text:
INNOVAATIOJOHTAMINEN OSANA VIESTINTÄALAN STRATEGISIA LINJAUKSIA - PDF
 INNOVAATIOJOHTAMINEN OSANA VIESTINTÄALAN STRATEGISIA LINJAUKSIA
 Download "INNOVAATIOJOHTAMINEN OSANA VIESTINTÄALAN STRATEGISIA LINJAUKSIA"
 1 INNOVAATIOJOHTAMINEN OSANA VIESTINTÄALAN STRATEGISIA LINJAUKSIA Työryhmä: Markku Antikainen, Oy Swot Consulting Finland Ltd Jouni Juuti, Oy Swot Consulting Finland Ltd2 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO 3 2 TIIVISTELMÄ 4 3 MÄÄRITELMÄT 6 4 SELVITYKSEN TOTEUTUS 7 5 TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA SUOMESSA Tehdasteollisuuden rakenne Tutkimus- ja kehityspanoksen jakautuminen Suurimmat tutkimus- ja kehityspanokset yrityksissä Tutkimus- ja kehityspanos viestintäalalla Tilanne Ruotsissa 17 6 INNOVAATIOTYÖN ORGANISOINTI Innovaatio Innovaatioprosessi Innovoinnin tehokkuuden mittaaminen Tilanne Ruotsissa 27 7 INNOVAATIOTYÖN JOHTAMINEN Strategiavaihtoehdot Viestinnän arvoverkko Asiakkaan arvoverkko Innovaatiojohtaminen Tilanne Ruotsissa 34 8 INNOVAATIOTYÖ VIESTINTÄALALLA Viestintäalan innovaatiotyön haasteet Viestintäalan innovointikyky Innovointi toimialan eri sektoreilla Tilanne Ruotsissa 42 9 JOHTOPÄÄTÖKSET JA TOIMENPIDE-EHDOTUKSET Johtopäätökset Toimenpide-ehdotukset KIRJALLISUUTTA LIITTEET 50 23 1 JOHDANTO Viestintäalan strategiset linjaukset ovat valmistuneet vuonna 2005 ja erillinen selvitys suomalaisen painoalan kilpailukyvystä vuonna Strategiassa on linjattu tulevien vuosien perustavoitteet toimialalle. Merkittävässä asemassa viestintäalan tulevan kehityksen kannalta on alan kyky synnyttää innovaatioita eli uusia, menestyviä tuotteita, palveluita, menetelmiä, prosesseja jne. Toimialan yritysten on menestyäkseen kyettävä ottamaan innovaatioiden tuottaminen, innovointi huomioon omassa strategiatyössään, etsittävä toimintatapoja innovoinnin järjestelmälliseen toteuttamiseen ja opeteltava siirtämään muualla kehitettyjä innovaatioita omaan käyttöönsä nykyistä tehokkaammin. Viestintäalan tutkimus- ja kehitystyöhön liittyviä väittämiä ovat: Viestintätoimiala ei innovoi/kehitä uutta. Innovointia ei erikseen oteta toimialan yritysten strategiatyössä huomioon, innovointiin ei erikseen panosteta. Viestintätoimialan yritykset eivät tunnista tuotekehitystä tai innovointia erillisenä prosessina. Tässä selvityksessä pyritään osaltaan tutkimaan kyseisten väittämien paikkansapitävyyttä. Suomessa mm. teknologiateollisuus on parantanut merkittävästi kansainvälistä kilpailukykyään innovoimalla jatkuvasti ja järjestelmällisesti uusia tuotteita ja toimintamalleja. Viestintätoimialankin on mahdollista hyödyntää muiden toimialojen kokemuksia oman innovointiosaamisensa kehittämisessä. Hankkeen tavoitteena ei ole tuottaa uusia innovaatioita, vaan selvittää millaisia toimintamalleja ja ratkaisuja innovaatio- ja tuotekehitystyössä hyödynnetään ja miten näitä toimintamalleja voidaan hyödyntää viestintätoimialalla innovaatioiden synnyttämiseksi. Selvityksen näkökulma on pääosin kansallinen. Näkökulmaa on laajennettu lähinnä Ruotsiin painottuvalla vertailulla. Selvitys pyrkii vastaamaan mm. seuraaviin kysymyksiin: Miten yrityksen strategia ohjaa innovaatiotyötä? Miten potentiaalisia ideoita synnytetään ja jalostetaan? Miten uusista ideoista tehdään kaupallisia tuotteita? Millainen on innovaatio- ja tuotekehitysprosessi? Miten olemassa olevia (myös muiden toimialojen) innovaatioita voi hyödyntää viestintätoimialalla? Miten viestintäalan innovaatiotoimintaa voi kehittää? 