi õigust;
 2) asub kinnisasi, kui lepingu esemeks on kinnisasja omandi- või kasutusõigus;
 3) asus peamine tegevuskoht transpordilepingu sõlmimise ajal, tingimusel et veoettevõtja peamine tegevuskoht on samas riigis, kus veos laaditi või kus asub kaubasaatja registreeritud asukoht või kust veos lähetati.
 Vahekohtukokkuleppeid reguleeritakse põhilepingu suhtes kohaldatava õiguse alusel. Kui põhileping on kehtetu, kohaldatakse vahekohtukokkuleppe sõlmimise koha õigust, kuid kui seda ei suudeta kindlaks teha, siis vahekohtumenetluse toimumise riigi õigust.
 Tekitatud kahjust tulenevaid poolte õigusi ja kohustusi reguleeritakse kahju kandnud poole valikul kas selle riigi õiguse alusel, kus asjaomane tegu toime pandi või muu kahju tekitanud asjaolu aset leidis, või selle riigi õiguse alusel, kus kahju kanti.
 Abieluvara reguleeriv õiguskord määratakse kindlaks abikaasade alalise elukoha riigi õiguse põhjal. Kui abikaasade alaline elukoht on eri riikides, reguleeritakse abieluvara selle riigi õiguse alusel, mille kodanikud mõlemad abikaasad on. Kui abikaasad on eri riikide kodanikud ja neil ei ole kunagi olnud ühist elukohta, kohaldatakse selle riigi õigust, kus abielu sõlmiti. Lepingus kindlaks määratud abieluvara reguleeritakse selle riigi õiguse alusel, mille abikaasad lepingus valivad. Sel juhul võivad abikaasad valida selle riigi õiguse, kus on nende praegune või tulevane alaline elukoht, kus abielu sõlmiti või mille kodanik üks abikaasadest on. Abikaasade kokkulepe vara suhtes kohaldatava õiguse suhtes kehtib seni, kuni see vastab valitud riigi või kokkuleppe sõlmimise riigi õiguse nõuetele.
 Kohtualluvuse eeskirjad on sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku (civilinio proceso kodeksas) artiklites 29–30. Hagi võib esitada kostja elukoha järgsesse kohtusse. Juriidilise isiku vastu tuleks hagi esitada juriidilise isiku juriidiliste isikute registrisse kantud asukoha järgi. Kui kostja on riik või kohalik omavalitsus, tuleks hagi esitada riiki või kohalikku omavalitsust esindava asutuse registreeritud asukoha järgi.
 Kui kostja elukoht ei ole teada, võib tema vastu hagi esitada tema vara asukoha või viimase teadaoleva elukoha järgi. Kui kostja elukoht ei ole Leedu Vabariigis, võib tema vastu hagi esitada tema vara asukoha või viimase teadaoleva elukoha järgi Leedu Vabariigis. Juriidilise isiku filiaali tegevusega seotud hagi võib esitada ka filiaali registreeritud asukoha järgi.
 Elatise väljamõistmise ja isaduse tuvastamise hagi võib esitada ka hageja elukoha järgi. Isiku tervise kahjustamise, sealhulgas surma põhjustamise hüvitamise nõude võib esitada hageja elukoha või kahju kandmise koha järgi. Isiku varale tekitatud kahju hüvitamise nõude võib esitada hageja elukoha (registreeritud asukoha) või kahju tekitamise koha järgi.
 Hagi, mis on seotud kokkuleppe või lepinguga, milles on täpsustatud selle täitmise koht, võib esitada ka kokkuleppes või lepingus märgitud täimiskoha järgi.
 Hooldaja, eestkostja või varahalduri tegevusega seotud hagi võib esitada ka hooldaja, eestkostja või varahalduri elukoha (registreeritud asukoha) järgi.
 Tarbijalepinguga seotud hagi võib esitada ka tarbija elukoha järgi.
 Hagejal on õigus valida mitme kohtu vahel, kes on pädevad asja arutama.
 Hagid, mis puudutavad kinnisasjaga seotud asjaõigusi, kinnisasja kasutamist (v.a abikaasade varasuhte lõpetamise avaldused lahutusasjades) ja kinnisasja arestist vabastamist, kuuluvad kinnisasja või kinnisasja põhiosa asukoha järgse kohtu pädevusse.
 Pärandaja võlausaldajate nõuded, mis on esitatud enne, kui pärijad on pärandi vastu võtnud, kuuluvad pärandi või pärandi põhiosa asukoha järgse kohtu pädevusse.
 Kõiki tsiviilasju lahendavad esimeses astmes piirkonnakohtud, välja arvatud juhul, kui asi kuulub ringkonnakohtute või Vilniuse ringkonnakohtu pädevusse.
 Ringkonnakohtud lahendavad esimese astme kohtuna järgmisi tsiviilasju:
 1) alates 4. aprillist 2013 hagid, mille hind on üle 150 000 liti, välja arvatud perekondlike või töösuhetega seotud asjad ja mittevaralise kahju hüvitamisega seotud asjad;
 2) autoriõigusega seotud mittevaralisi õigussuhteid puudutavad asjad;
 3) riigihangetega seotud õigussuhteid puudutavad asjad;
 4) pankroti või restruktureerimisega seotud asjad, välja arvatud füüsiliste isikute pankrotiga seotud asjad;
 5) kohtuvaidlused, mille üks pool on välisriik;
 6) aktsiate (osade, kaasosade) sundmüügi nõuded;
 7) juriidilise isiku tegevuse uurimise nõuded;
 8) kehtivate patsiendiõiguste rikkumisest tuleneva varalise ja mittevaralise kahju hüvitamisega seotud asjad;
 Järgmisi kohtuasju on esimese astmena pädev lahendama ainult Vilniuse ringkonnakohus:
 1) patendiseaduses (Lietuvos Respublikos patentų įstatymas) osutatud vaidlused;
 2) kaubamärgiseaduses (Lietuvos Respublikos prekių ženklų įstatymas) osutatud vaidlused;
 3) Leedu Vabariigis elava Leedu kodaniku lapsendamist puudutavad kohtuasjad, kui lapsendamise taotlejad on teise riigi kodanikud;
 4) muud tsiviilasjad, mida on eriseaduste kohaselt esimeses astmes ainupädev lahendama Vilniuse ringkonnakohus.
 Isikud võivad esitada kohtusse hagi ise või oma esindaja kaudu. Isiku osalemine kohtuistungil ei võta temalt õigust kasutada menetluses esindajat. Peetakse asjakohaseks, et esindaja osaleb kohtuistungil esindatava nimel, välja arvatud juhul, kui kohus peab esindatava kohalolu vajalikuks.
 Isikut peab tsiviilkohtumenetluse seadustikus ja tsiviilseadustikus (civilinis kodeksas) kindlaksmääratud kohtuasjades esindama advokaat (nt kui kohus menetleb asja, milles osaleb teovõimetuks tunnistatud isik, peab teda esindama advokaat).
 Kohtule dokumente esitada või kohtult dokumente saada soovivad isikud peavad võtma ühendust kohtu kantseleiga, kes selgitab neile dokumentide esitamise, saamise või tagastamise korda. Kohtu kontaktandmed.
 Alates e-teenuste portaali e.teismas.lt kasutuselevõtmisest 1. juulil 2013 on olnud võimalik esitada kohtuasja dokumente, jälgida menetluse kulgu, maksta riigilõivu ja saada muid teenuseid interneti teel.
 Kohtuasjade järjekindla menetlemise tagamiseks on määruses sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2014 tuleb kohtuasju, mida madalama astme kohtud on töödelnud elektrooniliselt, apellatsioonikohtusse ja kassatsioonikohtusse edasikaebamise korral samuti töödelda elektrooniliselt.
 Menetlusosalised peavad esitama menetlusdokumentide originaalid. Lisaks sellele peab kohus saama piisava arvu menetlusdokumentide ärakirju: üks ärakiri kummalegi poolele (mitme kostja või hagejaga kohtuasjade puhul üks ärakiri igaühele neist või kui kohtuasjaga seotud menetlusdokumente on määratud vastu võtma esindaja või volitatud isik, siis ainult üks ärakiri sellele esindajale või volitatud isikule) ja kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui menetlusdokument esitatakse elektrooniliselt. Menetlusdokumentide lisadest tuleb esitada sama arv ärakirju nagu menetlusdokumentidest, välja arvatud juhul, kui need esitatakse elektrooniliselt või kui kohus on andnud loa lisasid pooltele mitte esitada, sest neid on palju.
