type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22002A0430(06)
 Euroopa Liidu Teataja L 114 , 30/04/2002 Lk 0430 - 0467
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline riigihangete teatavaid aspekte käsitlev kokkulepeEUROOPA ÜHENDUS (edaspidi ühendus)ühelt poolt jaŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi Šveits)teiselt poolt,edaspidi lepinguosalised,VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste jõupingutusi ja kohustusi, mida nad on võtnud vastavate riigihanketurgude liberaliseerimiseks eelkõige riigihankelepingu (GPA) kaudu, mis sõlmiti Marrakešis 15. aprillil 1994 ja jõustus 1. jaanuaril 1996, ning siseriiklike normide vastuvõtmise kaudu riigihangete turu tõhusaks avamiseks progressiivse liberaliseerimise teel,VÕTTES ARVESSE 25. märtsi ja 5. mai 1994. aasta kirjavahetust Euroopa Komisjoni ja Šveitsi föderaalse väliskaubandusameti (Office fédéral des affaires économiques extérieures) vahel,VÕTTES ARVESSE 22. juulil 1972. aastal Šveitsi ja ühenduse vahel sõlmitud lepingut,SOOVIDES parandada ja avardada riigihankelepingu (GPA) I liite vastavate lisade reguleerimisala,SOOVIDES ühtlasi jätkata omavahelisi liberaliseerimispingutusi, lubades tooteid, töid ja teenuseid hankida oma vastavatelt telekommunikatsiooni- ja raudteeoperaatoritelt, energeetikavaldkonna ettevõtetelt, välja arvatud elektrienergia, ja erakommunaalettevõtetelt, mis tegutsevad pädeva riigiasutuse antud eriõiguste või ainuõiguste alusel joogivee, elektrienergia, linnatranspordi, lennujaamade ja mere- või siseveesadamate valdkonnas,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:I PEATÜKKMAAILMAKAUBANDUSORGANISATSIOONI RAAMES SÕLMITUD RIIGIHANKELEPINGU AVARDAMINEArtikkel 1Ühenduse kohustused1. Oma kohustuste ulatuse täiendamiseks ja avardamiseks Šveitsi suhtes 15. aprillil 1994. aastal Maailmakaubandusorganisatsiooni (WTO) raames sõlmitud riigihankelepingu (GPA) alusel kohustub ühendus muutma riigihankelepingu I liite lisasid ja üldmärkusi järgmiselt:kustutama viite Šveitsile üldmärkuse nr 2 esimeses taandes, et lubada Šveitsi tarnijatel ja teenuste osutajatel artikli XX kohaselt vaidlustada lisa 2 lõikes 2 loetletud ühenduse üksustega lepingute sõlmimine.2. Ühendus teavitab WTO sekretariaati sellest muudatusest ühe kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.Artikkel 2Šveitsi kohustused1. Oma kohustuste ulatuse täiendamiseks ja avardamiseks ühenduse suhtes riigihankelepingu alusel kohustub Šveits muutma riigihankelepingu I liite lisasid ja üldmärkusi järgmiselt:2. lisasse lisatakse üksuste loetelu alla pärast punkti 2 järgmine uus punkt:"3. Regionaalse ja kohaliku tasandi ametiasutused ja riigiasutused."2. Šveits teavitab WTO sekretariaati sellest muudatusest ühe kuu jooksul käesoleva lepingu jõustumisest.II PEATÜKKTELEKOMMUNIKATSIOONI- JA RAUDTEEOPERAATORITE NING TEATAVATE KOMMUNAALETTEVÕTETE HANKEDArtikkel 3Eesmärgid, mõisted ja rakendusala1. Käesoleva lepingu eesmärk on tagada lepinguosaliste tarnijatele ja teenuste osutajatele vastastikune, läbipaistev ning mittediskrimineeriv juurdepääs toodete ja teenuste, ostmisele mõlema lepinguosalise telekommunikatsioonioperaatorite, raudteeoperaatorite, energeetikavaldkonna, välja arvatud elekter, ettevõtete ja erakommunaalettevõtete poolt, sealhulgas nende tellitavatele ehitustöödele.2. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) telekommunikatsioonioperaatorid – üksused, mis pakuvad kasutamiseks üldkasutatavat telekommunikatsioonivõrku või käitavad seda või pakuvad üht või mitut üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust ning on kas riigiasutused või -ettevõtted või tegutsevad ühe lepinguosalise pädeva asutuse antud eri- või ainuõiguste alusel;b) üldkasutatav telekommunikatsioonivõrk – avalikkusele kättesaadav telekommunikatsiooni infrastruktuur, mis võimaldab edastada signaale teatavate telekommunikatsioonivõrgu lõpp-punktide vahel kaablite, mikrolainete, optiliste vahendite või muude elektromagnetiliste vahendite kaudu;c) üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus – teenused, mille pakkumine tähendab osaliselt või täielikult signaalide edastamist ja suunamist üldkasutatavas telekommunikatsioonivõrgus telekommunikatsiooniprotsesside kaudu, välja arvatud raadioringhääling ja televisioon.d) raudteeoperaatorid – tellijad, mis on kas riigiasutused või avalikud ettevõtted või tegutsevad ühe lepinguosalise pädeva asutuse antud eri- või ainuõiguste alusel ning mille üheks tegevuseks on võrkude käitamine raudteetranspordi alal avalikku teenust pakkudes;e) energeetika valdkonnas, välja arvatud elekter, tegutsevad üksused – tellijad, mis on kas riigiasutused või avalikud ettevõtted või tegutsevad ühe lepinguosalise pädeva asutuse antud eri- või ainuõiguste alusel ning mille üheks tegevuseks on mis tahes järgmistes alapunktides i ja ii nimetatud tegevus või nende kombinatsioon;i) niisuguste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille eesmärgiks on pakkuda elanikkonnale avalikku teenust seoses gaasi või soojuse tootmise, transpordi või jaotusega või selliste võrkude gaasi või soojusega varustamisega; võiii) geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga teostada nafta, gaasi, söe või muude tahkekütuste leiukohtadega seotud uuringuid või neid kaevandada;f) erakommunaalettevõtted – tellijad, mida ei hõlma GPA, kuid mis tegutsevad ühe lepingusoalise pädeva asutuse antud eri- või ainuõiguste alusel ning mille üheks tegevuseks on mis tahes järgmistes alapunktides i-v nimetatud tegevus või nende kombinatsioon:i) niisuguste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille eesmärgiks on pakkuda elanikkonnale avalikku teenust seoses joogivee tootmise, transpordi või jaotusega või selliste võrkude joogiveega varustamisega;ii) niisuguste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille eesmärgiks on pakkuda elanikkonnale avalikku teenust seoses elektri tootmise, transpordi või jaotusega või selliste võrkude elektriga varustamisega;iii) lennuvälja- või muude terminaliteenuste osutamine ettevõtjatele, kes teevad vedusid õhuteede kaudu;iv) meresadama- või siseveesadamateenuste või muude terminaliteenuste osutamine ettevõtjatele, kes teevad vedusid mere- või siseveeteed kaudu;v) niisuguste võrkude käitamine, mis pakuvad avalikku teenust linnaraudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabeltranspordi valdkonnas.3. Käesolevat lepingut rakendatakse mis tahes seaduse, määruse või tava suhtes, mis käsitleb lepinguosaliste telekommunikatsioonioperaatorite, raudteeoperaatorite, energeetikavaldkonna, välja arvatud elektrienergia, üksuste ja erakommunaalettevõtete (edaspidi hõlmatud üksused) hankeid, nagu on määratletud käesolevas artiklis ja kirjeldatud I-IV lisas, ning kõikidele hankelepingute sõlmimisele selliste hõlmatud üksustega.4. Artikleid 5 ja 6 rakendatakse lepingute või lepinguseeriate suhtes, mille arvestuslik väärtus käibemaksu arvestamata on vähemalt:a) kui lepingu sõlmijaks on telekommunikatsioonioperaatorid:i) 600000 eurot või sellega samaväärne summa SDRides tarnete ja teenuste puhul;ii) 5000000 eurot või sellega samaväärne summa SDRides ehitustööde puhul;b) kui lepingu sõlmijaks on raudteeoperaatorid või energeetikavaldkonna, välja arvatud elekter, üksused:i) 400000 eurot või sellega samaväärne summa SDRides tarnete ja teenuste puhul;ii) 5000000 eurot või sellega samaväärne summa SDRides ehitustööde puhul;c) kui lepingu sõlmijaks on erakommunaalettevõtted:i) 400000 SDR või sellega samaväärne summa eurodes tarnete ja teenuste puhul;ii) 5000000 SDR või sellega samaväärne summa eurodes ehitustööde puhul;Euro konverteerimine SDRiks määratakse kindlaks vastavalt riigihankelepingus (GPA) kehtestatud menetlustele.5. Käesolevat peatükki ei kohaldata lepingute suhtes, mille telekommunikatsioonioperaatorid sõlmivad niisugusteks ostudeks, mille ainus eesmärk on võimaldada ühe või mitme telekommunikatsiooniteenuste osutamist, kui teistel ettevõtjatel on õigus pakkuda samu teenuseid samas geograafilises piirkonnas ja põhiliselt samadel tingimustel. Kumbki lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist sellistest lepingutest viivitamata. Käesolevat sätet kohaldatakse samadel tingimustel ka raudteeoperaatorite lepingute või energeetikavaldkonna, välja arvatud elektrienergia, üksuste ning erakommunaalettevõtete suhtes niipea, kui need sektorid on liberaliseeritud.6. Käesolevat lepingut kohaldatakse lepingu VI ja VII lisas loetletud teenuste, sealhulgas ehitustööde suhtes.7. Käesolevat lepingut ei kohaldata hõlmatud üksuste suhtes, kui need täidavad tingimusi, mis ühenduse puhul on sätestatud direktiivi 93/38/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga 98/4/EÜ (EÜT L 101, 4.4.1998, lk 1), artikli 2 lõigetes 4 ja 5, artiklis 3, artikli 6 lõikes 1, artikli 7 lõikes 1, artikli 9 lõikes 1, artiklites 10, 11 ja 12 ning artikli 13 lõikes 1 ning Šveitsi puhul VI ja VII lisas.Käesolevat lepingut ei kohaldata raudteeoperaatoritega sõlmitavate lepingute suhtes, kui need käsitlevad toodete ostmist või rentimist seoses käesoleva lepingu sätetega kooskõlas sõlmitud tarnelepingute refinantseerimisega.Artikkel 4Hankemenetlused1. Lepinguosalised tagavad, et hankelepingute sõlmimise menetlused ja tavad, mida nende hõlmatud üksused järgivad, on kooskõlas mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja õigluse põhimõtetega. Sellised menetlused ja tavad peavad vastama vähemalt järgmistele tingimustele:a) kutse konkursile esitatakse hankekuulutuse avaldamisega, kavandatava hanke teadaandena või kvalifitseerimissüsteemi teadaandena. Need teadaanded või kokkuvõte nende olulistest osadest avaldatakse vähemalt ühes riigihanke (GPA) ametlikus keeles Šveitsi puhul riigi tasandil ja ühenduse puhul ühenduse tasandil. Need sisaldavad kõiki vajalikke andmeid kavandatava hanke kohta ning võimaluse korral ka pakkumiste vastuvõtmise menetluse kohta;b) tähtajad peavad olema piisavad, et tarnijad ja teenuste osutajad jõuaksid pakkumised ette valmistada ja esitada;c) pakkumise dokumendid peavad sisaldama kõiki vajalikke andmeid, eelkõige tehnospetsifikaate ning valiku- ja pakkumiste vastuvõtmise kriteeriume, et pakkujad saaksid teha kõlblikud pakkumised. Pakkumise dokumendid edastatakse tarnijatele või teenuste osutajatele nende taotluse korral;d) valikukriteeriumid peavad olema mittediskrimineerivad. Kvalifitseerimissüsteem, mida hõlmatud üksused kohaldavad, peab põhinema eelnevalt määratletud ja mittediskrimineerivatel kriteeriumitel, ning menetlus ja osalemistingimused peavad olema nõudmisel kättesaadavad;e) pakkumise vastuvõtmise kriteeriumid võivad olla kas majanduslikult kõige kasulikum pakkumine, võttes arvesse konkreetseid hindamiskriteeriume nagu näiteks tarne- või pakkumise täitmise tähtaeg, tasuvus, kvaliteet, tehniline väärtus, müügijärgne hooldus, varuosade, hinna ja muu sellisega seoses võetud kohustused, või ainult hinnalt odavaim pakkumine.2. Lepinguosalised tagavad, et nende hõlmatud üksused kirjeldavad pakkumise dokumentide juurde kuuluvates tehnospetsifikaatides pigem kasutamisomadusi kui ehitust või toimimist. Need spetsifikaadid põhinevad rahvusvahelistel standarditel või, nende puudumisel, siseriiklikel tehnilistel normidel, siseriiklikel tunnustatud standarditel või