34 2 TIIVISTELMÄ Tämän selvityksen tavoitteena oli analysoida tutkimus- ja kehitystyön tilannetta Suomessa yleisesti ja viestintätoimialalla erityisesti. Selvitys toteutettiin keräämällä pääosin innovaatiotyötä ja innovaatiojohtamista käsittelevää kirjallisuusaineistoa ja haastattelemalla sekä viestintätoimialan että muiden toimialojen innovaatiotoiminnasta strategisella tasolla vastaavia henkilöitä. Tutkimukseen ja kehitykseen panostetaan Suomessa vuosittain yli viisi miljardia euroa. Yritysten osuus panostuksesta on 70 %. Merkittävimmät tutkimukseen ja kehitykseen absoluuttisesti panostavat toimialat ovat elektroniikkateollisuus, metalliteollisuus, kemianteollisuus ja metsäteollisuus. Suhteellisesti suurinta panostus on ohjelmisto-, tietoliikenne- ja lääketeollisuusyrityksissä. Kymmenen suhteellisesti eniten panostavan yrityksen tutkimus- ja kehityspanos on pienimmilläänkin yli 20 % liikevaihdosta. Viestintätoimialan systemaattinen tutkimus- ja kehityspanos voidaan arvioida korkeintaan muutamaksi promilleksi. Suurimpien viestintäalan yritysten kehityspanoksen osuus liikevaihdosta on samaa suuruusluokkaa kuin metsäteollisuusyrityksissä, noin 0,5 %. Innovaatio määritellään selvityksessä kirjallisuusaineiston perusteella asiaksi (tuotteeksi, palveluksi, menetelmäksi jne.), jolla on uutuusarvo ja jonka hyödyntäminen on kaupallisessa tai yhteiskunnallisessa mielessä toteutunut. Innovaatiojohtaminen puolestaan luo edellytykset innovaatioiden tuottamiselle, innovoinnille. Vaikka innovoinnissa sinänsä tarvitaan vapausasteita, innovaatiojohtaminen on kurinalaista toimintaa. Innovaatiotyö on otettava huomioon yritysstrategiassa. Innovaatioprosessissa on organisaatiokohtaisia eroja, mutta prosessi koostuu tyypillisesti tiedon keruusta, ideoinnista, ideoiden arvioinnista sekä parhaiden ideoiden konseptoinnista ja lopulta kaupallistamisesta. Menestyksekäs innovointi vaatii laajaa kontaktipintaa tiedon keräämiseen. Mainitut vaiheet voidaan tunnistaa myös PK-yrityksissä, joskin prosessin toteuttajia on yrityksissä vähän. PK-yritysten haaste on riittävän kontaktimäärän synnyttäminen tiedon keräämiseksi. Innovaatioverkoissa em. vaiheet voivat toteutua eri organisaatioissa, ideat voi esimerkiksi kerätä ja arvioida eri organisaatio kuin ideoiden kaupallistaja. 45 Viestintäyritykset ovat tarkastelleet kehittämistoimintaansa perinteisesti teknologisen arvoverkkonsa kautta. Viestintäalan teknologiset uutuudet ovat viime vuosina syntyneetkin pääosin alan yritysten yhteistyöverkossa, ei alan yrityksissä. Viestintäalan kaikilla sektoreilla on kuitenkin syntynyt jatkuvasti uutuuksia, jotka voi tunnistaa innovaatioiksi. Nämä tuotteet ja liiketoimintamallit hyödyntävät tehokkaasti teknologisen arvoverkon innovaatioita. Kehittääkseen tehokkaammin omia innovaatioita viestintäalan yritysten on teknologisen arvoverkkonsa lisäksi integroiduttava voimakkaasti myös osaksi asiakkaidensa arvoverkkoa. Vain siten voidaan varmistaa innovaatioiden kaupallinen menestys. Ruotsi ja Suomi ovat tilastojen mukaan Euroopan johtavia maita tutkimukseen ja kehitykseen panostamisessa. Panostuksen jakautuminen yritys- ja julkisten tahojen kesken on lähes identtinen molemmissa maissa. Yrityskentässä Suomen T & K-panostusta hallitsee Nokia, Ruotsissa panostus on jakautunut tasaisemmin. Viestintäyrityksissä panostuksen tason arveltiin olevan 0,5-2 %. Mediamarkkinoiden rakenne on kummassakin maassa samankaltainen, Ruotsissa kuitenkin korostuu verkkomedian ja ilmaisjakelulehtien osuus Suomeen verrattuna. Haastatteluissa korostuivat kehittämisen kannalta tärkeinä tekijöinä strateginen päätöksenteko ja asiakkaan huomioon ottaminen kaikessa toiminnassa. Internet nähtiin suurena mahdollisuutena kaikille toimijoille ja verkostoitumista pidettiin PK-kentän innovaatiotyössä välttämättömänä. Merkittävimmät johtopäätökset, jotka