 Kõik menetlusdokumendid ja nende lisad tuleb kohtule esitada riigikeeles. Kui menetlusosalised, kellele menetlusdokumendid tuleb esitada, ei valda riigikeelt, peab kohus saama selliste dokumentide tõlked neile menetlusosalistele arusaadavasse keelde. Kui esitatud dokumendid tuleb tõlkida võõrkeelde, peavad pooled esitama nõuetekohaselt kinnitatud tõlked.
 Hagi võib esitada elektrooniliselt Leedu kohtute elektrooniliste teenuste portaali https://e.teismas.lt/lt/public/home/ kaudu, kuhu pääseb kohtute ameti (teismų administracija) veebisaidilt http://www.teismai.lt/.
 Hagiavalduse elektroonilise vormi saab täita Leedu kohtute elektrooniliste teenuste portaalis https://e.teismas.lt/lt/public/home/.
 Kohtule esitatav hagiavaldus peab vastama menetlusdokumentide sisu suhtes kohaldatavatele üldnõuetele (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 111). Menetlusdokumendid tuleb esitada kohtule kirjalikult. Menetlusosalise igas menetlusdokumendis tuleb täpsustada:
 1) selle kohtu nimi, kellele menetlusdokument esitatakse;
 2) menetlusosaliste seisund menetluses, perekonnanimi, eesnimi, isikukood (kui see on teada) ja elukoht; hagejale teadaolev teiste menetlusosaliste teine aadress menetlusdokumentide kättetoimetamiseks; kui menetlusosalised on juriidilised isikud või üks neist on juriidiline isik, siis juriidilise isiku täisnimi, registreeritud asukoht ja hagejale teadaolev teiste menetlusosaliste teine aadress menetlusdokumentide kättetoimetamiseks, registrikoodid, arvelduskontode numbrid (kui need on teada) ja krediidiasutuste andmed (kui need on teada);
 3) menetlusdokumentide poolele kättetoimetamise viis ja postiaadress, kui see erineb elu- või asukohast;
 4) menetlusdokumendi laad ja ese;
 5) menetlusdokumendi eset põhistavad asjaolud ja neid asjaolusid kinnitavad tõendid;
 6) menetlusdokumentide lisad, mis esitatakse koos menetlusdokumentidega;
 7) menetlusdokumendi esitaja allkiri ja koostamise kuupäev.
 Menetlusosaline, kelle menetlusdokument põhineb rahvusvahelise kohtu või välisriigi kohtu tõlgenduseeskirjal, peab esitama seda eeskirja kehtestava kohtuotsuse koopia ja otsuse nõuetekohaselt kinnitatud tõlke riigikeelde.
 Esindaja poolt kohtule esitatav menetlusdokument peab sisaldama esindaja kohta punktides 2 ja 3 nimetatud teavet ning sellele tuleb lisada esindaja õigusi ja kohustusi tõendav dokument, kui seda ei ole veel esitatud või kui toimikus sisalduva volituse kehtivusaeg on lõppenud.
 Kui menetlusosaline ei saa menetlusdokumenti allkirjastada, peab tema volitatud isik selle tema nimel allkirjastama, märkides põhjuse, miks menetlusosaline ei saa esitatud dokumenti ise allkirjastada.
 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 135 on sätestatud, et hagiavaldus peab sisaldama järgmist teavet:
 1) hagihind, kui hagi väärtus tuleb kindlaks määrata;
 2) hagi aluseks olevad asjaolud (hagi faktiline alus);
 3) hageja esitatud asjaolusid kinnitavad tõendid, tunnistajate elukohad ja muude tõendite asukoht;
 4) hageja nõue (hagiavalduse ese);
 5) hageja seisukoht tagaseljaotsuse tegemise võimaluse kohta, kui ei saada hagi vastust või esialgset menetlusdokumenti;
 6) teave selle kohta, kas menetluspool kasutab kohtuasjas enda esindamiseks advokaati. Kui jah, tuleb esitada advokaadi perekonnanimi, eesnimi ja tööaadress;
 7) hageja seisukoht kokkuleppe sõlmimise võimaluse kohta, kui hageja soovib sellist seisukohta avaldada.
 Hagiavaldusele tuleb lisada hageja nõuete aluseks olevad dokumendid või muud tõendid, riigilõivu tasumist tõendav dokument ja põhistatud taotlus selliste tõendite kogumiseks, mida hageja ei saa esitada.
 Hagiavaldusele tuleb lisada kõik Teie nõudeid toetavad dokumendid ja riigilõivu tasumist tõendav dokument. Mittevaraliste nõuete korral on riigilõiv 100 litti. Varaliste vaidluste korral tuleb tasuda riigilõivu teatav protsent hagihinnast, nagu on sätestatud eriseadustes: 3 % ja vähemalt 50 litti, kui nõude suurus on kuni 100 000 litti; 3000 litti pluss 2 % hagihinnast, kui nõude suurus on 100 000–300 000 litti, ja 7000 litti pluss 1 % hagihinnast, kui nõue on suurem kui 300 000 litti. Varaliste vaidluste puhul tasutava riigilõivu kogusumma ei või ületada 30 000 litti.
 Eriseadustega on ette nähtud juhud, mil hageja on kohtulõivu tasumisest vabastatud. Lisaks on kohtul õigus isik tema majanduslikku olukorda arvestades riigilõivust osaliselt vabastada või lükata selle tasumine edasi, kuni kohtuotsus on tehtud. Riigilõivust vabastamise või selle tasumise edasilükkamise taotlus peab olema põhjendatud ja sellele tuleb lisada tõendid isiku raske majandusliku olukorra kohta.
 Dokumendimenetluses tasutav riigilõiv on pool hagi eest makstavast lõivust, kuid mitte alla 20 liti.
 Eraldi avalduste eest ei tule riigilõivu tasuda, välja arvatud ajutiste meetmete kohaldamise taotluste korral, mille eest tuleb tasuda riigilõivu 100 litti.
 Kui menetlusdokumendid või nende lisad esitatakse kohtule ainult elektroonilisel teel, tuleb tasuda 75 % kõnealuse menetlusdokumendi eest tasutavast riigilõivust, kuid mitte vähem kui 10 litti.
 Klient peab oma advokaadi, advokaatide või advokaatide kutseühinguga õigusteenuste osutamises kokku leppimiseks allkirjastama kokkuleppe. Menetluspool peab maksma õigusteenuste eest kokkulepitud tasu. Pooled võivad maksmise ajakavas kokku leppida nii, nagu nad soovivad.
 Riigi õigusabi seadusega (Lietuvos Respublikos valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymas) tagatakse tasuta esmase ja teisese õigusabi andmine sätestatud korra kohaselt.
 Tasuta esmast õigusabi antakse Leedu Vabariigi ja teiste ELi liikmesriikide kodanikele, Leedu Vabariigis seaduslikult elavatele isikutele ja isikutele, kellel on õigus saada sellist abi nende rahvusvaheliste lepingute alusel, mille osaline Leedu Vabariik on. Tasuta esmast õigusabi tuleb anda viivitamata. Kui see ei ole võimalik, siis teatatakse Teile, millal Teie taotlus rahuldatakse. Seda tuleb teha hiljemalt viie päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kohaliku omavalitsuse ametnikud ja töötajad, advokaadid või avalike asutuste spetsialistid, kellega kohalik omavalitsus on sõlminud lepingu, annavad Teie vaidluse kohtuvälise lahendamise kohta individuaalset nõu, õigussüsteemi, seadusi ja muid õigusakte puudutavat teavet ning abi lahenduskokkuleppe või teisese õigusabi taotluse koostamiseks. Tasuta esmase õigusabi andmisest võib keelduda, kui taotleja nõue on selgelt põhjendamatu, kui taotlejat on juba samas küsimuses ulatuslikult nõustatud, kui on selge, et isik suudab palgata enda nõustamiseks advokaadi ilma riigi poolt seaduse kohaselt tagatud õigusabita, või kui taotlus ei ole seotud isiku enda õiguste ja õigustatud huviga, välja arvatud seaduses sätestatud esindamisjuhtudel.
 Tasuta teisest õigusabi võivad saada samad isikud, kuid selle saamine sõltub nende kogusissetuleku suurusest.
 Tasuta teisest õigusabi võib saada iga Leedu Vabariigi elanik, kelle vara ja aastasissetulek ei ületa valitsuse kehtestatud tasuta õigusabi saamise tasemeid. Vara ja sissetulek liigitatakse vastavalt selle tasemele kahte rühma:, I taseme korral katab riik 100 % tasuta teisese õigusabi kuludest ja II taseme korral 50 % tasuta teisese õigusabi kuludest (ülejäänud 50 % peab kandma isik ise).