tunnustatud ehitusnormidel. Keelatud on kõik tehnospetsifikaadid, mis on vastu võetud, mida kohaldatakse või mis avaldavad mõju selleks, et takistada ühe lepinguosalise hõlmatud üksuse hankeid teise lepinguosalise toodete või teenuste saamiseks ning lepinguosaliste vahelist kaubandust.Artikkel 5Vaidlustamismenetlused1. Lepinguosalised näevad ette mittediskrimineerivad, kiired, läbipaistvad ja tõhusad menetlused, mis võimaldavad tarnijatel või teenuste osutajatel esitada kaebusi käesoleva lepingu väidetavate rikkumiste kohta, mis toimuvad seoses hangetega, mille vastu nad tunnevad või on tundnud huvi. Kohaldatakse V lisas sätestatud vaidlustamismenetlusi.2. Lepinguosalised peavad tagama, et nende vastavad hõlmatud üksused säilitavad käesoleva peatükiga hõlmatud hankemenetlustega seotud dokumente vähemalt kolm aastat.3. Lepinguosalised peavad tagama vaidlustamismenetluste eest vastutavate organite otsuste nõuetekohase täitmise.III PEATÜKKÜLD- JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 6Diskrimineerimisest hoidumine1. Lepinguosalised tagavad, et kõigi hankemenetluste ja -tavade osas ning hankelepingute sõlmimisel, olenemata artikli 3 lõikes 4 osutatud määradest, toimivad nende territooriumil asuvad ja tegutsevad hõlmatud üksused järgmiselt:a) nad ei käsitle teise lepingulepinguosalise tooteid, teenuseid, tarnijaid ja teenuste osutajaid halvemini kui:i) kodumaiseid tooteid, teenuseid, tarnijaid ja teenuste osutajaid võiii) kolmandate riikide tooteid, teenuseid, tarnijaid ja teenuste osutajaid;b) nad ei kohtle teatavaid kohapealseid tarnijaid ja teenuste osutajaid halvemini kui teisi kohapealseid tarnijaid või teenuste osutajaid selle alusel, et nad on teataval määral teise lepinguosalise füüsiliste või juriidiliste isikutega seotud või nende omandis või kontrolli all;c) nad ei diskrimineeri kohapealset tarnijat või teenuste osutajat selle alusel, et tarnitav toode või pakutav teenus pärineb teiselt lepinguosaliselt;d) nad ei näe ette korvamismeetmeid toodete, teenuste, tarnijate või teenuste osutajate kvalifitseerimisel ja valikul ega pakkumiste hindamisel ja lepingute sõlmimisel.2. Lepinguosalised kohustuvad mitte nõudma pädevatelt asutustelt või hõlmatud üksustelt diskrimineerivat käitumist ei otseselt ega kaudselt. Näitlik loetelu valdkondadest, kus selline diskrimineerimine on võimalik, on esitatud X lisas.3. Lepinguosalised kohustuvad julgustama oma hõlmatud üksusi selliste hankelepingute sõlmimisel, mis jäävad alla artikli 3 lõikes 4 osutatud määrade, hankemenetluste ja -tavade osas kohtlema teise lepinguosalise tarnijaid ja teenuste osutajaid kooskõlas lõike 1 sätetega. Lepinguosalised lepivad kokku hiljemalt viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist, lepinguosaliste vastastikusest suhtlemisest omandatud kogemusi silmas pidades vaadata läbi käesoleva sätte tingimused ja rakendamine. Selleks koostab ühiskomisjon loetelud olukordadest, mil käesolevas artiklis 6 kehtestatud põhimõtet rakendatakse.4. Lõikes 1, eriti selle punkti a alapunktis i, ning lõigetes 2 ja 3 sätestatud põhimõtted ei piira meetmeid, mille on tinginud ühenduse konkreetne integratsiooniprotsess ja ühenduse siseturu loomine ja toimimine, samuti Šveitsi siseturu areng. Samuti ei piira need põhimõtted eelkõige punkti a alapunktis ii sätestatud eeliskohtlemist olemasolevate või tulevikus sõlmitavate piirkondlike majandusintegratsioonilepete alusel. Käesoleva sätte kohaldamine ei tohi siiski ohustada käesoleva lepingu kohaldamist. Meetmed, mille suhtes käesolevat lõiget kohaldatakse, on loetletud IX lisas; kumbki lepinguosaline võib teavitada muude käesoleva lõikega hõlmatud meetmete kohta. Ühiskomisjoni konsultatsioonid toimuvad emma-kumma lepinguosalise taotluse korral kindlustamaks käesoleva lepingu jätkuv rahuldav rakendamine.Artikkel 7Teabevahetus1. II peatüki tõhusaks rakendamiseks vajalikus ulatuses teavitavad lepinguosalised üksteist planeeritud muutuste kohta oma asjakohastes õigusaktides, mida käesolev leping reguleerib või tõenäoliselt reguleerib (ettepanekud direktiivide kohta, seaduste ja määruste eelnõud ja Concordat intercantonali muudatuste eelnõud).2. Lepinguosalised teavitavad üksteist mis tahes muude asjaolude kohta, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.3. Lepinguosalised teatavad üksteisele käesoleva lepingu ja riigihankelepingu reguleerimisalasse, sealhulgas kohalikul tasandil, jäävate õigusnormide kohta teabe jagamise eest vastutavate kontaktpunktide nimed ja aadressid.Artikkel 8Järelevalveasutus1. Käesoleva lepingu rakendamise järelevalvet teostab kummagi lepinguosalise sõltumatu asutus. See asutus peab olema pädev vastu võtma mis tahes kaebusi või töövaidlusi, mis on seotud käesoleva lepingu rakendamisega, ning toimima viivitamata ja tõhusalt.2. Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist peab see asutus olema pädev algatama menetlusi või võtma kohtulikke või haldusmeetmeid hõlmatud üksuste suhtes hankemenetluse kontekstis käesoleva lepingu rikkumise korral.Artikkel 9Kiireloomulised meetmed:1. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud oma kohustusi käesoleva lepingu alusel või et seadus, määrus või teise lepinguosalise käitumine oluliselt vähendab või ähvardab vähendada tema poolt käesoleva lepingu alusel saadavat tulu ning lepinguosalised ei suuda viivitamata kokku leppida asjakohase kompensatsiooni või muu korvava meetme suhtes, võib kahju saav lepinguosaline, ilma et see piiraks tema muid õigusi ja kohustusi rahvusvahelise õiguse alusel, käesoleva lepingu rakendamise vastavalt vajadusele osaliselt või täielikult peatada. Ta teatab teisele lepinguosalisele viivitamata sellisest peatamisest. Kahju saav lepinguosaline võib kooskõlas artikli 18 lõikega 3 lepingu ka lõpetada.2. Selliste meetmete ulatust ja kestust piiratakse vastavalt sellele, mida on vaja olukorra parandamiseks ning vajaduse korral käesolevast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks.Artikkel 10Vaidluste lahendamineIga lepinguosaline võib pöörduda käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlusküsimuses ühiskomisjon poole, mis püüab vaidluse lahendada. Ühiskomisjonile esitatakse kõik olukorra põhjalikuks uurimiseks asjakohased andmed, et leida vastuvõetav lahendus. Sel eesmärgil peab ühiskomisjon tegema kindlaks kõik käesoleva lepingu laitmatu toimimise säilitamise võimalused.Artikkel 11Ühiskomisjon1. Käesolevaga moodustatakse ühiskomisjon. Ühiskomisjon tagab käesoleva lepingu tõhusa rakendamise ja toimimise. Sel eesmärgil viib ta läbi teabe- ja arvamusvahetusi ning on lepinguosaliste omavaheliste konsultatsioonide foorumiks.2. Ühiskomisjon moodustatakse lepinguosaliste esindajatest ja toimib vastastikusel kokkuleppel. Ta võtab vastu oma töökorra ja võib moodustada töörühmi, mis abistavad teda oma ülesannete täitmisel.3. Käesoleva lepingu tõhusa toimimise tagamiseks koguneb ühiskomisjon vähemalt kord aastas või emma-kumma lepinguosalise taotluse korral.4. Ühiskomisjon uurib regulaarselt käesoleva lepingu lisasid. Ühiskomisjon võib neid emma-kumma lepinguosalise taotluse korral muuta.Artikkel 12Infotehnoloogia1. Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et nende andmebaasides hangete ning eelkõige pakkumiste kuulutuste ja dokumentide kohta säilitatav informatsioon oleks kvaliteedi ja kättesaadavuse poolest võrreldav. Samuti püüavad nad koostöö abil tagada, et huvitatud poolte vahel elektroonilisel teel vahetatava riigihankeid käsitleva informatsiooni liik oleks kvaliteedi ja kättesaadavuse poolest võrreldav.2. Lepinguosalised, pöörates vajalikku tähelepanu koostalitusvõimele ja vastastikusele seotusele ning olles kokku leppinud, et lõikes 1 osutatud hankeid käsitleva informatsiooni liik on võrreldav, püüavad teha kõik, et tagada teise lepinguosalise tarnijatele ja teenuste osutajatele juurdepääs oma andmebaasides säilitatavale asjakohasele hankeid käsitlevale informatsioonile, nagu näiteks hankekuulutused. Samuti tagavad nad teise lepinguosalise tarnijatele ja teenuste osutajatele juurdepääsu oma elektroonilisele riigihangete süsteemile, näiteks pakkumiste esitamisele elektroonilisel teel. Lepinguosalised täidavad ka riigihankelepingu XXIV artikli lõiget 8.Artikkel 13Rakendamine1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja neile käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks.2. Nad hoiduvad mis tahes tegevusest, mis võiks kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.Artikkel 14ÜlevaatamineLepinguosalised kontrollivad käesoleva lepingu toimimist hiljemalt kolm aastat pärast selle jõustumiskuupäeva, et parandada vajaduse korral selle toimimist.Artikkel 15Seos WTO lepingutegaKäesolev leping ei piira lepinguosalistele WTO egiidi all sõlmitud kokkulepete alusel antud õigusi ja kohustusi.Artikkel 16Territoriaalne kehtivusKäesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumite suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Šveitsi territooriumi suhtes.Artikkel 17LisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.Artikkel 18Jõustumine ja kehtivusaeg1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma menetluste kohaselt. See jõustub järgmise seitsme kokkuleppe ratifitseerimiskirjade hoiuleandmise või kinnitamise kohta viimase teate saatmisele järgneva ülejärgmise kuu esimesel päeval:- riigihangete teatavaid aspekte käsitlev kokkulepe;- isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe;- õhutranspordi alane kokkulepe;- kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepe;- põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe;- vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkulepe;- teadus- ja tehnikaalase koostöö kokkulepe.2. Käesolev kokkulepe on sõlmitud esialgu seitsmeks aastaks. Seda pikendatakse määramata ajaks, kui ühendus või Šveits ei teata teisele lepinguosalisele pikendamata jätmisest enne esialgse tähtaja lõppu. Niisuguse teatamise puhul kohaldatakse artiklit 4.3. Euroopa Ühendus või Šveits võivad kokkuleppe lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Niisuguse teatamise puhul kohaldatakse artiklit 4.4. Lõikes 1 nimetatud seitsme kokkuleppe kohaldamine lõpetatakse kuus kuud pärast lõikes 2 nimetatud pikendamata jätmisest teatamist või lõikes 3 nimetatud kokkuleppe lõpetamist.V Luxembourgu, enaindvajsetega junija tisoč devetsto devetindevetdeset. Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve. El presente Acuerdo se establecer por duplicado en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca y cada uno de estos textos será auténtico.Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems. Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig. Dieses Abkommen ist in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache abgefaßt, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist.Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Η παρούδα συμφωνία καταρτίζεται εις διπλούν στα αγγλικά, τα γαλλικά, τα γερμανικά, τα δανικά, τα ελληνικά, τα ισπανικά, τα ιταλικά, τα ολλανδικά, τα πορτογαλικά, τα σουηδικά και τα φινλανδικά, καθένα από τα κείμενα αυτά είναι αυθεντικό.Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine. This Agreement is drawn up in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of these texts being equally authentic.Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Le présent accord est établi, en double exemplaire, en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi.Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove. Il presente Accordo è redatto, in duplice copia, in lingua danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca; ognuno di questi testi fa ugualmente fede.Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig. Deze overeenkomst is opgesteld in tweevoud in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek.Feito no Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove. O presente Acordo é estabelecido em exemplar duplo, nas línguas alemã, inglesa, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos.Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionioi två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la Confederación SuizaFor Det Schweiziske EdsforbundFür die Schweizerische EidgenossenschaftΓια την Ελβετική ΣυνομοσπονδίαFor the Swiss ConfederationPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzeraVoor de Zwitserse BondsstaatPela Confederação SuíçaSveitsin valaliiton puolestaPå Schweiziska edsförbundets vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------I LISA(Osutatud lepingu artikli 3 lõikes 1, artikli 2 punktides a-c ja artiklis 5)HÕLMATUD TELEKOMMUNIKATSIOONIOPERAATORIDI A lisa – ÜhendusBelgia | Belgacom |Danemark | Tele Danmark A/S ja selle tütarettevõtted |Saksamaa | Deutsche Bundespost Telekom |Kreeka | OTE/Hellenic Telecom Organisation |Hispaania | Telefonica de Spain SA |Prantsusmaa | France Telecom |Iirimaa | Telecom Eireann |Itaalia | Telecom Italia |Luksemburg | Administration des postes et telecommunications |Holland | Koninklijke PTT Netherlands NV ja tütarettevõtted, välja arvatud PTT Post BV |Austria | Österreichische Post und Telekommunikation (PTT) |Portugal | Portugal Telecomand ja tütarettevõtted |Soome | Sonera |Rootsi | Telia |Ühendkuningriik | British Telecommunications (BT) City of Kingston upon Hull |Need telekommunikatsioonioperaatorid on hõlmatud direktiivi 93/38/EMÜ, muudetud direktiiviga 98/4/EÜ (EÜT L 101, 4.4.1998, lk 1), reguleerimisala ulatuses.I B lisa – ŠveitsTelekommunikatsiooni valdkonna üksuste kirjeldused, nagu on osutatud lepingu artikli 3 lõikes 1 ja artikli 2 punktides a-cÜksused, mis osutavad avalikku telekommunikatsiooniteenust kontsessiooni alusel 30. aprilli 1997. aasta föderaalse telekommunikatsiooniseaduse artikli 66 esimese taande tähenduses.Näiteks: Swisscom.--------------------------------------------------II LISA(Osutatud lepingu artikli 3 lõikes 1, artikli 2 punktis d ja artiklis 5)HÕLMATUD RAUDTEEOPERAATORIDII A lisa – ÜhendusBelgia | Société nationale des Chemins de fer belges/Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen |Taani | Danske Statsbaner (DSB) Tegutsevad üksused, mis on asutatud Lov nr. 295 om privatbanerne af 6. Juni 1984, jf. lov nr. 245 af 6. August 1977 alusel |Saksamaa | Deutsche Bundesbahn Muud üksused, mis pakuvad avalikke raudteeteenuseid Allgemeines Eisenbahngesetz vom 29 March § 2 Abs. 1 alusel |Kreeka | Kreeka Raudteeorganisatsioon (OSE)/[kopeeritav osa] |Hispaania | Red Nacional de los Ferrocarriles Españoles (RENFE) Ferrocarriles de Vía Estrecha (FEVE) Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) Eusko Trenbideak (Bilbao) Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana (FGV) |Prantsusmaa | Société nationale des chémins de fer français ja teised avalikud raudteevõrgud, nagu viidatud õigusakti Loi d'orientation des transports interieurs du 30 décembre 1982 1. peatüki II jaotises raudteetranspordi kohta |Iirimaa | Iarnrod Éireann (Irish Rail) |Itaalia | Ferrovie dello Stato Üksused, mis osutavad raudteeteenuseid õigusakti Regio Decreto 9 maggio 1912, nr 1447 artiklile 10, che approva il Testo unico delle disposizioni di legge per le ferrovie concesse all'Industria privata, le tramvie a trazione meccanica e gli automobili kohaselt antud kontsessiooni alusel Üksused, mis tegutsevad kontsessiooni alusel, mille riik on andnud vastavalt eriseadustele, vt Titolo XI, Capo II, Sezione Ia del Regio Decreto 9 maggio 1912, n. 1447, che approva il Testo unico delle disposizioni di legge per le ferrovie concesse all'industria privata, le tramvie a trazione meccanica e gli automobili Üksused, mis osutavad avalikke raudteeteenuseid Legge 14 giugno 1949, n. 410 – Concorso dello Stato per la riattivazione dei pubblici servizi di trasporto in concessione artikli 4 kohaselt antud kontsessiooni alusel Üksused või omavalitsused, mis osutavad avalikke raudteeteenuseid kohtsessiooni alusel vastavalt artiklile 14 Legge 2 agosto 1952, n. 1221 – Provvedimenti per l'esercizio ed il potenziamento di ferrovie e di altre linee di trasporto in regime di concessione |Luksemburg | Chemins de fer luxembourgeois (CFL) |Holland | Nederlandse Spoorwegen NV |Austria | Üksused, mis osutavad avalikke raudteeteenuseid vastavalt õigusaktile Eisenbahngesetz 1957 (BGBl. Nr. 60/1957) |Portugal | Caminhos de Ferro Portugueses |Soome | Valtionrautatiet/Statsjärnvägarna |Rootsi | Avalik-õiguslikud isikud, mis osutavad raudteeteenuseid õigusaktide förordningen (1988:1379) om statens spåranläggningar ja lagen (1990:1157) om järnvägssäkerhet alusel Piirkondlikud ja kohalikud avalik-õiguslikud isikud, mis käitavad piirkondlikke või kohalikke raudteekommunikatsioone õigusakti lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik alusel Eraõiguslikud isikud, mis osutavad raudteeteenuseid õigusakti förordningen (1988:1379) om statens spåranläggningar kohaselt saadud loa alusel, kui selline luba vastab direktiivi artikli 2 lõikele 3 |Ühendkuningriik | British Railways Boards Northern Ireland Railways |II B lisa – ŠveitsRaudteeettevõtjate kirjeldus vastavalt lepingu artikli 3 lõikele 1 ja artikli 2 punktile dChemins de fer fédéraux (CFF) [1]Üksused õigusakti loi fédérale sur les chemins de fer du 20 décembre 1957 artikli 1 lõike 2 ja artikli 2 lõike 1 tähenduses, kui nad osutavad avalikke transporditeenuseid standardse rööpmelaiusega või kitsarööpmelisel raudteel [2].Näiteks: BLS, MthB, Chemin de fer du Jura, RhB, FO, GFM.[1] Välja arvatud valdusfirmad ja ettevõtjad, mis ei ole transpordisektoris otseselt tegevad.[2] Välja arvatud valdusfirmad ja ettevõtjad, mis ei ole transpordisektoris otseselt tegevad.--------------------------------------------------III LISA(Osutatud lepingu artikli 3 lõikes 1, artikli 2 punktis e ja artiklis 5)ENERGEETIKAVALDKONNAS TEGEVAD ÜKSUSEDIII A lisa – Ühendusa) Gaasi või soojusenergia transport või jaotusBelgia | Distrigaz SA, mis tegutseb 29. juuli 1983. aasta seaduse alusel Üksused, mis transpordivad gaasi kontsessiooniloa alusel vastavalt 12. aprilli 1965. aasta seadusele, mida on muudetud 28. juuli 1987. aasta seadusega Üksused, mis jaotavad gaasi ja tegutsevad õigusakti Loi relative aux intercommunales du 22 décembre 1986 alusel Soojusenergiat jaotavad kohalikud omavalitsused või nende ühendused |Taani | Dansk Olie og Naturgas A/S, mis tegutseb bekendtgoerelse nr. 869 af 18. juni 1979 om eneretsbevilling til indfoersel, forhandling, transport og oplagring af naturgas alusel antud ainuõiguse alusel Üksused, mis tegutsevad õigusakti lov nr. 249 af 7 juni 1972 om naturgasforsyning alusel Üksused, mis jaotavad gaasi või soojusenergiat vastavalt heakskiidule õigusakti lov om varmeforsyning, jf. lovbekendtgoerelse nr. 330 af 29 juni 1983 IV peatüki alusel Üksused, mis transpordivad gaasi vastavalt tegevusloale, mis on antud bekendtgoerelse nr. 141 af 13. marts 1974 om roerledningsanlaeg paa dansk kontinentalsokkelomraade til transport af kulbrinter (süsivesinike transportimiseks mõeldud torustiku ehitamine mandrilavale) alusel |Saksamaa | Üksused, mis transpordivad või jaotavad gaasi Gesetz zur Forderung der Energiewirtschaft vom 13 Dezember 1935 (Energiewirtschaftsgesetz) § 2 Absatz 2 määratluse alusel, viimati muudetud 19. detsembri 1977. aasta seadusega Soojusenergiat jaotavad kohalikud omavalitsused või nende ühendused |Kreeka | DEP, mis transpordib või jaotab gaasi ministeeriumi otsuse 2583/1987 (Anathesi sti Dimosia Epicheirisi Petrelaiou armodiotiton schetikon me to fysiko aerio) Systasi tis DEPA AE (Dimosia Epicheirisi Aerioy, Anonymos Etaireia) alusel. Atheena linna gaasiettevõte S.A. DEFA, mis transpordib ja jaotab gaasi |Hispaania | Üksused, mis tegutsevad Ley nr 10 de 15 de junio de 1987 alusel |Prantsusmaa | Société nationale des gaz du Sud-Ouest, mis transpordib gaasi Gaz de France, asutatud ja tegutseb Loi 46/6288 du 8 avril sur la nationalisation de l'électricité et du gaz alusel Üksused (sociétés d'économie mixte or régies), mis jaotavad elektrienergiat ja mida on nimetatud loi 48/1260 du 12 août 1948 portant modification des lois 46/6288 du 8 avril 1946 et 46/2298 du 21 octobre 1946 sur la nationalisation de l'électricité et du gaz artiklis 23 Compagnie française du méthane, mis transpordib gaasi Kohalikud omavalitsused või nende ühendused, mis jaotavad soojusenergiat |Iirimaa | Irish Gas Board, mis tegusteb Gas Act 1976 to 1987 alusel, ja muud üksused, mida reguleerib Statute Dublin Corporation, mis jaotab soojusenergiat |Itaalia | SNAM ja SGM e Montedison, mis transpordivad gaasi Üksused, mis jaotavad gaasi Testo unico delle leggi sull'assunzione diretta dei pubblici servizi da parte dei comuni e delle province approvato con Regio Decreto 15 ottobre 1925, n. 2578 and to Decreto del P.R. n. 902 del 4 ottobre 1986 alusel Üksused, mis jaotavad elanikkonnale soojusenergiat Legge 29 maggio 1982, n. 308 – Norme sul contenimento dei consumi energetici, lo sviluppo delle fonti rinnovabili di energia, l'esercizio di centrali elettriche alimentate con combustibili diversi dagli idrocarburi artikli 10 alusel Soojusenergiat jaotavad kohalikud omavalitsused või nende ühendused |Luksemburg | Société de transport de gaz SOTEG SA Gaswierk Esch-Uelzecht SA Service industriel de la commune de Dudelange Service industriel de la commune de Luxembourg Soojusenergiat jaotavad kohalikud omavalitsused või nende ühendused |Holland | NV Nederlandse Gasunie Üksused, mis transpordivad või jaotavad gaasi vastavalt litsentsile (vergunning), mille on välja andnud kohalikud omavalitsused Gemeentewet alusel Kohaliku omavalitsuse või provintsi üksused, mis transpordivad või jaotavad elanikkonnale gaasi Gemeentewet ja Provinciewet alusel Soojusenergiat jaotavad kohalikud omavalitsused või nende ühendused |Austria | Gaas: tellijad, mis transpordivad või jaotavad gaasi õigusakti Energiewirtschaftsgesetz 1935, dRGBl. I S 1451/1935, muudetud õigusaktiga dRGBl. I S 467/1941, alusel Soojusenergia: tellijad, mis transpordivad või jaotavad soojusenergiat Austria äri, kaubanduse ja tööstuse reguleerimise seadusega (Gewerbeordnung BGBl. Nr. 50/1974) |Portugal | Petroqumíca e Gás de Portugal (EP), Decreto-Lei no 346-A/88 de 29 de alusel |Soome | Munitsipaalsed energiaametid või nende ühendused või muud üksused, mis jaotavad gaasi või soojusenergiat munitsipaalasutuste antud kontsessiooni alusel |Rootsi | Üksused, mis transpordivad või jaotavad gaasi või soojusenergiat kontsessiooni alusel seaduse lagen (1978:160) om vissa rörledningar alusel |Ühendkuningriik | British Gas plc ja muud üksused, mis tegutsevad Gas Act 1986 