tämän selvityksen perusteella voi esittää, ovat: Viestintäalan yritykset panostavat jatkuvasti toimintansa ja tuotteidensa markkinalähtöiseen kehittämiseen, usein kuitenkin kiinteänä osana ydinliiketoimintaansa. Innovaatiotyö lähtee yritysstrategiasta, joka ohjaa myös innovaatioprosessissa tehtäviä valintoja. Asiakasnäkökulman huomioon ottaminen innovaatiotyössä on välttämätöntä. Innovointi vaatii normaaleja prosesseja enemmän vapausasteita uusien asioiden synnyttämiseksi. Innovaatiotyön johtaminen on kuitenkin yhtä kurinalaista toimintaa kuin muukin johtaminen. Toimenpiteet, joilla Viestinnän Keskusliitto voi viestintätoimialan innovaatiotyötä tehostaa liittyvät etupäässä viestintään ja tiedon keruuseen toimialan innovaatiotyön merkityksestä ja kehittymisestä sekä innovaatiotoiminnan yhteistyön ja verkostojen käynnistämiseen ja ylläpitoon. 56 3 MÄÄRITELMÄT Seuraavassa on esitetty lyhyet määritelmät selvityksessä esiintyvistä kehittämiseen liittyvistä termeistä. Tuotekehitys (Product Development) Se organisaation prosessi tai menettely, jolla uusi tuote tai palvelu kehitetään markkinoille. Tutkimus ja kehitys (Research and Development, R&D) Kaupallisessa mielessä termillä tarkoitetaan tavallisesti tulevaisuuteen suuntautuneita laajalla rintamalla toteutuvia tieteellisiä ja teknologisia toimenpiteitä, joiden kaupallinen hyöty ei välttämättä ole välitön, vaan saavutetaan pitkän ajan kuluessa. Innovaatio (Innovation) Termi tarkoittaa kaupallisesti tai yhteiskunnallisesti uudella tavalla hyödynnettyä tietoa tai osaamista (Tekes). Erilaisia innovaatiotyyppejä ovat lisäävä eli inkrementaali innovaatio, joka on tyypillisesti vähittäinen, valmiille pohjalle tehty muutos ja radikaali innovaatio, johon sisältyvä muutos on suuri ja johon sisältyy merkittäviä muutoksia toimintatavoissa ja teknologioissa. Innovaatioprosessi Prosessi tai menettely, jonka tehtävä on systemaattisesti kerätä, arvioida, jalostaa ideoista ja aihioista innovaatioita. Innovaatiojohtaminen Innovaatioprosessin hallinta ja kehittäminen sekä edellytysten luominen tulokselliselle innovaatiotyölle. Innovaatioverkosto (Innovation Network) Verkosto, jossa innovaatioprosessi toteutuu yhteistyönä usean toimijan voimin ja jossa jokaisella toimijalla on tavallisesti oma roolinsa. Avoin innovaatio (Open Innovation) Laaja joukko erilaisia toimijoita (yrityksiä, tutkimuslaitoksia, yliopistoja jne.) innovoi yhdessä ja jokainen organisaatio saa vapaasti hyödyntää prosessin tuloksia. 67 4 SELVITYKSEN TOTEUTUS Selvityksen vaiheet on esitetty kuvassa 1. Selvitys koostui kahdesta kartoitusvaiheesta sekä tulosten analysoinnista. Kartoituksissa selvitettiin viestintätoimialan oman innovaatiotoiminnan nykytilaa ja muiden toimialojen innovaatiotoiminnan käytäntöjä. Analysointivaiheen tuloksena syntyivät kehittämisehdotukset viestintäalan innovaatiotoiminnan aktivoimiseksi. Tarkoituksena on muodostaa näkemys niistä innovaatiotoiminnan malleista ja ratkaisuista, joita viestintätoimiala voi toiminnassaan hyödyntää Viestintäalan innovaatiotoiminnan kehittäminen 1. Toimialan innovaatiotoiminnan nykytilan kartoitus 2. Muiden toimialojen käytäntöjen kartoitus (Benchmarking) 3. Johtopäätökset ja kehittämisehdotukset kartoitusten perusteella 4. Tulosten, toimintamallien ja kehittämisehdotusten esittely toimeksiantajalle Näkemys innovaatiotoiminnan nykytilasta toimialalla Innovaatiotoiminnan toteuttamisen toimintamallit muilla toimialoilla Kehittämisehdotukset Kuva 1. Selvitysprosessin kulku. Kartoitusvaiheissa käytetyt menetelmät olivat innovaatiotoimintaa käsittelevän kirjallisuusaineiston analyysi sekä viestintä- ja muiden toimialojen yritysten innovaatiotyöstä strategisella tasolla vastaavien henkilöiden syvähaastattelut. Kirjallisuusaineisto koostui pääosin viimeisten kolmen vuoden aikana julkaistuista raporteista, lehtiartikkeleista ja seminaariesitelmistä sekä Swot Consultingin omasta vastaavissa selvityksissä ja hankkeissa kertyneestä aineistosta. Selvityksen lopussa on luettelo aiheeseen liittyvästä kirjallisuudesta. 