 Tasuta õigusabi on olenemata nende varast või aastasissetulekust õigus saada järgmistel isikutel: kahtlustatavad, süüdistatavad või süüdimõistetud kriminaalasjades, mille menetlemisel on kaitseadvokaadi osalemine kohustuslik; ohvrid kuriteokahju hüvitamisega seotud asjades (sh juhul, kui hüvitise küsimus lahendatakse kriminaalmenetluses); sotsiaaltoetuste saajad; sotsiaalhoolekandeasutuste hoolealused; raske puudega või töövõimetuks tunnistatud isikud; pensioniikka jõudnud suurte erivajadustega isikud; selliste isikute hooldajad (eestkostjad), kui tasuta õigusabi on vaja hooldatavate (eestkostetavate) isikute õiguste ja huvide kaitsmiseks; isikud, kes on esitanud tõendid (vara arestimismäärus jms), et nad ei saa oma vara ja raha objektiivsetel põhjustel kasutada ning seetõttu ei ületa nende vara ja aastasissetulek, mida nad saavad oma soovi kohaselt kasutada, valitsuse kehtestatud tasuta teisese õigusabi saamise taset; raske vaimuhaigusega isikud, kui kõne all on nende sunniviisiline haiglasse paigutamine või ravi; selliste isikute hooldajad (eestkostjad), kui õigusabi on vaja sellise isiku õiguste ja huvide kaitsmiseks; võlgnikud, kui esitatakse nõue nende viimase elukoha vastu, kus nad parajasti elavad; alaealise vanemad või muud seaduslikud esindajad, kui kõne all on lapse äraviimine; alaealised, kes ei ole abielus või kelle kohus on tunnistanud täielikult teovõimeliseks ja kes pöörduvad eriseadustes täpsustatud juhtudel ise kohtusse; teovõimetuks tunnistamist taotlevad isikud füüsilise isiku teovõimetuks tunnistamise asjades; sündi registreerida soovivad isikud ja muud juhud, mis on ette nähtud rahvusvahelistes lepingutes, mille osaline Leedu Vabariik on.
 Kohus otsustab hagi vastuvõetavuse kohtumäärusega. Seda peetakse tsiviilmenetluse alguseks. Kui esineb puudusi ja menetlusosaline või hagi või menetlusdokumendi esitaja kõrvaldab need puudused kohtu nõudeid ja tähtaegu järgides, arvatakse hagi või dokument esitatuks selle kohtusse saabumise päeval. Vastasel juhul arvatakse see esitamata jäetuks ja tagastatakse koos lisadega kohtumääruse alusel hagejale hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast puuduste kõrvaldamise tähtpäeva.
 Hagejal on õigus hagi tagasi võtta, kuni kohus ei ole saatnud kostjale selle ärakirja. Hiljem võib hagi tagasi võtta ainult juhul, kui kostja on sellega nõus ja kui hagi võetakse tagasi enne, kui esimese astme kohus teeb otsuse.
 Menetlusosalisi teavitatakse kohtuistungi toimumise ajast ja kohast või konkreetsetest menetlustoimingutest kohtukutse või kohtuteatega. Kohtuistungite ajakava on kättesaadav ka internetis Leedu kohtute teabesüsteemis, kuhu pääseb kohtute ameti veebisaidilt http://liteko.teismai.lt/tvarkarasciai/.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
22.11.2018
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 297/15
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 12/2017
 2017 m. vasario 3 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas) [2018/1746]
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2015 m. liepos 10 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1125, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijos džiovintose pelamidėse (Katsuobushi) ir tam tikrose rūkytose Baltijos silkėse iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006 (1);
 (2)
 šis sprendimas susijęs su teisės aktais dėl maisto produktų. Teisės aktai dėl maisto produktų netaikomi Lichtenšteinui tol, kol jam taikomas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl prekybos žemės ūkio produktais, kaip nustatyta EEE susitarimo II priedo XII skyriaus įžangoje. Todėl šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui;
 (3)
 todėl EEE susitarimo II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54zzzz punktas (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006) papildomas šia įtrauka:
 „—
 32015 R 1125: 2015 m. liepos 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 2015/1125 (OL L 184, 2015 7 11, p. 7).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Reglamento (ES) 2015/1125 tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2017 m. vasario 4 d., jei buvo pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*1).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 3 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Claude MAERTEN
 (1) OL L 184, 2015 7 11, p. 7.
 (*1) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.


type: legislation

text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 52010PC0102
 [pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |Bryssel den 17.3.2010KOM(2010)102 slutlig2010/0059 (COD)Förslag tillEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr .../...av den [...] om ändring av förordning (EG) nr 1905/2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbeteMOTIVERINGEuropeiska unionens gemensamma organisationen av marknaden för har traditionellt inbegripit en förmånshandelsordning för bananexporterande länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. För flera av dessa AVS-länder utgör bananproduktionen för export till EU en viktig ekonomisk verksamhet som har spridningseffekter för ekonomin i övrigt.EU:s gemensamma organisation av marknaden för bananer har ifrågasatts sedan 1995 genom WTO:s tvistlösningsmekanism, vars överprövningsorgan upprepade gånger har fastställt att den strider mot WTO:s regler. Till följd av detta har EU förhandlat fram ett handelsavtal om bananer inom ramen för WTO. Detta syftar till att underlätta fullbordandet av jordbruksbestämmelserna inom utvecklingsagendan från Doha och Doharundan i dess helhet. Genomförandet av detta avtal kommer att leda till att AVS-ländernas förmånsmarginaler minskar.För att stödja hållbar utveckling, fattigdomsminskning och främja en stegvis integration av de bananexporterande AVS-staterna i den globala ekonomin har EU tillhandahållit bistånd till banansektorn i ett antal länder genom det särskilda stödsystemet ( Special System of Assistance , SSA, 1994–1999[1]) och den särskilda ramen för bistånd ( Special Framework of Assistance , SFA, 1999–2008[2]). Den särskilda ramen för bistånd gällde tolv bananexporterande AVS-stater[3] och löpte ut i december 2008. Den externa utvärderingen av denna ram lyfter fram de positiva resultaten, vilket konstateras i utkastet till meddelande om tvåårsrapporten om den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer. Vissa länder lyckades att förbättra sin konkurrenskraft, vilket återspeglas i de stabila exportvolymerna för bananer från AVS-länderna och deras marknadsandel i EU. Produktionskostnaderna i AVS-länderna är dock vanligen högre än i de stater som behandlas som mest gynnad nation (MGN). Resultaten av åtgärderna för att stödja diversifiering är mindre påtagliga och kommer att kräva ytterligare ansträngningar.Minskade tullförmåner för AVS-bananleverantörerna kommer att leda till ytterligare krav på anpassning, som bygger på de anpassnings- och omstruktureringsprocesser som redan pågår. Mot bakgrund av dessa utmaningar föreslår Europeiska kommissionen att det inrättas ett program för kompletterande åtgärder för banansektorn för de viktigaste bananexporterande AVS-länderna.De åtgärder som ska antas inom ramen för detta program har till syfte att stödja anpassningen i områden som är beroende av bananexport, genom budgetstöd eller särskilda insatser. Åtgärderna kommer att stödja anpassningen till de vidare (t.ex. sociala och miljömässiga) konsekvenserna, diversifiering av ekonomin och investeringar för förbättrad konkurrenskraft, i de fall där detta är en hållbar strategi. De kommer att ta hänsyn till de resultat och erfarenheter som erhållits genom det särskilda stödsystemet och den särskilda ramen för bistånd.De kompletterande åtgärderna för banansektorn föreslås som ett tillfälligt program med en varaktighet på högst fyra år (2010–2013). Budgeten för programmet går på 190 miljoner euro och det regleras av en ändringsförordning rörande finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete.2010/0059 (COD)Förslag tillEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr .../...om ändring av förordning (EG) nr 1905/2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbeteEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 209.1,med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[4],med beaktande av Regionkommitténs yttrande[5],efter översändande av förslaget till medlemsstaternas parlament,i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, ochav följande skäl:1. Europeiska unionen (EU) har som avtalsslutande part i Världshandelsorganisationen (WTO) åtagit sig att integrera handelsaspekter i strategier för utveckling och att främja internationell handel i syfte att på det globala planet verka för utveckling och fattigdomsminskning.2. EU stöder gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) i deras strävanden att uppnå fattigdomsminskning och hållbar ekonomisk och social utveckling, och erkänner betydelsen av deras råvarusektorer.3. EU har förbundit sig att stödja en smidig och gradvis integration av utvecklingsländerna i världsekonomin med en hållbar utveckling som mål. De viktigaste bananexporterande AVS-länderna kan komma att ställas inför utmaningar till följd av de ändrade reglerna för världshandeln, särskilt som en följd av liberaliseringen av statusen som mest gynnad nation (MGN) inom ramen för WTO. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete[6]bör därför utökas med ett program för kompletterande åtgärder för banansektorn i AVS-länderna.4. Syftet med de åtgärder för ekonomiskt stöd som ska antas inom ramen för detta program är att stödja anpassning och/eller omstrukturering i områden som är beroende av bananexporten i form av sektorsspecifikt budgetstöd eller projektspecifika insatser. Åtgärderna har till syfte att främja en politik som stärker den sociala dimensionen, ekonomisk diversifiering eller investeringar i förbättrad konkurrenskraft, när detta är en hållbar strategi, med hänsyn tagen till resultat och erfarenheter från det särskilda stödsystemet för traditionella AVS-leverantörer av bananer[7] och den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer[8].5. Avsikten är att programmet ska komplettera anpassningsprocessen i de AVS-länder som har exporterat betydande mängder av bananer till gemenskapen under senare år och som kommer att påverkas av liberaliseringen inom ramen för WTO[9]. Programmet bygger på den särskilda ramen för bistånd för traditionella AVS-bananleverantörer. Det är förenligt med EU:s internationella åtaganden inom ramen för WTO samt har ett klart samband med omstrukturering och är därför av tillfällig karaktär, med en längd av högst fyra år (2010–2013),HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Förordning (EG) nr 1905/2006 ska ändras på följande sätt:6. Artikel 4 ska ersättas med följande:” Artikel 4Genomförande av unionens biståndI överensstämmelse med det övergripande syftet och tillämpningsområdet, målen och de allmänna principerna för denna förordning ska unionsbiståndet genomföras genom de geografiska och tematiska programmen i artiklarna 5–16 samt programmen i artiklarna 17 och 17a.”7. Följande artikel ska införas som artikel 17a:”Artikel 17aDe viktigaste bananexporterande AVS-länderna1. De bananexporterande AVS-länder som förtecknas i bilaga IIIa ska komma i åtnjutande av kompletterande åtgärder för banansektorn. Unionens bistånd till dessa länder ska ha till syfte att stödja deras anpassningsprocess till följd av liberaliseringen av EU-marknaden för bananer inom ramen för Världshandelsorganisationen. Unionens bistånd ska ta hänsyn till ländernas politik och anpassningsstrategier, och särskild uppmärksamhet ska ägnas följande samarbetsområden:8. Öka konkurrenskraften i bananexportsektorn, när detta är hållbart, med beaktande av situationen för de olika intressenterna i produktionskedjan.9. Främja den ekonomiska diversifieringen i områden som är beroende av bananer.10. Åtgärda de vidare konsekvenserna av anpassningsprocessen, som eventuellt rör men inte begränsas till sysselsättning och sociala tjänster, markutnyttjande och återställande av miljön samt makroekonomisk stabilitet.2. Inom ramen för det belopp som anges i bilaga IV ska kommissionen fastställa det högsta belopp som ska stå till förfogande för varje bananexporterande AVS-land för finansiering av de åtgärder som avses i punkt 1 på grundval av en rad objektiva indikatorer. Indikatorerna ska inbegripa bananhandeln med EU, bananexportens betydelse för ekonomin i det berörda AVS-landet och landets utvecklingsnivå. Tilldelningskriterierna ska fastställas på grundval av uppgifter som avser produktionsår före 2009.3. Kommissionen ska anta fleråriga stödstrategier analogt med artikel 19 och i enlighet med artikel 21. Kommissionen ska sörja för att strategierna kompletterar de geografiska strategidokumenten för de berörda länderna och att dessa kompletterande åtgärder för banansektorn är av tillfällig karaktär. Stödstrategierna kan vid behov bli föremål för särskild översyn, men de ska inte ses över efter halva programtiden.”11. Artikel 21 ska ersättas med följande:”Artikel 21Antagande av strategidokument och fleråriga vägledande programDe strategidokument och fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 19 och 20, eventuella översyner av dessa enligt artikel 19.2 och artikel 20.1 och de kompletterande åtgärder som avses i artikel 17 respektive 17a ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 35.2.”12. Artikel 29.1 ska ersättas med följande:”1. Budgetmässiga åtaganden ska göras på grundval av beslut som fattats av kommissionen i enlighet med artiklarna 17a.3, 22.1, 23.1 och 26.1.”13. I artikel 31.1 ska tredje stycket ersättas med följande:”Deltagande vid tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för ett tematiskt program enligt artiklarna 11–16 och de program som anges i artiklarna 17 och 17a ska vara öppet för alla fysiska personer som är medborgare i och alla juridiska personer som är etablerade i ett utvecklingsland enligt OECD/DAC:s definition och enligt bilaga II, utöver fysiska och juridiska personer som är berättigade enligt det tematiska programmet eller de program som anges i artiklarna 17 och 17a. Kommissionen ska offentliggöra och uppdatera bilaga II i överensstämmelse med de regelbundna översynerna av OECD/DAC:s förteckning över stödmottagare och informera rådet om detta.”14. I artikel 38 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:1. Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning är för perioden 2007–2013 17 087 miljoner euro.2. I bilaga IV fastställs de vägledande belopp som tilldelas varje program som avses i artiklarna 5–10, artiklarna 11–16 och artiklarna 17 och 17a. Dessa belopp är fastställda för perioden 2007–2013.”15. Bilaga I till den här förordningen ska läggas till som bilaga IIIa.16. Bilaga IV ska ersättas med bilaga II till den här förordningen.Artikel 2Denna förordning träder i kraft den [...] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den ...På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnarOrdförande OrdförandeBILAGA I”BILAGA IIIaDE VIKTIGASTE BANANEXPORTERANDE AVS-LÄNDERNA1. Belize2. Kamerun3. Elfenbenskusten4. Dominica5. Dominikanska republiken6. Ghana7. Jamaica8. Saint Lucia9. Saint Vincent och Grenadinerna10. Surinam”BILAGA II”BILAGA IVVÄGLEDANDE TILLDELNING AV MEDEL FÖR PERIODEN 2007–2013 (MILJONER EURO)TOTALT | 17 087 |Geografiska program: | 10 057 |Latinamerika | 2 690 |Asien | 5 187 |Centralasien | 719 |Mellanöstern | 481 |Sydafrika | 980 |Tematiska program: | 5 596 |Att investera i människor | 1 060 |Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser | 804 |Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen | 1 639 |Tryggad livsmedelsförsörjning | 1 709 |Migration och asyl | 384 |Avs-länder som omfattas av sockerprotokollet | 1 244 |De viktigaste bananexporterande avs-länderna | 190” |FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT1. FÖRSLAGETS BENÄMNINGKompletterande åtgärder för banansektorn för de viktigaste bananexporterande länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS)2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGENPolitikområde/verksamhet som berörs:21 (Utvecklingssamarbete)3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster)) – nummer och benämning:Föreslagna budgetrubriker:21.06.07 (Kompletterande åtgärder för banansektorn)21.01.04.01 (Instrumentet för utvecklingssamarbete – Utgifter för administration)De föreslagna åtgärderna kommer att finansieras genom användning av marginalen under rubrik 4 och omfördelning inom rubrik 4.3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgetenÅtgärden kommer att pågå under budgetåren 2010–2013 och beräknas uppgå till ett belopp av 190 miljoner euro.I en skrivelse av den 15 december 2009 till AVS-ländernas samordnare för banansektorn, minister Luc Magloire Mbarga från Kamerun, nämnde kommissionsledamöterna Benita Ferrero-Waldner och Karel de Gucht ett program på högst 200 miljoner euro för att stödja de viktigaste bananexporterande AVS-länderna i deras anpassnings- och omstruktureringsprocess till följd av de ändrade tullsatserna. De uppgav att kommissionen utöver 190 miljoner euro skulle vara beredd att, tillsammans med budgetmyndigheterna, undersöka möjligheten att höja beloppet med 10 miljoner euro om motsvarande anslag görs tillgängliga i samband med det årliga budgetförfarandet.3.3. Budgettekniska uppgifterBudgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökarländer | Rubrik i budgetramen |21.06.07 | Oblig. utg. Icke-oblig. utg. | Diff. anslag[10] | JA | NEJ | NEJ | nr 4 |21.01.04.01 | Oblig. utg. Icke-oblig. utg. | Icke-diff. anslag[11] | NEJ | NEJ | NEJ | nr 4 |4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN4.1. Finansiella resurser4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndigandenMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av utgifter | Avsnitt nr | År 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4* | n + 5 och följande budgetår* | Totalt |Driftsutgifter[12] |Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | 75 | 43 | 41 | 31 | 190 |Betalningsbemyndiganden | b | 30 | 30 | 40 | * | * | 100* |Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[13] |Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | c | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | * | * | 2,617* |TOTALT REFERENSBELOPP |Åtagandebemyndiganden | a+c | 75,217 | 43,75 | 41,95 | 31,70 | * | * | 192,617* |Betalningsbemyndiganden | b+c | 0,217 | 30,75 | 30,95 | 40,70 | * | * | 102,617* |Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[14] |Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5. | d | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | * | * | 0,427* |Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6. | e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,06* |Totala beräknade utgifter för åtgärden |TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 75,26 | 43,898 | 42,098 | 31,848 | * | * | 193,04* |TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 0,26 | 30,898 | 31,098 | 40,848 | * | * | 103,104* |* För att kunna genomföra åtgärdsprogrammet och de därtill hörande betalningarna efter 2013 kommer förslag till anslag till utgifter för administrativt stöd att läggas fram inom ramen för nästa budgetram, med början 2014.Uppgifter om samfinansieringOm förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstaterna eller andra organ (ange vilka) ska en beräkning av samfinansieringen anges i nedanstående tabell (lägg till fler rader om det rör sig om flera organ):Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Samfinansierande part | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följ-ande bud-getår | Totalt |........................ | f |TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f |4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[15] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).4.1.3. Påverkan på inkomsterna( Förslaget påverkar inte inkomsterna.( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:Obs. Den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna ska redovisas närmare på ett separat blad som bifogas finansieringsöversikten.Miljoner euro (avrundat till en decimal)Före åtgärden [År n-1] | Situation efter åtgärden |Personal totalt (antal) | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* För att kunna slutföra åtgärdsprogrammet och de därtill hörande betalningarna efter 2013.4.3. Finansiering av åtgärdernaPROGRAMMET KOMMER ATT FINANSIERAS GENOM ANSLAG INOM RAMEN FÖR UTGIFTERNA UNDER RUBRIK 4 (”EU SOM GLOBAL AKTÖR”). DET FÖRESLÅS ATT EN DEL AV MARGINALEN UNDER DENNA RUBRIK ANVÄNDS TILL ETT BELOPP AV 75,9 MILJONER EURO. KOMMISSIONENS AVDELNINGAR HAR BEDÖMT TILLGÅNGEN TILL MEDEL UNDER PERIODEN 2010–2013 FÖR ATT SÄKERSTÄLLA MÖJLIGHETERNA TILL OMFÖRDELNING PÅ GRUND AV EVENTUELLT UNDERUTNYTTJANDE, BEGRÄNSNINGAR NÄR DET GÄLLER FÖRMÅGAN ATT UTNYTTJA STÖDET OCH/ELLER POLITISKA FÖRHÅLLANDEN. ANALYSEN UTMYNNAR I ETT FÖRSLAG OM OMFÖRDELNING AV 95,8 MILJONER EURO UNDER RUBRIK 4. KOMMISSIONEN FÖRESLÅR ATT FLEXIBILITETSINSTRUMENTET ANVÄNDS FÖR ATT TÄCKA DET ÅTERSTÅENDE BELOPPET PÅ 18,3 MILJONER EURO.5. BESKRIVNING OCH MÅL5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång siktKort sikt: Dessa åtgärder tillgodoser behoven hos befolkningen i områden som är beroende av bananodling i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet som i genomsnitt har exporterat mer än 10 000 ton bananer till Europeiska unionen under det senaste decenniet och som kommer att påverkas negativt av EU:s ändrade tullsatser för bananer.5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekterFörslaget går ut på tidsbundna åtgärder för att klara av de sänkta tullsatserna. Åtgärderna kommer att komplettera de befintliga instrument för samarbete med tredjeland som unionen förfogar över, och kommer att bygga på EU:s och dess partners gemensamma erfarenheter av den särskilda ramen för bistånd för traditionella AVS-bananleverantörer. Synergieffekter kommer att uppnås genom att man ser till att de åtgärder som vidtas är förenliga med EU:s biståndsstrategier för de berörda länderna.5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningenMålet är att upprätthålla eller förbättra levnadsstandarden för befolkningen i områden som är beroende av bananodling i de bananexporterande AVS-länder som kommer att påverkas av EU:s ändrade tullsatser för bananer. Åtgärderna syftar till att hantera vidare (sociala, ekonomiska och miljömässiga) konsekvenser av anpassningen, främja ekonomisk diversifiering eller stödja investeringar för att förbättra banannäringens konkurrenskraft i de fall där detta är en hållbar strategi.Följande resultat förväntas:- I länder där målet inbegriper ekonomisk diversifiering: en stabilisering eller ökning av hushållens inkomst och/eller en minskning av fattigdomsnivåerna hos nuvarande eller tidigare arbetstagare i bananbranschen och deras familjer (som ett tecken på att den minskade bananexporten till EU inte påverkar landets ekonomi och/eller den mest utsatta befolkningen på ett negativt sätt).- I länder där målen ska uppnås genom investeringar för att öka konkurrenskraften: en stabilisering eller ökning av bananexporten (uttryckt i volym) till EU och/eller andra länder.Följande indikatorer ska användas i samband med övervakning och utvärderingar:- Hushållens inkomst i områden som är beroende av bananodling (källa: nationella statistikkontor).- BNP per capita (källor: nationella statistikkontor eller Världsbanken, basår 2008).- Fattigdomsnivåer i nuvarande och tidigare bananproducerande områden (källa: nationella statistikkontor – mätningen av fattigdom måste standardiseras och göras jämförbara under olika tider; om de nationella statistikkontoren inte kan tillhandahålla uppgifter för områden som är beroende av bananodling ska alternativa och jämförbara indikatorer användas; om det inte finns någon jämförbar indikator ska FN:s index för mänsklig utveckling användas.)- Bananexport till EU-marknaden (uttryckt i volym och värde, mätt som import till EU; källor: Eurostat, Comext).- Bananexport till andra länder (utanför EU; källa: fastställs senare; om harmoniserade jämförbara uppgifter saknas ska nationella statistikkontor användas).5.4. Metod för genomförande (preliminärt)Ange den eller de förvaltningsformer[17] som valts för åtgärden.( Centraliserad förvaltning( Direkt av kommissionen( Indirekt genom delegering till( genomförandeorgan( sådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning( Delad eller decentraliserad förvaltning( Tillsammans med medlemsstaterna( Tillsammans med tredjeländer( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)Anmärkningar:Formerna för genomförandet kommer att vara landspeficika och fastställas på grundval av den åtgärdsstrategi som valts.6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING6.1. ÖvervakningssystemÖvervakningen kommer att genomföras av kommissionen på grundval av uppgifter som samlats in av EU:s delegationer samt uppgifter från nationella statistikkontor och berörda fackministerier. Det beror på det sätt på vilket stödet tillhandahålls i varje enskilt land (budget- eller programstöd).6.2. Utvärdering6.2.1. FörhandsutvärderingKommissionens avdelningar har analyserat de sannolika konsekvenserna av den ändrade tulltaxan för bananer för de bananexporterande AVS-länder som är beroende av EU-marknaden. Dessutom har det föregående stödprogrammet, den särskilda ramen för bistånd för traditionella AVS-bananleverantörer blivit föremål för en extern utvärdering. Även om de sänkta tullsatserna för bananer troligen inte kommer att få några större konsekvenser på makroekonomisk nivå i de berörda länderna kan ändringen av MGN-tullsatserna få betydande konsekvenser på lokal nivå, beroende på den särskilda kostnadsstrukturen i banansektorn och möjligheterna till kostnadsbesparande åtgärder. Alla länder kommer att behöva anpassa sig till de sänkta MGN-tullsatserna och dessa anpassningar kan få betydande verkningar på det sociala planet.Situationen varierar kraftigt mellan AVS-länderna: sänkta tullsatser kan få till följd att vissa av de mindre konkurrenskraftiga bananexporterande länderna upphör med sin export till EU, medan banansektorn i andra länder kan anpassa sig med hjälp av ytterligare omstruktureringsinsatser.Den sammanlagda årliga förlusten av exportinkomster för de mindre konkurrenskraftiga bananexporterande länderna kan bli betydande och anpassningen kan få avsevärda konsekvenser för den socioekonomiska situationen och markanvändningen i dessa länder.Biståndet till ett belopp av 190 miljoner euro förväntas göra det möjligt för de AVS-länder som under senare år har exporterat betydande mängder bananer till EU att fortsätta och/eller genomföra omedelbara investeringar och anpassnngsprogram för att motverka och lindra verkningarna av de sänkta tullsatserna.6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)Med hjälp av den särskilda ramen för bistånd (1999–2008) tillhandahölls bistånd till tolv bananexporterande länder. Den slutgiltiga utvärderingen av programmet gav vid handen att programmen för att förbättra banansektorns konkurrenskraft har varit framgångsrika generellt, men att diversifieringsprogrammen borde integreras bättre. Lärdomar dras också från 2009 års översyn av de kompletterande åtgärderna för de