alusel. Kohalikud omavalitsused või nende ühendused, mis jaotavad soojusenergiat the Local Government (Miscellaneous Provisions) Act 1976 alusel Electricity Boards, mis jaotavad elektrienergiat Electricity Act 1947 alusel |b) Nafta ja gaasi uuringud ja tootmineÜksused, millele on antud tegevusluba, luba, litsents või kontsessioon nafta ja gaasi leiukohtade uuringuteks või kaevandamiseks järgmiste õigusaktide alusel:Belgia | Loi du 1er mai 1939 complétée par l'arrêté royal no 83 du 28 novembre 1939 sur l'exploration et l'exploitation du pétrole et du gaz Arrêté royal du 15 novembre 1919 Arrêté royal du 7 avril 1953 Arrêté royal du 15 mars 1960 (loi au sujet de la plate-forme continentale du 15 juin 1969) Arrêté de l'exécutif régional wallon du 29 septembre 1982 Arrêté de l'exécutif flamand du 30 mai 1984 |Taani | Lov nr. 293 om anvendelse of Danmarks undergrund of 10 June 1981 Lov om kontinentalsoklen, jf. Lovbekendtgoerelse nr. 182, 1. mai 1979 |Saksamaa | Bundesberggesetz af 13. august 1980, viimati muudetud 12. veebruaril 1990 |Kreeka | Seadus 87/1975, millega asutatakse DEP-EKY (Peri idryseos Dimosias Epicheiriseos Petrelaioy) |Hispaania | Ley sobre Investigación y Explotación de Hidrocarburos de 27 de junio de 1974 ja selle rakendamissätted |Prantsusmaa | Code minier (Décret 56-838 du 16 août 1956), muudetud õigusaktiga Loi 56-1327 du 29 décembre 1956, l'ordonnance 58-1186 du 10 décembre 1958, le décret 60-800 du 2 août 1960, la loi 77-620 du 16 juin 1977, le décret 80-204 du 11 mars 1980 |Iirimaa | Continental Shelf Act 1960 Petroleum and Other Minerals Development Act 1960 Ireland Exclusive licensing terms 1975 Revised licensing terms 1987 Petroleum (Production) Act (NI) 1964 |Itaalia | Legge 10 febbraio 1953, n. 136 Legge 11 gennaio 1957, n. 6, muudetud õigusaktiga legge 21 luglio 1967, n. 613 |Luksemburg | – |Holland | Mijnwet nr. 285 van 21 april 1810 Wet opsporing delfstoffen nr. 258 van 3 mei 1967 Mijnwet continentaal plat 1965, nr. 428 van 23 september 1965 |Austria | Üksused, mis on loodud vastavalt õigusaktile Berggesetz 1975 (BGBI. Nr. 2591975, viimati muudetud õigusaktiga BGBI Nr. 1931993) |Portugal | Maismaal: Decreto-Lei no 54374de 16 Outubro de 1974, No. 168/77 de 23 de Abril de 1977, No. 266/80 de 7 de Agosto de 1980, no 174/85 21 de Maio de 1985 ja Despacho no 22 de 15 de Março de 1979 Vees: Decreto-Lei no 47973 de 30 de Setembro de 1967, No. 49369, de 11 de Novembro de 1969, no 97/71 de 24 de Março de 1971, no 9674 de 13 de Março de 1974, no 266/80 de 7 de Agosto de 1980, no 2/81 de 7 de Janeiro de 1981 ja no 245/82 de 22 de Junho de 1982 |Soome | – |Rootsi | Üksused, millel on kontsessioon nafta või gaasi uurimiseks või kasutamiseks minerallagen (1991:45) alusel või millele on antud luba lagen (1966:314) om kontinentalsockeln alusel. |Ühendkuningriik | Petroleum Production Act 1934, mida täiendab Continental Shelf Act 1964 Petroleum (Production) Act (Northern Ireland) 1964 |c) Söe või muude tahkete kütuste uurimine ja kaevandamineBelgia | Üksused, mis teostavad uuringuid seoses kivisöe või muude tahkekütuste leiukohtadega või kaevandavad neid Arrêté du Régent du 22 août 1948 et de la loi du 22 avril 1980 alusel |Taani | Üksused, mis teostavad uuringuid seoses kivisöe või muude tahkekütuste leiukohtadega või kaevandavad neid lovbekendtgoerelse nr 531 af 10 oktober 1984 alusel |Saksamaa | Üksused, mis teostavad uuringuid seoses kivisöe või muude tahkekütuste leiukohtadega või kaevandavad neid Bundesberggesetz vom 13 August 1980, viimati muudetud 12. veebruaril 1980, alusel. |Kreeka | Riiklik energiaettevõte Dimosia Epicheirisi Ilektrismoy, mis teostab uuringuid seoses kivisöe või muude tahkekütuste leiukohtadega või kaevandab neid 1973. aasta kavandusseaduse alusel, 27. aprilli 1976. aasta seadusega |Hispaania | Üksused, mis teostavad uuringuid seoses kivisöe või muude tahkekütuste leiukohtadega või kaevandavad neid õigusakti Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas, muudetud õigusaktiga Ley 54/1980 de 5 de noviembre ja õigusaktiga Real Decreto Legislativo 1303/1986 de 28 de junio |Prantsusmaa | Üksused, mis teostavad kivisöe või muude tahkete kütuste leiukohtadega seotud geoloogilisi uuringuid või kaevandavad seda Code minier (décret 58-863 du 16 août 1956), muudetud õigusaktiga Loi 77-620 du 16 juin 1977, le décret 80-204 ja l'arrêté du 11 mars, alusel |Iirimaa | Bord na Mona Üksused, mis teostavad kivisöe leiukohtadega seotud geoloogilisi uuringuid või kaevandavad seda Minerals Development Acts, 1940 to 1970 alusel. |Itaalia | Carbo Sulcis SpA |Luksemburg | - |Holland | - |Austria | Üksused, mis teostavad uuringuid seoses kivisöe või muude tahkekütuste leiukohtadega või kaevandavad neid Berggesetz 1975 (BGBl. no 259/1975) alusel |Portugal | Empresa Carbonífera do Douro Empresa Nacional de Urânio |Soome | Üksused, mis teostavad uuringuid seoses kivisöe või muude tahkekütuste leiukohtadega ja tegutsevad ainuõiguse alusel vastavalt Laki oikeudesta luovuttaa valtion maaomaisuutta ja tuloatuottavia oikeuksia (687/78) artiklitele 1 ja 2 |Rootsi | Üksused, mis tegelevad kivisöe või muude tahkekütuste luure või nende kaevandamisega kontsessiooni kohaselt minerallagen (1991:45) või lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter alusel või kellele on antud luba lagen (1966:314) om kontinentalsockeln alusel |Ühendkuningriik | British Coal Corporation (BCC), mis on asutatud Coal Industry Nationalization Act 1946 alusel Üksused, mis kasutavad BCC litsentsi, mis on antud Coal Industry Nationalization Act 1946 alusel Üksused, mis teostavad tahkekütuste leiukohtadega seotud uuringuid või kaevandavad neid Minerals Development Acts (Northern Ireland) 1969 alusel |III B lisa – Šveitsa) Gaasi või soojusenergia transport või jaotusÜksused, mis transpordivad või jaotavad gaasi loi fédérale du 4 octobre 1963 sur les installations de transport par conduites de combustibles ou carburants liquides ou gazeux artikli 2 aluselÜksused, mis transpordivad või jaotavad soojusenergiat kantoni kontsessiooni aluselNäiteks: SWISSGAS AG, Gaznat SA, Gasverbund Ostschweiz AG, REFUNA AG, Cadbar SAb) Nafta ja gaasi uuringud ja tootmineÜksused, mis teostavad nafta ja gaasi leiukohtadega seotud uuringuid või kaevandavad neid Concordat Intercantonal du 24 septembre 1955 concernant la prospection et l'exploitaiton du pétrole entre les cantons de Zurich, Schwyz, Glaris, Zoug, Schaffhouse, Appenzell Rh.-Ext., Appenzell Rh.-Int., Saint-Gall, Argovie et Thurgovie aluselNäiteks: Seag AGc) Söe või muude tahkete kütuste uuringud ja kaevandamineŠveitsis sellised ettevõtjad puuduvad--------------------------------------------------IV LISA(Osutatud lepingu artikli 3 lõikes 1, artikli 2 punktis f ja artiklis 5)HÕLMATUD ERAKOMMUNAALETTEVÕTTEDIV A lisa – Ühendusa) Joogivee tootmine, transport või jaotusBelgia | Ettevõtja, kes on asutatud Décret du 2 juillet 1987 de la région wallonne érigeant en entreprise régionale de production et d'adduction d'eau le service du ministère de la rerégion chargé de la production et du grand transport d'eau alusel Ettevõtja, kes on asutatud Arrêté du 23 avril 1986 portant constitution d'une société wallonne de distribution d'eau alusel Ettevõtja, kes on asutatud Arrêté du 17 juillet 1985 de l'exécutif flamand portant fixation des statuts de la société flamande de distribution d'eau alusel Üksused, mis toodavad ja jaotavad vett ning on asutatud loi relative aux intercommunales du 22 décembre 1986 alusel Üksused, mis toodavad või jaotavad vett ja on asutatud code communal, article 147 bis, ter et quater sur les régies communales alusel |Taani | Üksused, mis toodavad või jaotavad vett lovbekendtgoerelse om vandforsyning m.v. af 4 juli 1985 artikli 3 lõike 3 alusel |Saksamaa | Üksused, mis toodavad või jaotavad vett Eigenbetriebsverordnungen või Eigenbetriebsgesetze der Länder (Kommunale Eigenbetriebe) alusel Üksused, mis toodavad või jaotavad vett Gesetze über die Kommunale Gemeinschaftsarbeit oder Zusammenarbeit des Länder alusel Üksused, mis toodavad vett Gesetz über Wasser- and Bodenverbande vom 10. Februar 1937 ja erste Verordnung fiber Wasser- and Bodenverbande vom 3. September 1937 alusel (Regiebetriebe), mis toodavad või jaotavad vett Kommunalgesetze ja eelkõige Gemeindeordnungen der Länder alusel Üksused, mis on asutatud Aktiengesetzvom 6. September 1965, viimati muudetud 19. detsembril 1985, või GmbH-Gesetz vom 20. Mai 1898, viimati muudetud 15. mail 1986, alusel või mille juriidiliseks staatuseks on Kommanditgesellschaft, mis toodavad või jaotavad vett erilepingu alusel piirkondlike või kohalike omavalitsustega |Kreeka | Ateena Vesi (Etaireia Ydrefseos — Apochetefseos Protenousis), mis on asutatud 23. augusti 1980. aasta seaduse 1068/80 alusel Thessalonķki Vesi (Organismos Ydrefseos Thessalonikis), mis tegutseb presidendi dekreedi 61/1988 alusel Volose Vesi (Etaireia Ydrefseos Voloy), mis tegutseb seaduse 890/1979 alusel Munitsipaalettevõtted (Dimotikes Epicheiriseis ydrefsis-apochetefsis), mis toodavad või jaotavad vett ja on asutatud 23. augusti 1980. aasta seaduse 1069/80 alusel Kohalike omavalitsuste ühendused (Syndesmoi ydrefsis), mis tegutsevad kohalike omavalitsuste seaduse alusel (Kodikas Dimon kai Koinotiton), mis jõustus presidendi dekreediga 76/1985 |Hispaania | Üksused, mis toodavad või jaotavad vett Ley no 7/1985 de 2 de abril de 1985, Reguladora de las Bases del Régimen local ja Decreto Real no 781/1986 Texto Refundido Regimen local alusel Canal de Isabel II. Ley de la Comunidad Auto’noma de Madrid de 20 de diciembre de 1984 Mancomunidad de los Canales de Taibilla, Ley de 27 de abril de 1946 |Prantsusmaa | Üksused, mis toodavad või jaotavad vett: dispositions générales sur les régies, code des communes L 323-1 à 328-8, R 323-1 à R 323-6 (dispositions générales sur les régies)Code des communes L 323-8, R 323-4 (régies directes (ou de fait)Décret-loi du 28 décembre 1926, règlement d'administration publique du 17 février 1930Code des communes L 323-10 à L 323-13, R 323-75 à 323-132 (régies à simple autonomie financière)Code des communes L 323-9, R 323-7 à R 323-74, Decret, 19. oktoober 1959 (régies à personnalité morale et à autonomie financière)Code des communes L 324-1 à L 324-6, R 324-1 à R 324-13 (gestion déléguée, concession et affermage)jurisprudence administrative, circulaire intérieure du 13 décembre 1975 (gérance) võiCode des communes R 324-6, circulaire intérieure du 13 décembre 1975 (régie intéressée)Circulaire intérieure du 13 décembre 1975 (exploitation aux risques et périls)Décret du 20 mai 1955, loi du 7 juillet 1983 sur les sociétés d'économie mixte (participation à une société d'économie mixte)Code des communes L 322-1 à L 322-6, R 322-1 à R 322-4 (dispositions communes aux régies, concessions et affermages) |Iirimaa | Üksused, mis toodavad või jaotavad vett Local Government (Sanitary Services) Act 1878 to 1964 alusel. |Itaalia | Üksused, mis toodavad või jaotavad vett Consolidated Testo unico delle leggi sull'assunzione diretta dei pubblici servizi da parte dei comuni e delle province approvato con Regio Decreto 15 ottobre 1925, n. 2578 ja Decreto del P.R. n. 902 del 4 ottobre 1986 alusel Ente Autonomo Acquedotto Pugliese, mis on asutatud RDL 19 ottobre 1919, n. 