78 Syvähaastatteluosuudessa haastateltiin kahdeksaa henkilöä, jotka edustivat viestintätoimialan eri sektoreita, pakkausteollisuutta, logistiikkatoimialaa ja kulutuselektroniikkateollisuutta. Kaikkien haastateltujen rooli tutkimus- ja kehitystyössä ja innovaatiotoiminnassa oli strateginen. Mukana oli myös ko. prosesseista yrityksissään päävastuun kantavia henkilöitä. Luettelo selvityksen yhteydessä haastateltujen henkilöiden organisaatioista on esitetty liitteessä 1. Selvityksen näkökulmaa laajennettiin tutkimus- ja kehitystoiminnan pohjoismaisella tarkastelulla, joka syvähaastattelujen osalta painottui Ruotsin viestintäalan tarkasteluun. Tässä benchmarkingosiossa haastateltiin seitsemää henkilöä, jotka edustivat ruotsalaista viestintää kustannustoiminnan, tutkimuksen ja koulutuksen, printtiliiketoiminnan ja televisiotoiminnan näkökulmasta. Benchmarkkauksen tulokset on esitetty omassa kappaleessaan kunkin luvun lopussa. Selvitystyön etenemistä valvoi ohjausryhmä, johon kuuluivat Jukka Ottela Esa-konsernista (puheenjohtaja), Helene Juhola Viestinnän Keskusliitosta, Timo Ketonen Hansaprintistä ja Mikko Räisänen MTV:stä. 89 5 TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA SUOMESSA Edellä todettiin, että tutkimus- ja kehityspanokset eivät välttämättä suoraan kerro toimialojen tai yritysten innovointikyvystä. Ne kuitenkin kuvaavat yritysten mitattavaa, systemaattista panostusta innovointiin ja tarjoavat näin käytännössä ainoan tavan vertailla yritysten innovaatiotoimintaa. Tässä kappaleessa luodaan katsaus tutkimus- ja kehityspanoksen kansalliseen jakautumiseen sekä yritysten kehityspanostuksiin yleensä ja viestintätoimialalla erikseen. Suomen kansallinen innovaatiojärjestelmä koostuu lukuisista toimijoista. Yksityisen panostuksen lisäksi innovaatiotoimintaan ohjautuu budjetti- ja EU:n rakennerahastovaroja useiden eri kansallisten ja alueellisten toimijoiden kautta. Innovaatiojärjestelmän keskeiset toimijat on esitetty kuvassa 2. EU:n rakennerahastovarat innovaatiotoimintaan Finnvera Maakuntien liitot TE-keskukset Ammattikorkeakoulut Kansallisen innovaatiojärjestelmän keskeiset toimijat Patentti- ja rekisterihallitus Tutkimuslaitokset Osaamiskeskukset Yliopistot Teknologiakeskukset Tekes Suomen Akatemia Opetusministeriö Muut ministeriöt Kauppa- ja teollisuusministeriö Panostukset toiminnan kehittämiseen eri sektoreilla, kuten ympäristö, terveys ja liikenne Suomen Invest in Finland Teollisuussijoitus Yritysten panostus Finpro Sitra innovaatiotoimintaan Pääomasijoittajat Businessenkelit Järjestöt Yritykset Keksintötoiminta Tiede- ja teknologianeuvosto Kansallinen julkinen panostus innovaatiotoimintaan ja osaamiseen Kuva 2. Suomen kansallisen innovaatiojärjestelmän keskeiset toimijat (lähde: Tekes) Kesäkuussa 2006 hyväksytyn tiede- ja teknologianeuvoston uusimman linjauksen mukaan Suomeen perustetaan viisi strategisen huippuosaamisen keskittymää, jotka tarjoavat huipputason tutkimusyksiköille ja yrityksille uuden yhteistyöfoorumin. Tavoitteena on olla ko. aloilla maailman parhaiden joukossa. Metsäsektori ja Tieto- ja viestintäteollisuus ja palvelut ovat mukana valituissa alueissa, joihin keskittymiä tulisi perustaa. Tekes ja Suomen Akatemia ovat keskeisessä roolissa osaamiskeskittymiä synnytettäessä. 