länder som omfattas av sockerprotokollet, ett jämförbart program när det gäller uppläggningen och typer av åtgärder. Av detta program gjordes erfarenheten att budgetstöd måste tas med som en möjlig genomförandemetod och att berörda parter måste konsulteras i tillräcklig utsträckning under programplaneringen och genomförandet.6.2.3. Bestämmelser om och tidsintervall för framtida utvärderingarStödprogrammet bör övervakas kontinuerligt och bli föremål för en bedömning 2012. En utvärdering av konsekvenserna bör göras 2015/2016, dvs. efter att programmet har genomförts i minst fyra år.7. Bestämmelser om bedrägeribekämpningSedvanliga bedrägeribekämpningsåtgärder för utvecklingssamarbete gäller.8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN8.1. Kostnader för förslaget fördelade på målÅtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | År 2014* | År n+5 och följande budgetår* |Tjänstemän eller tillfälligt anställda[19] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personal som finansieras[20] genom art. XX 01 02 | 0,67 | 2 | 2 | 2 |Övrig personal[21] som finansieras genom artikel XX 01 04/05 | 1,67 | 5 | 5 | 5 |TOTALT | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* För att kunna genomföra åtgärdsprogrammet och de därtill hörande betalningarna efter 2013 kommer förslag till anslag till utgifter för administrativt stöd att läggas fram inom ramen för nästa budgetram, med början 2014.8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sigSamordning med de viktigaste intressenterna (i länderna); samordning med medlemsstaterna, rådet och Europaparlamentet; utarbetande av beslut och kontrakt, förberedelse av betalningar och genomförande av studier, revisioner, utvärderingar och rapporter.8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodosesOm personalresurserna tas från mer än en källa ska det anges hur många tjänster som kommer från respektive källa.( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas.( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.Behovet av personalresurser och administrativa resurser ska täckas inom ramen för de anslag som i samband med den årliga anslagstilldelningen och med beaktande av budgetförutsättningarna kan beviljas det generaldirektorat som ansvarar för åtgärden.För att kunna genomföra åtgärdsprogrammet och de därtill hörande betalningarna efter 2013 kommer förslag till anslag till utgifter för administrativt stöd att läggas fram inom ramen för nästa budgetram, med början 2014.8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Budgetrubrik (nummer och benämning) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4* | År n+5 och följande budgetår* | TOTALT |Övrigt tekniskt och administrativt stöd |- internt |- externt |Totalt tekniskt och administrativt stöd | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | 2,617* |* För att kunna genomföra åtgärdsprogrammet och de därtill hörande betalningarna efter 2013 kommer förslag till anslag till utgifter för administrativt stöd att läggas fram inom ramen för nästa budgetram, med början 2014.8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppetMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av personal | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4* | År n+5 och följande budgetår* |Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) |Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda, etc.) (ange budgetrubrik) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |* För att kunna genomföra åtgärdsprogrammet och de därtill hörande betalningarna efter 2013 kommer förslag till anslag till utgifter för administrativt stöd att läggas fram inom ramen för nästa budgetram, med början 2014.BERÄKNING – TJÄNSTEMÄN OCH TILLFÄLLIGT ANSTÄLLDA |BERÄKNING – PERSONAL SOM FINANSIERAS GENOM ARTIKEL XX 01 02 |SÅSOM ANGES I PUNKT 8.2.1: |EN KONTRAKTSANSTÄLLD I TJÄNSTEGRUPP 4 FÖR GD UTVECKLING, 64 000 EURO PER ÅR, 4 MÅNADER 2010 OCH ÅREN 2011–2013. En kontraktsanställd i tjänstegrupp 4 för Byrån för samarbete EuropeAid, 64 000 euro per år, 4 månader 2010 och åren 2011–2013.* Fem kontraktsanställda i tjänstegrupp 4 för delegationerna i AVS-länderna, 130 000 euro per år (inklusive därtill hörande infrastruktur och driftsutgifter), 4 månader 2010 och åren 2011–2013.* |* FÖR ATT KUNNA GENOMFÖRA ÅTGÄRDSPROGRAMMET OCH DE DÄRTILL HÖRANDE BETALNINGARNA EFTER 2013 KOMMER FÖRSLAG TILL ANSLAG TILL UTGIFTER FÖR ADMINISTRATIVT STÖD ATT LÄGGAS FRAM INOM RAMEN FÖR NÄSTA BUDGETRAM, MED BÖRJAN 2014.År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4* | År n+5 och följande budgetår* |XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,020 | 0,020 | 0,020 |XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[23] |XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |XX 01 02 11 05 - Informationssystem |2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera, inklusive hänvisning till budgetrubrik) |Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |* För att kunna genomföra åtgärdsprogrammet och de därtill hörande betalningarna efter 2013 kommer förslag till anslag till utgifter för administrativt stöd att läggas fram inom ramen för nästa budgetram, med början 2014.BERÄKNING – ÖVRIGA ADMINISTRATIVA UTGIFTER SOM INTE INGÅR I REFERENSBELOPPET |[1] Rådets förordning (EG) nr 2686/94 av den 31 oktober 1994.[2] Rådets förordning (EG) nr 856/1999 och kommissionens förordning (EG) nr 1609/1999.[3] Belize, Dominica, Elfenbenskusten, Grenada, Jamaica, Kamerun, Kap Verde, Madagaskar, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Somalia och Surinam.[4] EUT C [...], [...], s. [...].[5] EUT C [...], [...], s. [...].[6] EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.[7] Rådets förordning (EG) nr 2686/94 av den 31 oktober 1994 (EGT L 286, 5.11.1994, s. 1).[8] Rådets förordning (EG) nr 856/1999 av den 22 april 1999 (EGT L 108, 27.4.1999, s.2) och kommissionens förordning (EG) nr 1609/1999 av den 22 juli 1999 (EGT L 190, 23.7.1999, s. 14).[9] [Här införs en hänvisning till avtalet om handelsförhandlingar][10] Differentierade anslag.[11] Icke-differentierade anslag.[12] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.[13] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.[14] Utgifter som omfattas av andra artiklar i kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 och xx 01 05.[15] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.[16] Ytterligare kolumner kan läggas till vid behov, dvs. om åtgärdens löptid är längre än 6 år.[17] Om fler än en metod anges ska ytterligare uppgifter lämnas under avsnittet ”Anmärkningar” i denna punkt.[18] Se beskrivning i avsnitt 5.3.[19] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.[20] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.[21] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.[22] Det ska göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för rättsakt för det eller de berörda genomförandeorganen[23] Ange typen av kommitté och vilken grupp den tillhör.


type: caselaw

text:
 28.10.2006
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 261/4
 Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (ensimmäinen jaosto) 7.9.2006 (Tribunal Superior de Justicia de Castilla y Leónin (Espanja) esittämä ennakkoratkaisupyyntö) — Anacleto Cordero Alonso v. Fondo de Garantía Salarial (Fogasa)
 (Asia C-81/05) (1)
 (Sosiaalipolitiikka - Työntekijöiden suoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa - Direktiivi 80/987/ETY - Muutosdirektiivi 2002/74/EY - Irtisanomiskorvaus, josta on sovittu sovittelumenettelyssä - Palkkaturvajärjestelmällä turvattu maksu - Maksu, joka edellyttää tuomioistuimen päätöstä)
 (2006/C 261/07)
 Oikeudenkäyntikieli: espanja
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León
 Pääasian asianosaiset
 Kantaja: Anacleto Cordero Alonso
 Vastaaja: Fondo de Garantía Salarial (Fogasa)
 Oikeudenkäynnin kohde
 Ennakkoratkaisupyyntö — Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León, Sala do lo Social — Työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY (EYVL L 283, s. 23), sellaisena kuin se on muutettuna 23.9.2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/74/EY (EYVL L 270, s. 10), tulkinta — 1 ja 3 artikla — Yhteisön oikeuden soveltaminen — Etusija — Kansallisessa oikeudessa työntekijöille jo myönnetty suoja — Direktiivi, jonka täytäntöönpanolle varattu määräaika ei vielä ole päättynyt — Yhteisöjen tuomioistuimen esittämä tulkinta, joka poikkeaa Espanjan perustuslakituomioistuimen esittämästä tulkinnasta — Yhdenvertainen kohtelu
 Tuomiolauselma
 1)
 Silloin, kun jäsenvaltio on ennen direktiivin 80/987/ETY muuttamisesta 23.9.2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/74/EY voimaantuloa valtionsisäisessä oikeudessaan myöntänyt työntekijälle oikeuden saada työsopimuksen päättämisen johdosta maksettavan korvauksen osalta turvaa palkkaturvalaitoksesta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa, kyseisen lainsäädännön soveltaminen silloin, kun työnantaja on tullut maksukyvyttömäksi kyseisen direktiivin voimaantulon jälkeen, kuuluu työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2002/74, soveltamisalaan.