2060 alusel Ente Acquedotti Siciliani, mis on asutatud Leggi regionali 4 settembre 1979, n. 2/2 e 9 agosto 1980, n. 81 alusel Ente Sardo Acquedotti e Fognatur mis on asutatud legge del 5 giugno 1963 n. 9 alusel |Luksemburg | Vett jaotavad kohalikud omavalitsusteenistused. Kohalike omavalitsuste liidud, mis toodavad või jaotavad vett ning on asutatud Loi du 14 février 1900 concemant la création des syndicate de communes alusel, muudetud ja täiendatud õigusaktidega Loi du 23 décembre 1958 ja Loi du 29 juillet 1981 ning Loi du 31 juillet 1962 ayant pour objet le renforcement de 1'alimentation en eau potable du grand-duché de Luxembourg à partir du réservoir d'Esch-sur-Sûre alusel |Holland | Üksused, mis toodavad või jaotavad vett Waterleidingwet van 6 april 1957, muudetud 30. juuni 1967. aasta, 10. septembri 1975. aasta, 23. juuni 1976. aasta, 30. septembri 1981. aasta, 25. jaanuari 1984. aasta ja 29. jaanuari 1986. aasta seadustega, alusel |Austria | Kohalike omavalitsuste (Gemeinden) üksused ja kohalike omavalitsuste ühendused (Gemeindeverbände), mis toodavad, transpordivad või jaotavad vett üheksa liidumaa (Länder) Wasserversorgungsgesetze alusel |Portugal | Empresa Publica das Aguas Livres mis toodavad või jaotavad vett Decreto-Lei no 190/81 de 4 de Julho de 1981 alusel Vett tootvad või jaotavad kohalikud omavalitsusteenistused |Soome | Üksused, mis toodavad, transpordivad või jaotavad vett 23. detsembri 1977. aasta seaduse Laki yleisistä vesija viemärilaitoksista (982/77) artikli 1 alusel |Rootsi | Kohalikud omavalitsused ja munitsipaalettevõtted, mis toodavad, transpordivad või jaotavad joogivett seaduse lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar alusel |Ühendkuningriik | Vee-ettevõtted, mis toodavad või jaotavad vett Water Acts 1945 and 1989 alusel The Central Scotland Water Development Board, mis toodab või jaotab vett ja water authorities, mis toodavad või jaotavad vett Water (Scotland) Act 1980 alusel. The Department of the Environment for Northern Ireland, mis vastutab vee tootmise ja jaotamise eest Water and Sewerage (Northern Ireland) Order 1973 alusel |b) elektrienergia tootmine, transport või jaotusBelgia | Üksused, mis toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat Des regies communales et intercommunales de la loi du 10 mars 1925 sur les distributions d'énergie électrique artikli 5 alusel. Üksused, mis toodavad või jaotavad elektrienergiat loi relative aux intercommunales du 22 décembre 1986 alusel Ebes, Intercom, Unerg ja teised üksused, mis toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat ja millele on antud elektrienergia jaotuse kontsessiooni Les concessions communales et intercommunales de la loi du 10 mars 1925 sur les distributions d'énergie électrique artikli 8 alusel La Société publique de production d'électricité (SPE) |Taani | Üksused, mis toodavad,või transpordivad elektrienergiat kooskõlas Lov. nr. 54 af 25 februar 1976 om elforsyning, jf bekendtgoerelse nr 607 af 17 december 1976 om elforsyningslovens anvendelsesomraade § 3 lõike 1 kohaselt antud litsentsi alusel. Üksused, mis jaotavad elektrienergiat § 3 lõike 2 alusel õigusaktist lov nr. 54, af 25 februar 1976 om elforsyning, jf. bekendtgoerelse nr. 607, 17. detsember 1976 af 17 december 1976 om elforsyningslovens anvendelsesomraade ning sundvõõrandamislubade alusel vastavalt lov om electriske staerkstroemsanlaeg, jf. lovbekendtgoerelse nr. 669 af 28 december 1977 artiklite 10-15 alusel |Saksamaa | Üksused, mis toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat Gesetz zur Forderung der Energiewirtschaft (Energiewirtschaftsgesetz) vom 13 Dezember 1935, alusel, viimati muudetud Gesetz vom 19 Dezember 1977 § 2 Absatz 2 alusel, ning elektrienergia automaattootmine, kuivõrd see on hõlmatud käesoleva direktiivi rakendusalaga vastavalt artikli 2 lõikele 5 |Kreeka | Riiklik energiaettevõte Dimosia Epicheirisi Ilektrismoy, mis on asutatud vastavalt 2. augusti 1950. aasta seadusele 1468: Peri idryseos Dimosias Epicheiriseos Ilektrismoy, ning tegutseb seaduse 5785: Domi, rolos kai tropos dioikisis kai leitoyrgias tis koinonikopoiimenis Dimosias Epicheirisis Ilektrismoy alusel |Hispaania | Üksused, mis toodavad, transpordivad ívõi jaotavad elektrienergiat Decreto de 12 de marzo de 1954 artikli 1 alusel, millega kiideti heaks Reglamento de verificaciones eléctricas y regularidad en el suministro de Energía ning Decreto 2617/1966, de 20 de octubre, sobre autorización administrativa en materia de instalaciones electricas alusel Red Eléctrica de Espaňa SA, mis on asutatud Real Decreto 91/1985 de 23 de enero alusel |Prantsusmaa | Électricité de France, mis on asutatud ja tegutseb loi 46/6288 du 8 avril 1946 sur la nationalisation de l'électricité et du gaz, alusel Ettevõtjad (sociétés d'économie mixte or régies), mis jaotavad elektrienergiat ja mida on nimetatud loi 48/1260 du 12 aoūt 1948 portant modification des lois 46/6288 du 8 avril 1946 et 46/2298 du 21 octobre 1946 sur la nationalisation de l'électricité et du gaz artiklis 23 Compagnie nationale du Rhône |Iirimaa | The Electricity Supply Board (ESB), mis on asutatud ja tegutseb Electricity Supply Act 1927 alusel |Itaalia | Ente nazionale per 1'energia elettrica (ENEL), mis on asutatud legge n. 1643, 6 dicembre 1962, alusel ja heaks kiidetud Decreto n. 1720, 21 dicembre 1965, alusel Ettevõtjad, mis tegutsevad vastavalt kontsessioonile, mis on antud legge del 6 dicembre 1962, n. 1643 – Istituzione dell'Ente nazionale per la energia elettrica e trasferimento ad esso delle imprese esercenti le industrie elettriche artikli 4, n. 5 või 8 alusel Üksused, mis tegutsevad vastavalt kontsessioonile, mis on antud Decreto del Presidente della Repubblica del 18 marzo 1965, n. 342 – Norme integrative della legge del 6 dicembre 1962, n. 1643 e norme relative al coordinamento e all'esercizio delle attività elettriche esercitate da enti ed imprese diverse dell'Ente nazionale per l'energia Elettrica artikli 20 alusel |Luksemburg | Compagnie grand-ducale d'électricité de Luxembourg, mis toodab või jaotab elektrienergiat kooskõlas Convention du 11,novembre 1927 concernant l'établissement et l'exploitation des réseaux de distribution d'énergie électrique dans le grand-duché de Luxembourg, mis on heaks kiidetud Loi du 4 janvier 1928 alusel Societe electrique de de l'Our (SEO) Syndicat de communes SIDOR |Holland | Elektriciteitsproduktie Oost-Nederland Elektriciteitsbedrijf Utrecht-Noord-Holland-Amsterdam (UNA) Elektriciteitsbedrijf Zuid-Holland (EZH) Elektriciteitsproduktiemaatschappij Zuid-Nederland (EPZ) Provinciale Zeeuwse Energie Maatschappij (PZEM) Samenwerkende Elektriciteitsbedrijven (SEP) Üksused, mis jaotavad elektrienergiat vastavalt litsentsile (vergunning), mille on välja andnud provintsivalitsused Provinciewet alusel |Austria | Üksused, mis toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat teise Verstaatlichungsgesetz (BGBI. nr 81/1947) ja Elektrizitatswirtschaftsgesetz (BGBI. nr 2601975) alusel, sealhulgas üheksa liidumaa (Länder) Elektrizitatswirtschaftsgesetze |Portugal | Electricidade de Portugal (EDP), mis on asutatud Decreto-Lei no 502/76 de 30 de Junho de 1976 alusel Üksused, mis jaotavad elektrienergiat Artigo 10 – Decreto-Lei no 344-B/82 alusel, muudetud Decreto-Lei n.o 297/86 de 19 de Setembro de 1986 alusel Üksused, mis toodavad elektrienergiat Decreto-Lei no 189/88 de 27 de Maio de 1988 alusel Sõltumatud elektrienergia tootjad Decreto-Lei no 18 de 27 de Maio alusel Empresa de Electricidade dos Açores – EDA, EP, mis on asutatud Decreto Regional no 168016/80 de 21 de Agosto de 1980 alusel Empresa de Electricidade da Madeira, EP, mis on asutatud Decreto-Lei no 12/74 de 17 de Janeiro de 1974 alusel ning piirkondadeks jagatud Decreto-Lei no 31/79 de 24 de Fevereiro de 1979 ja Decreto-Lei no 91/79 de 19 de Abril de 1979 alusel |Soome | Üksused, mis toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat kontsessiooni alusel vastavalt 16. märtsi 1979. aasta seaduse Sähkölaki (319/79) artiklile 27 |Rootsi | Üksused, mis transpordivad või jaotavad elektrienergiat kontsessiooni alusel vastavalt seadusele lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar |Ühendkuningriik | Central Electricity Generating Board (CEGB) ja Area Electricity Boards, mis toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat Electricity Act 1947 ja Electricity Act 1957 alusel The North of Scotland Hydro-Electricity Board (NSHB), mis transpordib või jaotab elektrienergiat Electricity (Scotland) Act 1979 alusel The South of Scotland Electricity Board (SSEB), mis transpordib või jaotab elektrienergiat Electricity (Scotland) Act 1979 alusel. The Northern Ireland Electricity Service (NIES), mis on asutatud Electricity Supply (Northern Ireland) Order 1972 alusel |c) raudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabelteenuste valdkonna tellijadBelgia | Société nationale des chemins de fer vicinaux (SNCV)/Nationale Maatschappij van Buurtspoorwegen (NMB) Üksused, mis osutavad avalikke veoteenuseid vastavalt lepingule, mis on sõlmitud SNCV-ga arrêté du 30 décembre 1946 relatif aux transports rémunérés de voyageurs par route effectués par autobus et par autocars artiklite 16 ja 21 alusel. Société des transports intercommunaux de Bruxelles (STIB) Maatschappij van her Intercommunaal Vervoer to Antwerpen (MIVA) Maatschappij van her Intercommunaal Vervoer to Gent (MIVG) Société des transports intercommunaux de Charleroi (STIC) Société des transports intercommunaux de la région liégeoise (STIL) Société des transports intercommunaux de l'agglomération verviétoise (STIAV) ja teised üksused, mis on asutatud Loi relative a la creation de sociétés de transports en commun urbains/Wet betreffende de oprichting van maatschappijen voor stedelijk gemeenschappelijk vervoer du 22 février 1962 alusel Üksused, mis osutavad avalikke veoteenuseid vastavalt lepingule, mis on sõlmitud STIBga arrêté royal 140 du 30 décembre 1982 relatif aux mesures d'assainissement applicables à certains organismes d'intérêt public dépendant du ministère des communications artikli 10 alusel või muude ettevõtjatega artikli 11 alusel |Taani | Danske Statsbaner (DSB) Üksused, mis osutavad avalikke bussiteenuseid (almindelig rutekørsel) vastavalt tegevusloale, mis on antud lov nr. 115 af 29. marts 1978 om buskørsel alusel |Saksamaa | Üksused, mis loa alusel osutavad avalikke lühimaa transporditeenuseid (Öffentlichen Personennahverkehr) Personenbeforderungsgesetz vom 21. Maerz 1961 alusel, viimati muudetud 25. juulil 1989 |Kreeka | Ilektrokinita Leoforeia Periochis Athinon-Peiraios (Ateena-Pireuse piirkonna trollibussid), mis tegutsevad määruse 768/1970 ja seaduse 588/1977 alusel Ilektrikoi Sidirodromoi Athinon-Peiraios (AteenaPireuse piirkonna elektriraudtee), mis tegutseb seaduste 352/1976 ja 588/1977 alusel Epicheirisi Astikon Sygkoinonion (linnatranspordi ettevõte), mis tegutseb seaduse 588/1977 alusel Koino Tameio Eisprazeos Leoforeion (busside ühine laekumiste fond), mis tegutseb määruse 102/1973 alusel RODA (Dimotiky Epicheirisi Leoforeion Rodoy) Roda – Rodose omavalitsuse bussiettevõte Organismos Astikon Sygkoinonion Thessalonikis (Thessaloniki linnatranspordi organisatsioon), mis tegutseb määruse 3721/1957 ja