910 5.1 Tehdasteollisuuden rakenne Suomen tehdasteollisuuden rakenteen muuttumista tarkasteltaessa (kuva 3) voidaan havaita, että etenkin elektroniikka- ja sähköteollisuuden suhteellinen osuus kokonaisvolyymista on kasvanut voimakkaasti viimeisen kymmenen vuoden aikana. Vastaavasti massa- ja paperi- sekä elintarviketeollisuus ovat menettäneet osuuttaan. Kuva 3. Tehdasteollisuuden rakenne Suomessa vuosina Kustantamisen ja painamisen osuus vuonna 2004 on ympyröity. Suurimmat teollisuudenalat ovat elektroniikka- ja sähköteollisuus sekä koneja metallituoteteollisuus, molemmat vajaan neljänneksen osuudella kokonaisvolyymista. Teknologiateollisuus tuottaa näin noin puolet tehdasteollisuuden volyymista. Massa- ja paperiteollisuuden osuus on hieman yli 10 % ja kemianteollisuuden noin 10 %. Kustantaminen ja painaminen on merkittävä teollisuudenala muodostaen noin 5 % teollisuuden kokonaisvolyymista. Kustantamisen ja painamisen volyymi on kasvanut teollisuuden kokonaisvolyymin tahdissa ja toimialan osuus kokonaistuotannosta on vaihdellut vain vähän kuvan 5 tarkastelujaksolla. Seuraavissa kappaleissa voidaan havaita, että teollisuuden toimialojen tutkimus- ja kehityspanokset eivät jakaudu em. toimialojen volyymien suhteessa. 1011 5.2 Tutkimus- ja kehityspanoksen jakautuminen Kansallinen kehityspanos arvioitiin Suomessa 5,4 miljardiksi euroksi (3,5 % BKT:stä) vuonna Tutkimuspanos kasvoi voimakkaasti 90-luvun puolivälistä vuoteen 2000, jonka jälkeen kasvu on jonkin verran hidastunut (kuva 4). Yritysten osuus kehityspanoksesta on noin 70 %, julkishallinnon osuus jakautuu korkeakoulujen (noin 20 %) ja muun julkisen tutkimuksen (noin 10 %) kesken. Yritysten osuuteen on laskettu vain Suomessa toteutettu tutkimus- ja kehitys. Ulkomailla tehty kehittäminen mukaan lukien suomalaisten yritysten kehityspanos on huomattavasti suurempi (100 suurinta tutkijaa panosti vuonna 2004 noin 5,2 mrd. tutkimukseen ja kehitykseen; asiaa on käsitelty seuraavassa kappaleessa). Miljardia euroa 6,0 Yritykset 5,0 Korkeakoulut Muu julkinen tutkimus 4,4 4,6 4,8 5,0 5,3 5,4 4,0 3,0 2,9 3,4 3,9 2,0 1,0 1,5 0,9 1,1 2,2 1,7 1,8 0,0 Kuva Arvio Lähde: Tilastokeskus Suomessa käytetyn kehityspanoksen jakautuminen organisaatiotyypeittäin vuosina12 Suurimmat tutkimus- ja kehityspanostukset käytetään Suomessa (kuva 5) elektroniikkateollisuudessa (yli 50 % yksityisestä tutkimus- ja kehityspanoksesta), jossa luonnollisesti näkyy Nokian suuri paino metalli- ja konepajateollisuudessa, jonka osuus yksityisestä tutkimus- ja kehityspanoksesta on reilu 10 % kemianteollisuudessa, joka käyttää vajaan 10 % tutkimus- ja kehityspanoksesta sekä puunjalostusteollisuudessa, jonka osuus kansallisesta tutkimus- ja kehityspanoksesta on 2-3 %. Muiden toimialojen panostukset ovat oleellisesti pienempiä. Suurimmat tutkimus- ja kehityspanokset liikevaihtoon suhteutettuna käytetään tietoliikenne- sekä elektroniikka- ja lääketeollisuudessa. Metalli- ja kemianteollisuus panostavat kehittämiseen tyypillisesti muutamia prosentteja liikevaihdostaan. Metsäteollisuudessa panostus on alle yhden prosentin. 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 Muut toimialat Muu teollisuus Puunjalostus Kemianteollisuus Metalli- ja konepajateollisuus Elektroniikkateollisuus 0,5 0, * Kuva 5. Yritysten kehityspanoksen jakautuminen Suomessa toimitaloittain vuosina (lähde: Tilastokeskus). 