 2)
 Direktiivin 80/987, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2002/74, soveltamisalalla yleinen yhdenvertaisuusperiaate, sellaisena kuin se on tunnustettu yhteisön oikeusjärjestyksessä, edellyttää, että silloin, kun pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen kansallisen lainsäädännön mukaan työsopimuksen päättämisen johdosta maksettavat lakisääteiset ja tuomiolla tunnustetut korvaukset kuuluvat palkkaturvalaitoksen maksettaviksi työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa, samankaltaisia korvauksia, jotka on tunnustettu työntekijän ja työnantajan välisessä sopimuksessa, joka on tehty lainkäyttöelimessä ja jonka lainkäyttöelin on vahvistanut, on kohdeltava samalla tavalla.
 3)
 Kansallisen tuomioistuimen on jätettävä soveltamatta sellaista valtionsisäistä lainsäädäntöä, jossa yhdenvertaisuusperiaatteen, sellaisena kuin se on tunnustettu yhteisön oikeusjärjestyksessä, vastaisesti toimivaltainen palkkaturvalaitos vapautetaan vastaamasta työsopimuksen päättymisen johdosta maksettavista sellaisista korvauksista, jotka on tunnustettu työntekijän ja työnantajan välisessä sopimuksessa, joka on tehty lainkäyttöelimessä ja jonka lainkäyttöelin on vahvistanut.
 (1) EUVL C 93, 16.4.2005.


type: wikipedia

text:
 Udalosti
 1073 – Širakawa sa stal po Go-Sandžóvi 72. japonským cisárom
 1409 – bol vydaný Kutnohorský dekrét
 1486 – anglický kráľ Henrich VII. sa oženil s Alžbetu z Yorku, dcérou kráľa Eduarda IV.
 1535 – Francisco Pizarro založil Limu
 1701 – Fridrich I. sa stal pruským kráľom
 1795 – zanikla Republika siedmich spojených provincií
 1871 – v Zrkadlovej sále na francúzskom zámku vo Versailles bol pruský kráľ Viliam I. vyhlásený za nemeckého cisára, čím súčasne dochádza k prvému zjednoteniu Nemecka ako Nemeckého cisárstva
 1902 – komisia pre stavbu Panamského prieplavu rozhodla, že trasa prieplavu povedie cez Panamu, a nie cez Nikaraguu, ako boli pôvodné návrhy
 1903 – prvý transatlantický rádiový prenos
 1912 – britský polárny bádateľ Robert Falcon Scott dosiahol južný pól, na mieste zistil, že Roald Amundsen dorazil na pól už pred 3 týždňami
 1919 – začiatok Versailleskej mierovej konferencie – uznanie Nemecka ako vinníka 1. Svetovej vojny. (Pomsta za poníženie Francúzska pri vyhlásení zjednotenia Nemecka vo Versailles)
 1969 – na univerzite v Arizone boli po prvýkrát identifikované pulzary
 1988 – nepodarený štart nosnej rakety Proton-K, ktorá mala vyniesť satelit Gorizont
 1991 – v Nemecku zložila prísahu nová vláda, čím sa uzavrel proces zjednocovania Nemecka
 Narodenia
 1689 – Charles Louis Montesquieu, francúzsky filozof a spisovateľ († 1755)
 1752 – John Nash, anglický architekt († 1835)
 1755 – Ondrej Plachý, slovenský evanjelický farár, vzdelanec, spisovateľ a novinár († 1810)
 1862 – František Tupý, český robotník, osobnosť slovenského novinárstva († 1946)
 1867 – Rubén Darío, nikaragujský básnik, diplomat a novinár († 1916)
 1882 – Alexander A. Milne, anglický spisovateľ († 1956)
 1892 – Oliver Hardy, americký komik, partner Stana Laurela († 1957)
 1901 – Želmíra Gašparíková, slovenská spisovateľka († 1966)
 1904 – Cary Grant, britský herec († 1986)
 1907 – Dionýz Ilkovič, slovenský fyzik a fyzikálny chemik († 1980)
 1912 – Ivan Alexander Getting, americký technik († 2003)
 1914 – Eugen Nevan, slovenský maliar († 1967)
 1915 – Ondrej Plai, slovenský právnik a športovec († 1996)
 1921 – Štefan Mikulčík, slovenský pedagóg a protifašistický bojovník († 1992)
 1921 – Jóičiró Nambu, japonský teoretický fyzik († 2015)
 1922 – Milan Jungmann, český literárny kritik a prekladateľ († 2012)
 1924 – Ján Bukovský, slovenský rímskokatolícky arcibiskup, vatikánsky diplomat († 2010)
 1924 – Pavol Papač, slovenský generál († 1994)
 1925 – Gilles Deleuze, francúzsky filozof († 1995)
 1931 – Čon Tu-hwan, prezident Južnej Kóreje († 2021)
 1933 – Ray Dolby, americký vedec, technik a vynálezca († 2013)
 1937 – Danuta Abrahamowiczová, poľská prekladateľka a slovakistka († 1995)
 1937 – John Hume, írsky politik, nositeľ Nobelovej ceny za mier († 2020)
 1937 – Antonín Klimek, český historik († 2005)
 1940 – Alexandr Davletovič Aľmetov, sovietsky hokejista, stredný útočník († 1992)
 1940 – Juraj Lehotský, slovenský džezový trubkár († 2017)
 1940 – Štefan Nadzam, slovenský futbalista a futbalový tréner († 1995)
 1940 – Pedro Rodriguez, mexický automobilový pretekár
 1947 – Takeshi Kitano, japonský režisér a herec
 1949 – József Kvarda, slovenský politik
 1950 – Gianfranco Brancatelli, taliansky automobilový pretekár
 1950 – Gilles Villeneuve, kanadský automobilový pretekár († 1982)
 1951 – František Gaulieder, slovenský politik († 2017)
 1955 – Kevin Costner, americký filmový herec a režisér
 1955 – Frankie Knuckles, americký DJ a hudobný producent († 2014)
 1958 – Jeffrey Nels Williams, americký astronaut
 1966 – Lou Fanánek Hagen, český hudobník a skladateľ (Tři sestry)
 1971 – Christian Fittipaldi, brazílsky automobilový pretekár
 1971 – Josep Guardiola, španielsky futbalista a tréner
 1975 – Andris Ambainis, lotyšský matematik a informatik
 1977 – Ota Fukárek, český tenista
 1977 – Alina Vladimirovna Židkovová, ruská tenistka
 1978 – Thor Hushovd, nórsky cyklista
 1978 – Bogdan Lobonţ, rumunský futbalový brankár
 1981 – Olivier Rochus, belgický tenista
 1981 - Jonathan Davis, americký spevák, zakladateľ skupiny KoRn
 1982 – Regina Pokorná, slovenská šachová veľmajsterka
 1983 – Daniel Vanek, slovenský atlét
 1985 – Dušan Pašek ml., slovenský hokejový útočník († 2021)
 1988 – Angelique Kerberová, nemecká tenistka
 Úmrtia
 1174 – Vladislav II., český knieža a kráľ (* okolo 1110)
 1367 – Peter I., portugalský kráľ (* 1320)
 1761 – Karol Jozef Habsbursko-lotrinský, syn Márie Terézie (* 1745)
 1915 – Štefan Furdek, slovenský rímskokatolícky kňaz, spisovateľ a národný buditeľ (* 1855)
 1933 – Bohumír Jaroněk, český maliar a grafik (* 1866)
 1934 – Otakar Ševčík, český hudobník (* 1852)
 1936 – Rudyard Kipling, britský spisovateľ, novinár a básnik, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru (* 1865)
 1995 – Adolf Butenandt, nemecký chemik, nositeľ Nobelovej ceny za chémiu (* 1903)
 1996 – Leonor Fini, talianska maliarka a grafička (* 1907)
 2000 – Július Lenko, slovenský básnik a prekladateľ (* 1914)
 2001 – Laurent-Désiré Kabila, prezident Konžskej demokratickej republiky (1997 – 2001) (* 1939)
 2004 – Richard van Dülmen, nemecký historik (* 1937)
 2009 – Ida Černecká, slovenská pedagogička a speváčka (* 1920)
 2010 – Robert B. Parker, americký spisovateľ (* 1932)
 2011 – Pavol Hudák, slovenský básnik, novinár a publicista (* 1959)
 2016 – Glenn Frey, americký spevák, skladateľ, producent a herec, zakladajúci člen skupiny The Eagles (* 1948)
 2016 – Michel Tournier, francúzsky spisovateľ (* 1924)
 2017 – Peter Abrahams, juhoafrický spisovateľ (* 1919)
 2017 – Zdena Gruberová, slovenská herečka (* 1933)
 2022 – Milan Leščák, slovenský etnológ a folklorista (* 1940)
 18
 ~0118


text:
 31.7.2017
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 249/9
 Arrest van het Hof (Eerste kamer) van 31 mei 2017 — Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI)/Europese Commissie
 (Zaak C-228/16 P) (1)
 ((Hogere voorziening - Staatssteun - Besluit tot het ad acta leggen van een klacht - Weigering van de Europese Commissie om rekwirantes klacht verder te onderzoeken - Geen steun na inleidende onderzoeksfase - Louter bevestigend besluit - Voorwaarden voor rechtmatigheid van de intrekking van een besluit tot het ad acta leggen van een klacht))
 (2017/C 249/12)
 Procestaal: Grieks
 Partijen
 Rekwirante: Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) (vertegenwoordigers: E. Bourtzalas, advocaat, A. Oikonomou, E. Salaka, C. Synodinos en C. Tagaras, dikigoroi, en D. Waelbroeck, advocaat)
 Andere partij in de procedure: Europese Commissie (vertegenwoordigers: A. Bouchagiar en É. Gippini Fournier, gemachtigden)
 Dictum
 1)
 De beschikking van het Gerecht van de Europese Unie van 9 februari 2016, DEI/Commissie (T-639/14, niet gepubliceerd, EU:T:2016:77), wordt vernietigd.