seaduse 716/1980 alusel |Hispaania | Üksused, mis osutavad avalikke veoteenuseid Ley de Régimen local artikli 71 alusel Corporación metropolitana de Madrid Corporación metropolitana de Barcelona Üksused, mis osutavad avalikke bussiteenuseid Ley de Ordenacion de Transportes Terrestres de 31 de julio de 1987 artikli 71 alusel. Üksused, mis osutavad avalikke linnaliini- või linnadevahelisi bussiteenuseid Ley de Ordenacion de Transportes Terrestres de 31 de julio de 1987 artiklite 113-118 alusel FEVE, RENFE (või Empresa Nacional de Transportes de Viajeros por Carretera), mis osutab avalikke bussiteenuseid Disposiciones adicionales, Primera, de la Ley de Ordenación de Transportes Terrestres de 31 de julio de 1957 alusel Üksused, mis osutavad avalikke bussiteenuseid Disposiciones Transitorias, Tercera, de la Ley de Ordenacion de Transportes Terrestres de 31 de julio de 1957 alusel |Prantsusmaa | Üksused, mis osutavad avalikke veoteenuseid Loi 82-1153 du 30 décembre 1982 (transports intérieurs, orientation) artikli 7-II alusel Régie autonome des transports parisiens, Société nationale des chemins de fer français, APTR, ja muud üksused, mis osutavad avalikke veoteenuseid vastavalt tegevusloale, mille on ordonnance de 1959 et ses décrets d'application relatifs à l'organisation des transports de voyageurs dans la région parisienne alusel välja andnud Syndicat des transports parisiens |Iirimaa | Iarnrod Éireann (Irish Rail) Bus Éireann (Irish Bus) Bus Átha Cliath (Dublin Bus) Üksused, mis osutavad avalikke teenuseid muudetud Road Transport Act 1932 alusel |Itaalia | Üksused, mis osutavad veoteenuseid kontsessiooni alusel vastavalt Legge 28 settembre 1939, n. 1822 – Disciplina degli autoservizi di linea (autolinee per viaggiatori, bagagli e pacchi agricoli in regime di concessione all'industria privata) artiklile 1, muudetud Decreto del Presidente della Repubblica 28 giugno 955, n. 771 artikliga 45 Üksused, mis osutavad avalikke veoteenuseid Regio Decreto 15 ottobre 1925, n. 25 78 -Approvazione del Testo unico della legge sull'assunzione diretta dei pubblici servizi da parte dei comuni e delle province artikli 1 lõike 15 alusel Üksused, mis tegutsevad kontsessiooni alusel, mis on välja antud vastavalt Regio Decreton 9 maggio 1912, n. 1447, che approva il Testo unico delle disposizioni di legge per le ferrovie concesse all'industria privata, le tramvie a trazione meccanica e gli automobili artiklitele 242 või 256 Üksused, mis tegutsevad vastavalt kontsessioonile, mis on välja antud Legge 14 giugno 949, n. 410, concorso dello Stato per la riattivazione dei pubblici servizi di trasporto in concessione artikli 4 alusel Üksused, mis tegutsevad vastavalt kontsessioonile, mis on välja antud Legge 2 agosto 1952, n. 1221 – Provvedimenti per l'esercizio ed il potenziamento di ferrovie e di altre linee di trasporto in regime di concessione artikli 14 alusel |Luksemburg | Chemins de fer luxembourgeois (CFL) Service communal des autobus municipaux de la ville de Luxembourg Transports intercommunaux du canton d'Esch-sur-Alzette (TICE) Bussiteenindusettevõtted, mis tegutsevad règlement grand-ducal du 3 février 1978 concernant les conditions d'octroi des autorisations d'établissement et d'exploitation des services de transports routiers réguliers de personnes rémunérées alusel |Holland | Üksused, mis osutavad avalikke veoteenuseid (Openbaar vervoer) Wet Personenvervoer van 12 maart 1987 II peatüki alusel |Austria | Üksused, mis osutavad veoteenuseid Eisenbahngesetz 1957 (BGBl. no 60/1957) ja Kraftfahrliniengesetz 1952 (BGBl. no 84/1952) alusel |Portugal | Rodoviária Nacional, EP Companhia Carris de Ferro de Lisboa Metropolitano de Lisboa, EP Serviços de Transportes Colectivos do Porto Serviços Municipalizados de Transporte do Barreiro Serviços Municipalizados de Transporte de Aveiro Serviços Municipalizados de Transporte de Braga Serviços Municipalizados de Transporte de Coimbra Serviços Municipalizados de Transporte de Portalegre |Soome | Avalik-õiguslikud või eraõiguslikud isikud, kes osutavad bussiveoteenuseid Laki (343/91) luvanvaraisesta henkiloliikenteesta tiella alusel ja Helsingin kaupungin liikennelaitos/Helsingfors stads trafikverk, mis osutab avalikke metroo- ja trammiteenuseid |Rootsi | Üksused, mis osutavad linnarongi- või trammiteenuseid seaduste Lag (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik ja Lag (1990:1157) om järnvägssäkerhet alusel Avalik-õiguslikud või eraõiguslikud isikud, kes osutavad trollibussi- või bussiteenuseid seaduste Lag (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik ja Lag (1983:293) om yrkestrafik alusel |Ühendkuningriik | Üksused, mis osutavad avalikke veoteenuseid London Regional Transport Act 1984 alusel Glasgow Underground Greater Manchester Rapid Transit Company Docklands Light Railway London Underground Ltd British Railways Board Tyne and Wear Metro |d) lennujaamateenuste valdkonna tellijadBelgia | Regie des voies aeriennes, mis on asutatud arrêté-loi du 20 novembre 1946 portant création de la régie des voies aériennes alusel, muudetud õigusaktiga arrêté royal du 5 octobre 1970 portant refonte du statut de la régie des voies aériennes |Taani | Lennujaamad, mis tegutsevad vastavalt tegevusloale, mis on antud seaduse lov om luftfart, jf. lovbekendtgorelse nr. 408 af 11. September 1985 § 55, stk. 1 alusel |Saksamaa | Lennujaamad, mis on kindlaks määratud Luftverkehrszulassungsordnung vom vom 13. Maerz 1979, viimati muudetud õigusaktiga Verordnung vom 21. Juli 1986, artikli 38 Absatz 2 Nr. 1 kohaselt |Kreeka | Lennujaamad, mis tegutsevad seaduse 517/1931 alusel, millega luuakse tsiviillennundusteenindus (Ypiresia Politikis Aeroporias (YPA)). Rahvusvahelised lennujaamad, mis tegutsevad presidendi määruse 647/981 alusel |Hispaania | Lennujaamad, mida haldab Aeropuertos Nacionales, mis tegutseb Real Decreto 278/1982 de 15 de octubre de 1982 alusel |Prantsusmaa | Aéroports de Paris, mis tegutsevad titre V, articles L 251-1 à 252-1 du code de l'aviation civile alusel Aéroport de Bâle-Mulhouse, mis on asutatud 4. juuli 1949 Prantsusmaa ja Šveitsi vahelise konventsiooni alusel Lennujaamad, mis on kindlaks määratud code de l'aviation civile artiklis L 270-1 Lennujaamad, mis tegutsevad cahier de charges type d'une concession d'aéroport, décret du 6 mai 1955 alusel Lennujaamad, mis tegutsevad convention d'exploitation kohaselt kooskõlas code de l'aviation civile artikliga L/221 |Iirimaa | Dublini, Corki ja Shannoni lennujaamad, mida haldab Aer Rianta Irish Airports Lennujaamad, mis tegutsevad Public use License kohaselt, mis on välja antud Air Navigation and Transport Act No. 40/1936, the Transport Fuel and Power (Transfer of Departmental, Administration and Ministerial Functions) Order 1959 (SI nr 125 of 1959) ja Air Navigation (Aerodromes and Visual Ground Aids) Order 1970 (SI nr 291 of 1970) alusel |Itaalia | Riiklikud tsiviillennujaamad (aerodroal civili istituiti dallo Stato), mis on nimetatud Codice della navigazione, Regio Decreto 30 marzo 1942, n. 327 artiklis 692. Üksused, mis käitavad lennuväljarajatisi vastavalt kontsessioonile, mis antud Codice della navigazione, Regio Decreto 30 marzo 1942, n. 327 artikli 694 alusel |Luksemburg | Aéroport de Findel |Holland | Lennujaamad, mis tegutsevad 15. jaanuari 1958. aasta Luchtvaartwet (stbld. 47), muudetud 7. juunil 1978, artikli 18 ja järgmiste artiklite alusel |Austria | Austro Control GmbH Ettevõtjad vastavalt määratlusele seaduse Luftfahrtgesetz 1957 (BGBl. no 253/1957) artiklites 60-80 |Portugal | Lennujaamad, mida haldab Aeroportos de Navegaçao Aérea (ANA), EP Decreto-Lei no 246/79 alusel Aeroporto de Funchal ja Aeroporto de Porto Santo, mis on muudetud piirkondlikuks Decreto-Lei no 284/81 alusel |Soome | Lennujaamad, mida haldab Ilmailulaitos//Luftfartsverket seaduse Ilmailulaki (595/64) alusel |Rootsi | Avalik-õigusliku isiku omanduses olevad ja tema hallatavad lennujaamad seaduse Lag (1957:297) om luftfart alusel Eraisiku omanduses olevad ja tema hallatavad lennujaamad, millel on seaduslik tegevusluba, kui selline luba vastab direktiivi artikli 2 lõike 3 kriteeriumidele |Ühendkuningriik | Lennujaamad, mida haldab British Airports Authority plc Lennujaamad, mis on Airports Act 1986 alusel public limited companies (plc) |e) meresadama- või siseveesadama- või muude terminaliteenuste valdkonnatellijadBelgia | Société anonyme du canal et des installations maritimes de Bruxelles Port autonome de Liège Port autonome de Namur Port autonome de Charleroi Port de la ville de Gand Compagnie des installations maritimes de Bruges – Maatschappij der Brugee haveninrichtingen. Société intercommunale de la rive gauche de l'Escaut – Intercommunale maatschappij van de linker Scheldeoever (Port d'Anvers) Port de Nieuwport Port d'Ostende |Taani | Sadamad, mis on kindlaks määratud bekendtgorelse nr. 604 af 16. december 1985 artikli 1 lõigetes I-III om hvilke havne der er omfattet of lov om trafikhavne, jf. Lov nr. 239 af 12. maj 1976 om trafikhavn |Saksamaa | Täielikult või osaliselt piirkondlike omavalitsuste omandis olevad sadamad (Länder, Kreise, Gemeinden) Siseveesadamad, mille suhtes Wassergesetze der Länder alusel kehtib Hafenordnung |Kreeka | Pireuse sadam Organismos Limenos Peiraios, mis on rajatud eriolukordade seaduse 1559/1950 ja seaduse 1630/1951 alusel Thessalonģki sadam Organismos Limenos Thessalonikis, mis rajatud määruse N.A. 2251/1953 alusel Muud sadamad, mille suhtes kohaldatakse presidendi määrust 649/1977 (NA. 649/1977) Epopteia, organosi leitoyrgias kai dioikitikos elenchos limenon (järelevalve, tegevuse korraldamine ja halduskontroll). |Hispaania | Puerto de Huelva, mis on rajatud Decreto de 2 de octubre, de 1969 no 2380/692: Puertos y Faros alusel. Otorga Régimen de Estatuto de Autonomía al Puerto de Huelva Puerto de Barcelona, mis on rajatud Decreto de 25 de agosto de 1978, no 2407/78, Puertos y Faros alusel. Otorga al de Barcelona Régimen de Estatuto de Autonomía Puerto de Bilbao, mis on rajatud 25. augusti 1978. aasta Decreto no 2408/78: Puertos y Faros alusel. Otorga al de Bilbao Régimen de Estatuto de Autonomía Puerto de Valencia, mis on rajatud Decreto de 25 de agosto de 1978, no 2409/78 alusel. Otorga al de Valencia Régimen de Estatuto de Autonomía. Juntas de Puertos, mis tegutseb kooskõlas õigusaktiga Ley 27/68 de 20 de junio de 1968: Puertos y Faros. Juntas de Puertos y Estatutos de Autonomia ja Decreto de 9 de abril de 1970, no 1350/70: Juntas de Puertos. Reglamento Sadamad, mida haldab Comisión Administrativa de Grupos de Puertos, mis tegutseb Ley 27/68 de 20 de junio de 1968, Decreto 1958/78 de 23 de junio de 1978 ja Decreto 571/81 de 6 de mayo de 1981 alusel Sadamad, mis on loetletud õigusaktis Real Decreto 989/82 de 14 de mayo de 1982: Puertos Clasificación de los de interés general |Prantsusmaa | Port autonome de Paris, mis on rajatud loi 68/917 du 24 octobre 1968 relative au port autonome de Paris alusel. Port autonome de Strasbourg, mis on rajatud convention du 20 mai 1923 entre l'Etat et la ville de Strasbourg relative à la constitution du port rhénan de Strasbourg et à l'exécution de travaux d'extension de ce port, ja heaks kiidetud loi du 26 avril 1924 alusel. Muud siseveesadamad, mis on rajatud või mida hallatakse