1213 5.3 Suurimmat tutkimus- ja kehityspanokset yrityksissä Sadan eniten kehittämiseen panostaneen yrityksen (liite 4) kehityspanos oli Tekniikka ja Talous -lehden mukaan 5,4 mrd. vuonna Tiedot on kerätty 70 % julkisista lähteistä, yritysten vuosikertomuksista ja muusta materiaalista sekä loput Talentumin tietopalveluyksikön kyselystä ja suoraan yrityksistä. Lista ei ole täysin kattava, koska pörssiyritysten ei ole Suomessa tarvinnut kertoa T & K-menojen suuruutta. Suomalaisyritysten luvuissa on mukana yrityksen koko tutkimuspanos, tapahtuipa se missä tahansa. Ulkomaisten yritysten luvuissa mukana on vain Suomessa tehty tutkimus. On myös huomattava, että tiedot voivat erota Tilastokeskuksen luvuista, jotka perustuvat yrityksille tehtävään T & K-kyselyyn. Taulukossa 1 on esitetty kyseisenä vuonna kymmenen absoluuttisesti eniten tutkimukseen ja kehitykseen panostanutta suomalaisyritystä ja sadan suurimman joukossa olleiden viestintäalan yritysten sijoitus. Taulukko 1. Kymmenen absoluuttisesti eniten tutkimukseen ja kehitykseen panostanutta suomalaisyritystä vuonna 2005 (lähde: Tekniikka ja talous). Sijoitus Yritys Toimiala T & K- panos, M T & K- panos, % lv:sta 1. Nokia Tietoliikenne ,2 2. LM Ericsson Tietoliikenne 99 67,8 3. ABB-yhtiöt Metalli 98 6,6 4. Metso Metalli 96 2,3 5. StoraEnso Metsä 88 0,7 6. Orion Lääke 80 4,1 7. Wärtsilä Metalli 70 2,7 8. UPM-Kymmene Metsä 50 0,5 9. Patria Industries Metalli 48 14,9 10. Tellabs Tietoliikenne 46 14,5 27. SanomaWSOY Viestintä 16 0,6 94. Alma Media Viestintä 3,1 1,1 Taulukosta voidaan nähdä Nokian ylivoimainen paino (70 % sadan suurimman panoksesta) yritysten tutkimus- ja kehitystoiminnassa. Kymmenen listalla on kaksi metsäteollisuusyritystä, joiden suhteellinen kehittämispanos on taulukon yrityksistä selvästi alhaisin. Jos sadan eniten tutkivan yrityksen listalta valitaan kymmenen suhteellisesti eniten kehittämiseen panostavaa yritystä, saadaan aikaan taulukossa 2 esitetty luettelo. Listalta löytyy odotetusti oletettuja kasvutoimialoja edustavia yrityksiä. Vain LM Ericsson löytyy molemmista esitetyistä taulukoista. 1314 Tekniikka ja talous - lehden luettelon mukaan sadasta suurimmasta tutkijasta 24 yritystä panostaa tutkimukseen ja kehitykseen alle yhden prosentin liikevaihdostaan. Näiden joukossa on kuusi metalliteollisuusyritystä, neljä metsäteollisuusyritystä sekä kolme elintarvike- ja energiateollisuusyritystä. Joukossa on myös yksi viestintäalan yritys, SanomaWSOY, jonka tutkimus- ja kehityspanos vuonna 2005 oli 0,6 % liikevaihdosta. Hyvän tai riittävän kehityspanoksen suuruutta on luonnollisesti vaikea määritellä, oleellista on panoksen käytön tehokkuus. Kannattaa kuitenkin huomata, että kehittämiseen panostetaan tyypillisesti suhteellisesti vähiten tuotantolaitoksiin voimakkaasti investoineissa yrityksissä. Esimerkiksi metsäteollisuus on ollut pitkään (Michael Porterin luokittelussa kasvun vaiheista) investointivetoista ja vasta havahtumassa innovaatiovetoisuuteen. Toisaalta taulukon 2 kiinteään käyttöomaisuuteen vähemmän investoineiden innovaatiovetoisten yritysten taseessa korostuvat aineettomat hyödykkeet (patentit, oikeudet, tuotemerkit jne.), joita innovoinnilla tietenkin synnytetään. Näiden hyödykkeiden markkina-arvo saattaa olla huomattavasti tasearvoa suurempi. Erityisesti Biotie Therapies, jonka kehityspanos on lähes kuusinkertainen liikevaihtoon nähden, osoittaa myös että tutkimus- ja kehitystoiminta saattaa olla hyvinkin pitkäjänteistä toimintaa, jonka positiivisen kassavirran odotukset saattavat olla useiden vuosien päässä. Biotien kehittämistyön tuloksellisuudesta kertoo kuitenkin esimerkiksi marraskuussa 2006 solmittu viiden miljoonan euron arvoinen optiosopimus lääketeollisuusjätti F. Hoffmann La Rochen kanssa. Taulukko 2. Kymmenen suhteellisesti eniten tutkimukseen ja kehitykseen panostanutta suomalaisyritystä vuonna 2005 (lähde: Tekniikka ja talous). Sijoitus Yritys Toimiala T & K- panos, % lv:sta T & K- panos, M Sijoitus, 100 suurinta 1. Biotie Therapies Biotekniikka 582,6 7, Hormos Medical Lääke 260,0 5, LM Ericsson Tietoliikenne 67, SSH Communications Ohjelmistot 36,8 3, NetHawk Tietoliikenne 35, Detection Technology Elektroniikka 27,6 3, F-Secure Ohjelmistot 23, Tekla Ohjelmistot 20,7 7, Stonesoft Ohjelmistot 20,7 4, Tecnomen Tietoliikenne 19,15 5.4 Tutkimus- ja kehityspanos viestintäalalla Tekniikka & Talous -lehden julkaisemalta Suomen suurimmat tutkijat listalta löytyy vuonna 2005 kaksi viestintäteollisuuden yritystä (taulukko 1). SanomaWSOY:n tutkimus- ja kehityspanoksen osuus liikevaihdosta on metsäteollisuuden luokkaa (SanomaWSOY 0,6 %, vastaavasti StoraEnso 0,7 %, UPM 0,5 % ja Metsäliitto 0,4 %). Alma Median suhteellinen panostus tutkimukseen ja kehitykseen on 1,1 % liikevaihdosta. SanomaWSOY ja Alma Media ovat olleet näkyvimmin kehittämiseen panostaneet viestintäalan yritykset. Myös uutisoinnissa mainittujen kahden konsernin uudet tuotteet ja palvelut painottuvat muihin alan yrityksiin verrattuna. Muiden viestintäalan yritysten tutkimus- ja kehittämispanostuksen voi olettaa olevan keskimäärin alle mainittujen yritysten tason. Tekniikka & Talouden arvio koko joukkoviestinnän kokonaispanostuksesta tutkimukseen ja kehitykseen on 22 M vuonna Jos luku pitää paikkansa, kahden em. suuren toimijan lisäksi joukkoviestinnän yritykset panostavat kehittämiseen yhteensä noin kolme miljoonaa euroa. Joukkoviestinnän suhteellisen panostuksen suuruusluokka on noin 0,5 % liikevaihdosta. Graafisen ja sähköisen viestinnän osuus kaikesta joukkoviestinnästä oli 91,5 % vuonna 2004 (lähde: Tilastokeskus). SanomaWSOY:n ja Alma Median tutkimus- ja kehityspanoksen kehitys 2000-luvulla on esitetty taulukossa 3. Tekniikka & Talous -lehden tietojen valossa näyttää siltä, että viestintäalan suurimmat yritykset panostivat vuosituhannen vaihteessa kehittämiseen huomattavasti nykyistä enemmän. SanomaWSOY:n trendi on laskeva, joskin vuoden selvä 2003 notkahdus korjattiin vuonna Alma Mediassa panostus on vakiintunut viime vuosina noin kolmeen miljoonaan euroon. Varsinkin paperiin perustuva viestintä on ollut voimakkaasti investointivetoista ja vasta aloittamassa tiedostettua ja strategisiin linjauksiin perustuvaa innovaatiotyötä. On kuitenkin syytä muistaa, että niin viestintä- kuin muillakin toimialoilla läheskään kaikkea tutkimus- ja kehityspanosta ei käsitellä seurantamielessä erillisenä, vaan se sisältyy muun liiketoiminnan kustannuksiin. Kyseisen panoksen tunnistaminen ja arviointi on vaikeaa. 1516 Taulukko 3. Alma Median ja SanomaWSOY:n tutkimus- ja kehityspanoksen kehittyminen vuosina (lähde: Tekniikka ja talous). Yritys 2000* SanomaWSOY T & K -panos, M 24 17,7 18 8, T & K -osuus liikevaihdosta Sijoitus, 100 suurinta Alma Media 1,6 1,0 0,8 0,4 0,7 0, T & K -panos, M 9,4 11,3 4,0 3,0 3,0 3,1 T & K -osuus liikevaihdosta Sijoitus, 100 suurinta 1,9 2,4 0,7 0,7 0,6 1,17 5.5 Tilanne Ruotsissa Pohjoismaat, etenkin Suomi ja Ruotsi, ovat globaalistikin tarkasteltuna merkittäviä innovaatiotoiminnan toteuttajia. World Economic Forumin (WEF) julkaiseman The Global Competitiveness Report raportin mukaan Suomi sijoittuu innovaatioympäristön laadussa neljänneksi Japanin, USA:n ja Sveitsin jälkeen. Ruotsi on WEF:n listalla kuudentena ja Tanska kymmenentenä. WEF luokittelee maat erityisen tutkimusorganisaatioiden laatua, yritysten T & K-panostusta, yliopistojen ja yritysten yhteistyötä, tutkijoiden ja insinöörien tarjontaa, patenttien hyödyntämistä sekä tekijänoikeuksien suojaa kuvaavan innovaatioindeksin avulla. Ruotsi Suomi Islanti Tanska EU 15 EU 25 Norja 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 