 2)
 De zaak wordt terugverwezen naar het Gerecht van de Europese Unie.
 3)
 De beslissing omtrent de kosten wordt aangehouden.
 (1) PB C 211 van 13.6.2016.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0308(01)
 Protocolo relativo a la aplicación provisional del Acuerdo por el que se crea un Centro internacional para la ciencia y la tecnología
 Diario Oficial n° L 064 de 08/03/1994 p. 0002 - 0002 Edición especial en finés : Capítulo 11 Tomo 29 p. 0109 Edición especial sueca: Capítulo 11 Tomo 29 p. 0109
 PROTOCOLO relativo a la aplicación provisional del Acuerdo por el que se crea un Centro internacional para la ciencia y la tecnologíaLa Comunidad Europea de la Energía Atómica y la Comunidad Europea, actuando como una sola Parte, los Estados Unidos de América, Japón y la Federación Rusa, en lo sucesivo denominados « Partes signatarias »,Reconociendo la importancia del Acuerdo por el que se crea un Centro internacional para la ciencia y la tecnología, firmado en Moscú el 27 de noviembre de 1992, en lo sucesivo denominado « Acuerdo »,HAN CONVENIDO EN LO SIGUIENTE:Artículo I 1. Las Partes signatarias aplicarán provisionalmente el Acuerdo conforme a sus estipulaciones, a partir de la fecha de la última notificación por las Partes signatarias de la conclusión de los procedimientos internos necesarios para la entrada en vigor del presente Protocolo.2. El Acuerdo se aplicará provisionalmente hasta su entrada en vigor con arreglo a lo dispuesto en su artículo XVIII.Artículo II El Acuerdo estará sujeto a revisión por las Partes a los dos años del comienzo de su aplicación provisional, no obstante lo previsto en la letra A de su artículo XV.Artículo III Cualquiera de las Partes podrá denunciar el presente Protocolo seis meses después de la fecha en que se haya dado preaviso por escrito a las demás Partes.Artículo IV 1. Cualquier Estado que desee llegar a ser Parte en el Acuerdo de conformidad con su artículo XIII, previo cumplimiento de las condiciones establecidas en dicho artículo y previa conclusión de los procedimientos internos que sean necesarios para la adhesión al Acuerdo, notificará a las Partes signatarias su intención de aplicar provisionalmente el Acuerdo de conformidad con el presente Protocolo.2. La aplicación provisional por parte de ese Estado comenzará en la fecha de notificación mencionada en el apartado 1.Hecho en Moscú, el 27 de diciembre de 1993, en lenguas inglesa y rusa, siendo cada uno de dichos textos igualmente auténtico.PorLa Comunidad Europea de la Energía Atómica y la Comunidad EuropeaLos Estados Unidos de AméricaJapónLa Federación Rusa


text:
Operacinės sistemos branduolys () – operacinės sistemos dalis, suteikianti vykdomų programų bei kitų sistemos dalių darbui reikalingus resursus. Branduolys kai kada atlieka ir daugiau funkcijų.
 Galimos branduolio funkcijos
 Atminties suteikimas
 procesoriaus Išteklių suteikimas
 Virtualios atminties suteikimas.
 Procesų paleidimas
 Aparatinės įrangos abstrakcija
 Procesų tarpusavio komunikacija
 Sisteminių funkcijų sąsajos funkcijos
 Vartotojų teisių kontrolė
 Branduolių klasifikacija
 Operacinių sistemų branduoliai dažniausiai klasifikuojami, remiantis tuo, kiek daug funkcijų jie atlieka. Pagrindinės branduolių rūšys:
 Statinis branduolys, atliekantis daugumą OS funkcijų
 Mikrobranduolys (), atliekantis tik atminties ir procesų kontrolę bei procesų tarpusavio komunikaciją
 Generatyvinis branduolys, veikiantis, kaip statinis, tačiau generuojamas iš įvairių modulių OS paleidimo metu.
 Taip pat skaitykite
 GNU Hurd
 Linux branduolys
 Operacinės sistemos


text:
 3.7.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 196/1
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 731/2014
 z dnia 2 lipca 2014 r.
 ustanawiające standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1234/2007 z dnia 22 października 2007 r. ustanawiające wspólną organizację rynków rolnych oraz przepisy szczegółowe dotyczące niektórych produktów rolnych („rozporządzenie o jednolitej wspólnej organizacji rynku”) (1),
 uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje — zgodnie z wynikami wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej — kryteria, na których podstawie ustalania Komisja ustala standardowe wartości dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia.
 (2)
 Standardowa wartość w przywozie jest obliczana każdego dnia roboczego, zgodnie z art. 136 ust. 1 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, przy uwzględnieniu podlegających zmianom danych dziennych. Niniejsze rozporządzenie powinno zatem wejść w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 2 lipca 2014 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Jerzy PLEWA
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 299 z 16.11.2007, s. 1.
 (2) Dz.U. L 157 z 15.6.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 Standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 (EUR/100 kg)
 Kod CN
 Kod państw trzecich (1)
 Standardowa wartość w przywozie
 0702 00 00
 MK
 66,3
 TR
 56,1
 XS
 59,1
 ZZ
 60,5
 0707 00 05
 MK
 34,9
 TR
 79,1
 ZZ
 57,0
 0709 93 10
 TR
 103,4
 ZZ
 103,4
 0805 50 10
 AR
 114,8
 BO
 136,6
 TR
 107,6
 UY
 127,1
 ZA
 120,1
 ZZ
 121,2
 0808 10 80
 AR
 123,8
 BR
 97,9
 CL
 97,6
 NZ
 135,4
 US
 144,9
 ZA
 125,1
 ZZ
 120,8
 0808 30 90
 AR
 75,9
 CL
 103,5
 NZ
 200,8
 ZA
 99,2
 ZZ
 119,9
 0809 10 00
 MK
 88,5
 TR
 228,9
 ZZ
 158,7
 0809 29 00
 TR
 347,6
 ZZ
 347,6
 0809 30
 TR
 145,6
 XS
 54,4
 ZZ
 100,0
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (WE) nr 1833/2006 (Dz.U. L 354 z 14.12.2006, s. 19). Kod „ZZ” odpowiada „innym pochodzeniom”.