décret 69-140 du 6 février 1969 relatif aux concessions d'outillage public dans les ports maritimes artikli 6 (navigation intérieure) alusel. Ports autonomes, mis tegutsevad code des ports maritimes artikli L 111-1 ja järgmiste artiklite alusel. Ports non autonomes, mis tegutsevad code des ports maritimes artikli R 121-1 ja järgmiste artiklite alusel. Sadamad, mida haldavad piirkondlikud omavalitsused (départements) või mis tegutsevad vastavalt kontsessioonile, mille piirkondlikud omavalitsused (départements) on andnud loi 86-663 du 22 juillet 1983 artikli 6 complétant la loi 83-8 du 7 janvier 1983 relative à la répartition de compétences entre les communes, départements et l'Etat alusel |Iirimaa | Sadamad, mis tegutsevad Harbour Acts 1946 to 1976 alusel Dun Laoghaire sadam, mis tegutseb State Harbours Act 1924 alusel Rosslare Harbour sadam, mis tegutseb Finguard and Rosslare Railways and Harbours Act 1899 alusel |Itaalia | Riiklikud sadamad ja muud sadamad, mida Codice della navigazione, Regio Decreto 30 marzo 1942, n. 327 alusel haldab Capitaneria di Porto Autonoomsed sadamad (enti portuali), mis on rajatud Codice della navigazione, Regio Decreto 30 marzo 1942, n. 327 artiklis 19 sätestatud eriseaduste alusel |Luksemburg | Port de Mertert, mis on rajatud ja tegutseb loi du 22 juillet 1963 relative à l'aménagement et à l'exploitation d'un port fluvial sur la Moselle alusel |Holland | Havenbedrijven, mis on rajatud ja tegutseb Gemeentewet van 29 juni 1851 alusel Havenschap Vlissingen, mis on rajatud wet van 10 september 1970 houdende een gemeenschappelijke regeling tot oprichting van het Havenschap Vlissingen alusel Havenschap Terneuzen, mis on rajatud wet van 8 april 1970 houdende een gemeenschappelijke regeling tot oprichting van het Havenschap Terneuzen alusel Havenschap Delfzijl, mis on rajatud wet van 31 juli 1957 houdende een gemeenschappelijke regeling tot oprichting van het Havenschap Delfzij alusel Industrie- en havenschap Moerdijk, mis on rajatud gemeenschappelijke regeling tot oprichting van het Industrie- en havenschap Moerdijk van 23 oktober 1970, heaks kiidetud õigusaktiga Koninklijke Besluit nr. 23 van 4 maart 1972, alusel |Austria | Täielikult või osaliselt Länder ja/või Gemeinden omanduses olevad siseveesadamad |Portugal | Porto do Lisboa, mis on rajatud Decreto Real do 18 de Fevereiro de 1907 alusel ja tegutseb Decreto-Lei no 36976 de 20 de Julho de 1948 alusel Porto do Douro e Leixões, mis on rajatud Decreto-Lei no 36977 de 20 de Julho de 1948 alusel Porto de Sines, mis on rajatud Decreto-Lei no 508/77 de 14 de Dezembro de 1977 alusel Portos de Setúbal, Aveiro, Figueira de Foz, Viana do Castelo, Portimão e Faro, mis tegutsevad Decreto-Lei no 37754 de 18 de Fevereiro de 1950 alusel |Soome | Sadamad, mis tegutsevad Laki kunnallisista satamajarjestyksista ja liikennemaksuista (955/76) alusel Saimaa kanal (Saimaan kanavan hoitokunta) |Rootsi | Sadamad ja terminaliteenuste osutajad lagen (1983:293) om inrattande, utvidgning och avlysning av allman farled och allman hamn and the fbrordningen (1983:744) om trafiken pa Gota kanal alusel |Ühendkuningriik | Harbour Authorities, mis on määratletud Harbours Act 1964 artiklis 57, millega nähakse ette mere- või siseveeteede vedajatele sadamateenuste osutamine |IV B lisa – ŠveitsEra-kommunaalettevõtete kirjeldus vastavalt lepingu artikli 3 lõikele 1 ja artikli 2 punktile fa) Joogivee tootmine, transport või jaotamineÜksused, mis toodavad, transpordivad või jaotavad joogivett ning tegutsevad kantoni või kohalike õigusaktide või sellistele õigusaktidele vastavate üksiklepingute aluselNäiteks: Wasserversorgung Zug AG, Wasserversorgung Düdingenb) elektrienergia tootmine, transport või jaotamineÜksused, mis transpordivad ja jaotavad elektrienergiat, millele võidakse anda võõrandamisõigus 24. juuni 1902. aasta loi fédérale du 24 juin 1902 concernant les installations électriques à faible et à fort courant aluselÜksused, mis toodavad elektrienergiat loi fédérale du 22 décembre 1916 sur l'utilisation des forces hydrauliques ja loi fédérale du 23 décembre 1959 sur l'utilisation pacifique de l'énergie atomique aluselNäiteks: CKW, ATEL, EGLc) raudtee-, trammi-, automaatsüsteemide, trollibussi-, bussi- või kaabeltransportÜksused, mis pakuvad trammiteenuseid loi fédérale du 20 décembre 1959 sur les chemins de fer artikli 2 lõike 1 tähendusesÜksused, mis pakuvad avalikke veoteenuseid loi fédérale du 29 mars 1950 sur les entreprises de trolleybus artikli 4 lõike 1 tähendusesÜksused, mis pakuvad kommertseesmärgil regulaarreisijavedusid vastavalt kontsessioonile, mis on antud loi fédérale du 18 juin 1993 sur le transport de voyageurs et les transports par route artikli 4 alusel, kui nende liinid võimaldavad teenust Ordonnance du 18 décembre 1995 sur les indemnités, les prêts et leas aides financières selon la loi des chemins de fer artikli 5 lõike 3 tähendusesd) LennuväljadÜksused, mis käitavad lennuvälju vastavalt kontsessioonile, mis on antud loi fédérale du 21 décembre 1948 sur la navigation aérienne artikli 37 lõike 1 aluselNäiteks: Bern-Belp, Birrfeld, Grenchen, Samedan--------------------------------------------------V LISA(viidatud lepingu artiklis 5 seoses vaidlustamismenetlustega)1. Vaidlusi arutab kohus või erapooletu sõltumatu kontrolliorgan, mis ei ole huvitatud hanketulemustest, kelle liikmetel puuduvad välismõjutused ja kelle otsused on juriidiliselt siduvad. Vaidlustamismenetluse algatamise võimalik tähtaeg ei ole lühem kui 10 päeva alates sellest ajast, kui kaebuse põhjused on või pidanuks mõistlikult olema teatavaks tehtud.Kontrolliorgan, mis ei ole kohus, peab kuuluma kohtu kontrolli alla või tal peavad olema menetlused, millega on tagatud, et:a) osalistel on õigus ärakuulamisele enne otsuse tegemist, neil võivad menetluste käigus olla esindajad ja saatjad ning neil on juurdepääs kõikidele menetlusteleb) menetluse käigus võib tuua tunnistajaid ning kontrolliorganile esitatakse vaidlustatud hanget käsitlevad ha menetluse jaoks vajalikud dokumendidc) suuline menetlus võib olla avalik ning otsused esitatakse kirjalikult ja põhjendatult.2. Lepinguosalised tagavad, et vaidlustamismenetlust käsitlevad meetmed sisaldavad kas volitusi:a) võtta esimesel võimalusel ajutisi meetmeid väidetava rikkumise heastamiseks või asjaomaste huvide edasise kahjustamise vältimiseks, sealhulgas meetmeid, mille eesmärk on pakkumismenetluse või hõlmatud üksuse otsuste rakendamise peatamine või nende peatamise tagamine, jab) jätta kõrvale ebaseaduslikud otsused või tagada nende kõrvalejätmine ning kõrvaldada hankekuulutusest, kavandatava hanke teadaandest või kvalifitseerimissüsteemi teadaandest ning teistest kõnesoleva lepingu sõlmimise menetlust käsitlevatest dokumentidest diskrimineerivad tehnilised, majanduslikud või rahanduslikud tingimused; Vaidlustamismenetluse eest vastutava asutuse volitused ei pruugi siiski ulatuda üle kahjutasu määramise mis tahes isikule, kes saab kahju lepingu rikkumisest, kui hõlmatud üksus on lepingu juba sõlminud,või sätestada volitused avaldada kaudset survet hõlmatud üksustele, et sundida neid rikkumisi heastama või takistada nende rikkumisi, ning vältida kahju tekitamist.3. Vaidlustamismenetlused näevad ette kahjutasu maksmise rikkumise tõttu kahju saanud isikutele. Kui kahjutasu taotletakse põhjendusel, et otsus tehti ebaseaduslikult, võib kumbki lepinguosaline nõuda, et kõigepealt tuleb vaidlustatud otsus kõrvale jätta või ebaseaduslikuks kuulutada.--------------------------------------------------VI LISA(Viidatud lepingu artikli 3 lõikes 6 ja artiklis 7)TEENUSEDKäesolev leping reguleerib järgmisi teenuseid, mis on loetletud dokumendis MTN.GNS/W/120 esitatud teenusevaldkondade nimistus:Teema | CPC-viitenumber (ühtse tooteliigituse) |Hooldus- ja remonditeenused | 6112, 6122, 633, 886 |Maismaatransporditeenused, sealhulgas soomussõiduki- ja kulleriteenused, välja arvatud postivedu | 712 (välja arvatud 71235) 7512, 87304 |Õhutransporditeenused: reisijate- ja lastiveoteenus, välja arvatud postivedu | 73 (välja arvatud 7321) |Postivedu maismaal (välja arvatud raudteetransporditeenused) ja õhuteed kaudu | 71235, 7321 |Telekommunikatsiooniteenused | 752 (välja arvatud 7524, 7525, 7526) |Finantsteenused:a)kindlustusteenused | 81 812, 814 |b)panga- ja investeerimisteenused | |Arvutiteenused ja nendega seotud teenused | 84 |Arvepidamis-, auditeerimis- ja raamatupidamisteenused | 862 |Turu-uuringud ja avaliku arvamuse uuringud | 864 |Juhtimise nõustamisteenused ja sellega seotud teenused | 865, 866 |Arhitektuuriteenused; inseneriteenused ja integreeritud inseneriteenused; linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektuuriteenused; nendega seotud teadus- ja tehnilise konsultatsiooni teenused; tehnilise katsetamise ja analüüsimise teenused | 867 |Reklaamiteenused | 871 |Hoonete koristamise ja kinnisvarahalduse teenused | 874, 82201-82206 |Tasulised ja lepingulised kirjastamis- ja trükiteenused | 88442 |Reovee- ja jäätmekäitlusteenused; puhastus- jms teenused | 94 |--------------------------------------------------VII LISA(viidatud lepingu artikli 3 lõikes 6)EHITUSTEENUSEDHõlmatud ehitusteenuste täpsustus:1. Määratlus:Ehitusteenuste leping on leping, mille eesmärgiks on ehitus- või paigaldustööde teostamine mis tahes vahenditega ühtse tooteliigituse (Central Product Classification) jaotise 51 tähenduses.2. Ühtse tooteliigituse jaotises 51 loetletud teenusedEhitusplatsi ettevalmistustööd | 511 |Ehitustööd | 512 |Tsiviilehitustööd | 513 |Kasutamisvalmis konstruktsioonide monteerimine ja ehitamine | 514 |Eriehitustööd | 515 |Paigaldus | 516 |Ehitiste viimistlustööd | 517 |Muud teenused | 518 |Kohustused, mida lepinguosalised teenuste valdkonnas, sealhulgas ehitusteenused, käesoleva lepingu raames võtavad, on piiratud EÜ ja Šveitsi lõplikes pakkumistes üldise teenuskaubanduse kokkuleppe raames esitatud algsete kohustustega.--------------------------------------------------VIII LISA(Viidatud lepingu artikli 3 lõikes 7)ŠveitsKäesolevat lepingut ei kohaldata Šveitsis:a) lepingutele, mida tellijad sõlmivad muuks kui oma tegevuseks käesoleva lepingu artikli 3 lõike 2 ja I-IV lisa kirjelduste kohaselt või mida nad sõlmivad oma tegevuseks väljaspool Šveitsi;b) lepingud, mis on sõlmitud kolmandatele isikutele edasimüümiseks või rentimiseks, tingimusel et tellijal ei ole kõnealuste lepingute objekti müümiseks või rentimiseks eri- või ainuõigust ja teistel üksustel on õigus seda müüa või rentida tellijaga samadel tingimustelc) vee ostulepingudd) lepingud, mille sõlmijaks on tellija, mis ei ole joogivett või elektrienergiat avalikesse võrkudesse tarniv ametiasutus, kui asjaomane tellija toodab joogivett või elektrienergiat, sest selle tarbimine on vajalik artikli 3 lõike 2 punkti f alampunktides i ja ii nimetamata tegevuseks, ning tarnimine avalikku võrku sõltub ainult üksuse oma tarbimisest ja ei ole ületanud 30 % tellija kogu joogivee- või elektrienergiatoodangust, võttes arvesse eelneva kolme aasta keskmist, sealhulgas jooksev aastae) lepingud, mille sõlmijaks on tellija, mis ei ole gaasi või soojusenergiat avalikesse teenindusvõrkudesse tarniv ametiasutus, kui asjaomane tellija toodab gaasi või soojusenergiat artikli 3 lõike 2 punkti e alampunktis i nimetamata tegevuse vältimatu tulemusena, avalikku võrku tarnimise eesmärk on ainult sellise toodangu ökonoomne kasutamine ning see ei ületa 20 % üksuse käibest, võttes arvesse eelneva kolme aasta keskmist, sealhulgas jooksev aastaf) lepingud, mis on sõlmitud energia või selle tootmiseks vajalike kütuste tarnimiseksg) lepingud, mille sõlmijateks on tellijad, kes pakuvad avalikke bussiveoteenuseid, kui ka teised üksused saavad vabalt pakkuda nimetatud teenuseid, kas üldiselt või konkreetses geograafilises piirkonnas, tellijatega samadel tingimustelh) lepingud, mille sõlmijateks on tellijad, mis teostavad artikli 3 lõikes 2 punktis d viidatud tegevust, tingimusel et lepingute objektiks on toodete müük ja rent käesoleva lepingu sätetega kooskõlas sõlmitud tarnelepingu refinantseerimiseksi) lepingud, mis on sõlmitud rahvusvahelise kokkuleppe raames ja reguleerivad projekti ühist rakendamist või kasutamist lepinguosaliste pooltj) lepingud, mis on sõlmitud rahvusvahelise organisatsiooni konkreetse menetluse aluselk) lepingud, mille lepinguosalised on salajaseks kuulutanud või mille täitmisel tuleb rakendada erilisi julgeolekumeetmeid vastavalt allakirjutanud riigis kehtivatele õigusnormidele või kui see on vajalik riigi põhiliste julgeolekuhuvide kaitseks.--------------------------------------------------IX LISA(viidatud lepingu artikli 6 lõikes 4)IX A lisa – Euroopa Ühenduse teavitatud meetmed:IX B lisa – Šveitsi teavitatud meetmed:Käesoleva lepingu artikli 6 lõikega 4 kooskõlas kantonites ja omavalitsusüksustes juurutatud vaidlustamismenetlus hangete osas, mis jäävad alla künniste 6. oktoobri 1995. aasta Loi fédérale sur le marché intérieur alusel.--------------------------------------------------X LISA(viidatud lepingu artikli 6 lõikes 2)Näiteid valdkondade kohta, kus diskrimineerimine võib osutuda võimalikuks:Keelatud on mis tahes õigusaktid, menetlused ja tavad, nagu näiteks lõivud, hinnaeelistused, omamaise osaluse nõue, omamaise investeeringu või tootmise nõue, litsentsinõue või lubade andmine, rahastamine ja pakkumisõigused, millega hankelepingute sõlmimisel diskrimineeritakse või sunnitakse lepinguosalise hõlmatud üksust diskrimineerima teise lepinguosalise tooteid, teenuseid, tarnijaid või teenuste osutajaid.--------------------------------------------------LÕPPAKTTäievolilised esindajad, kes esindavadEUROOPA ÜHENDUSTjaŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI,Kokku tulnud luxembourgis 21. Juunil 1999. aastal, et alla kirjutada euroopa ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud riigihangete teatavaid aspekte käsitlevale kokkuleppele, on vastu võtnud järgmised lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid:Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon lepingu sõlmimise ja vaidlustamismenetluse kohtaLepinguosaliste ühisdeklaratsioon järelevalveasutuste kohtaLepinguosaliste ühisdeklaratsioon lisade ajakohastamise kohtaÜhisdeklaratsioon edasiste läbirääkimiste kohta.Võeti teadmiseks ka järgmised käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsioonid:Šveitsi deklaratsioon vastastikkuse printsiibist piirkondliku ja omavalitsuse tasandi turgude avamisel ühenduse tarnijatele ja teenuste osutajateleDeklaratsioon Šveitsi osalemise kohta komiteedes.Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve.Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems.Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig.Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα.Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine.Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf.Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove.Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig.Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove.Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäusenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän.Som skedde i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la Confederación SuizaFor Det Schweiziske EdsforbundFür die Schweizerische EidgenossenschaftΓια την Ελβετική ΣυνομοσπονδίαFor the Swiss ConfederationPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzeraVoor de Zwitserse BondsstaatPela Confederação SuíçaSveitsin valaliiton puolestaPå Schweiziska edsförbundets vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOONlepingu sõlmimise ja vaidlustamismenetluse kohtaLepinguosalised lepivad kokku, et nõudes ühelt poolt, et hõlmatud üksused Šveitsis järgiksid GPA eeskirju, ning teiselt poolt, et hõlmatud üksused ühenduses ja selle liikmesriikides järgiksid direktiivi 93/38/EMÜ eeskirju, viimati muudetud direktiiviga 98/4/EÜ (EÜT L 101, 1.4.1998, lk 1) ja direktiiviga 92/13/EMÜ (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14), täidab kumbki riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe artiklite 4 ja 5 nõudeid.--------------------------------------------------LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOONjärelevalveasutuste kohtaÜhenduse puhul võib käesoleva lepingu artiklis 8 viidatud järelevalveasutuseks olla Euroopa Ühenduste Komisjon või liikmesriigi sõltumatu riiklik asutus, ilma et kummalgi oleks ainuõigus tegutseda käesoleva lepingu alusel. Euroopa Ühenduste Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 211 juba omab artikli 8 lõikes 2 sätestatud volitusi.Šveitsi puhul võib järelevalveasutuseks olla üleriigiline föderaalasutus või kantonisisene asutus oma vastutusvaldkondades.--------------------------------------------------LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOONlisade ajakohastamise kohtaLepinguosalised kohustuvad ajakohastama lepingu lisasid riigihangete teatavate aspektide kohta hiljemalt üks kuu pärast selle jõustumist.--------------------------------------------------ÜHISDEKLARATSIOONedasiste läbirääkimiste kohtaEuroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon teatavad oma kavatsusest korraldada läbirääkimised eesmärgiga sõlmida kokkuleppeid ühist huvi pakkuvates valdkondades nagu 1972. aasta vabakaubanduslepingu protokolli 2 ajakohastamine ja Šveitsi osalemine teatavates ühenduse koolitus-, noorsoo-, meedia-, statistika- ja keskkonnaprogrammides. Nende läbirääkimiste ettevalmistamisega tuleks alustada niipea, kui käimasolevad kahepoolsed läbirääkimised on lõpetatud.--------------------------------------------------ŠVEITSI DEKLARATSIOONvastastikkuse printsiibi kohta seoses piirkondliku ja omavalitsuse tasandi turgude avamisega ühenduse tarnijatele ja teenuste osutajateleKooskõlas vastastikkuse printsiibiga ning eesmärgiga piirata ühenduse tarnijate ja teenuste osutajate juurdepääsu Šveitsis piirkondade ja omavalitsuste tasandil sõlmitavatele lepingutele, lisab Šveits riigihangete kokkuleppe lisade üldmärkuse 1 esimese lõigu järele järgmise uue lõigu: "See käsitleb lepinguid, mille sõlmivad 2. lisa 3. osas nimetatud üksused Kanada, Iisraeli, Jaapani, Korea Vabariigi, Norra, Ameerika Ühendriikide, Hongkongi (Hiina), Singapuri ja Aruba toodete ja teenuste tarnijatega".--------------------------------------------------DEKLARATSIOONŠveitsi osalemise kohta komiteedesNõukogu lepib kokku, et Šveitsi esindajad võivad, kui küsimus puudutab neid, vaatlejatena osaleda järgmiste komiteede koosolekutel ja ekspertidest koosnevate töörühmade tegevuses:- teadusprogrammide komiteed, sealhulgas teadus- ja tehnikauuringute komitee (CREST),- võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon,- kõrgharidusdiplomite vastastikuse tunnustamise koordineerimisrühm,- lennuliinide ja õhutranspordi valdkonnas konkurentsieeskirjade rakendamise nõuandekomiteed.Šveitsi esindajatel ei ole õigust viibida nende komiteede hääletamise juures.Muude komiteede puhul, mis tegelevad nende lepingute reguleerimisalasse kuuluvate valdkondadega, mille suhtes Šveits on vastu võtnud acquis communautairei või samaväärsed meetmed, konsulteerib komisjon Šveitsi ekspertidega Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 100 kirjeldatud viisil.--------------------------------------------------


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
12.11.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 281/33
 Sag anlagt den 19. september 2005 — Generalitat Valenciana mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 (Sag T-357/05)
 (2005/C 281/60)
 Processprog: spansk
 Parter
 Sagsøger:
 Generalitat Valenciana (Valencia, Spanien) [ved: José Vicente Sánchez-Tarazaga Marcelino, abogado]
 Sagsøgt:
 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 Sagsøgerens påstande
 —
 Kommissionens beslutning K(2002) 1867 endelig af 27. juni 2005 om nedsættelse af støtten fra Samhørighedsfonden for så vidt angår de projekter, der er grupperet under nr. 97/11/61/028, annulleres.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Baggrunden for denne sag er Kommissionens beslutning K(97) 3882 af 5. december 1997, i medfør af hvilken projekt nr. 97/11/61/028, som blev afviklet i Spanien under navnet »Projekt til indsamling og rensning af spildevand ved Middelhavskysten i den selvstyrende region Valencia« (et hovedprojekt bestående af 12 forskellige projekter), modtog en støtte på 75 011 715 EUR fra Samhørighedsfonden. Dette oprindelige beløb blev senere hævet til 92 742 913 EUR.
 Efter at have gennemført en kontrol konstaterede Kommissionen en række uregelmæssigheder i udbudsproceduren, nemlig brugen af erfaring som tildelingskriterium og af gennemsnitspris-metoden som bedømmelsesprocedure for den tilbudte pris. I den anfægtede beslutning — som nedsætter den samlede støtte til 2 217 537 EUR — fandt sagsøgte, at artikel 18 og 30 i Rådets direktiv 93/37/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne med hensyn til indgåelse af offentlige bygge- og anlægskontrakter (1) og artikel 2 i finansforordning af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskaber var blevet tilsidesat.
 Sagsøgeren har til støtte for påstanden anført følgende:
 —
 I fællesskabsbestemmelserne er erfaring udtrykkeligt nævnt som tildelingskriterium, hvorimod — selv om den ikke udtrykkeligt er nævnt i opregningen af mulige anvendelseskriterier — det ikke er vanskeligt at se, at opregningen heraf ene og alene er eksemplificerende og ikke udtømmende, uden at den omfatter udelukkelsen af en mulig udnyttelse af erfaring som et yderligere kriterium for tildeling af kontrakten. Denne antagelse underbygges af fællesskabsretspraksis.
 —
 Det er under alle omstændigheder indlysende, at det er umuligt at antage, at medtagelsen af erfaring som ét af tildelingskriterierne i udbudsvilkårene udgør en grov og åbenbar overtrædelse, hvilket efter fællesskabsbestemmelserne og fællesskabsretspraksis er en betingelse for erstatningsansvar.
 —
 Anvendelsen af »gennemsnitspris-metoden« som afvejningsmekanisme for priskriteriet er ikke udtrykkeligt ulovligt efter fællesskabsbestemmelserne, og retspraksis har kun forkastet dette kriterium, når det er det eneste kriterium, der anvendes, og ikke, når det anvendes sammen med andre kriterier.
 Sagsøgeren har ligeledes gjort gældende, at der er sket en tilsidesættelse af retssikkerhedsprincippet, princippet om beskyttelse af den berettigede forventning, forbuddet mod tilbagevirkende kraft samt proportionalitetsprincippet.
 (1) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 54.