Kuva 6. Kansallisen tutkimuspanoksen osuus bruttokansantuotteesta Pohjoismaissa ja EU:ssa vuonna 2004 (lähde: Eurostat). Kansallista tutkimuspanoksen osuus bruttokansantuotteesta on Ruotsissa ja Suomessa Euroopan huippua. Pohjoismaista ainoastaan Norja jää EU:n keskiarvojen alapuolelle (kuva 6). Ruotsin kansallisen tutkimus- ja kehitysjärjestelmän malli ja rahoituksen jakautuminen on esitetty kuvassa 7. Kentän toimijat on lueteltu liitteessä 5. Yritysten osuus T & K-rahoituksesta on Ruotsissa noin 63 %, valtion ja julkisten tutkimussäätiöiden noin 22 %. Yrityksen käyttävät tutkimuspanoksesta noin 72 %, yliopistot ja korkeakoulut noin 21 %. Tutkimuspanoksen käytön jakautuminen on hyvin saman kaltainen kuin Suomessa (ks. kappale 5.2). 1718 Kuva 7. Tutkimus- ja kehitysrahoituksen jakautuminen Ruotsissa (lähde: Svensk Forskning 2006) Ny Teknik -lehti on vuosittain listannut merkittävimmät ruotsalaiset tutkimukseen ja kehitykseen panostavat teollisuusyritykset, kuitenkin vain 20 suurinta (Liite 6). Kymmenen vuoden 2004 eniten panostanutta yritystä on esitetty taulukossa 4. Listalla painottuu Suomeen (taulukko 1) verrattuna erityisesti kuljetusvälineteollisuus. Metsäteollisuus puuttuu kokonaan 20 eniten panostaneen joukosta. Ruotsin listalta löytyy kaksi yritystä, joiden T & K- panoksen koko on Nokian tapaan miljardiluokassa. Satoja miljoonia investoivia teollisuusyrityksiä Ruotsissa on seitsemän, Suomessa ei ainuttakaan. Ruotsin listan yhdeksäs Sandvik olisi panostuksellaan sijoittunut Suomen listalla toiseksi. Viestintäalan yrityksiä ei 20 suurimman listalta löydy. Benchmarkingtarkastelun yhteydessä haastatellut henkilöt arvelivat toimintatapojen ja panostuksen olevan samanlaista kuin Suomessa. Yleisesti arveltiin ruotsalaisten viestintäalan yritysten panostavan keskimäärin 0,5-2,0 % liikevaihdostaan. Keskusteluissa kuitenkin huomautettiin myös, että minkäänlaista yhtenäistä T & K-panoksen kirjaustapaa ei viestintäalan yrityksillä ole. 1819 Taulukko 4. Kymmenen absoluuttisesti eniten tutkimukseen ja kehitykseen panostanutta ruotsalaisyritystä vuonna 2004 (lähde: Ny Teknik). Sijoitus Yritys Toimiala T & K- panos, M T & K- panos, % lv:sta 1. Astra Zeneca Lääke ,7 % 2. Ericsson Tietoliikenne ,8 % 3. Volvo Kuljetusväline 882 3,9 % 4. ABB Metalli 785 4,8 % 5. Saab Kuljetusväline ,0 % 6. Autoliv Kuljetusväline 291 6,0 % 7. Tetra Pak Pakkaus 258 3,5 % 8. Scania Kuljetusväline 239 3,9 % 9. Sandvik Metalli 204 3,5 % 10. GE Healtcare Terveys 68 14,1 % Pohjoismaiden viestintämarkkinoiden rakenteellisia eroja voidaan tutkia markkinointipanostuksen jakautumisen avulla. Taulukko 5 esittää markkinointiviestinnän panostuksen jakautumisen eri medioille Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa vuonna Tämän niin kutsutun pienen mainoskakun koko on Suomessa n. 1,2 mrd., Ruotsissa 2,2 mrd. ja Tanskassa 1,6 mrd.. Merkittävimmät erot ovat nähtävissä sanomalehdissä, kaupunki- ja noutolehdissä (ilmaisjakelulehdissä) sekä Internetin hyödyntämisessä. Suomessa sanomalehtien osuus on korkea, Tanskassa vastaavasti ilmaisjakelulehtien. Verkkomediassa Suomi on muita jäljessä, mutta lukujen vertailtavuutta haittaa tilastointitapa. Suomen luvuissa ei ole mukana esimerkiksi hakukonemainontaa. Taulukko 5. Markkinointiviestinnän panostuksen jakautumisen eri medioille Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa vuonna Suomi, % Ruotsi, % Tanska, % Sanomalehdet 48,5 % 40,0 % 26,8 % Kaupunki- ja noutolehdet 5,7 % 9,2 % 19,8 % Aikakauslehdet 16,4 % 15,1 % 21,9 % Televisio 19,5 % 20,2 % 19,2 % Radio 4,0 % 2,5 % 2,4 % Verkkomedia 3,0 % 7,9 % 6,3 % Elokuva 0,2 % 0,3 % 0,5 % Ulko- ja liikenne 2,8 % 4,8 % 3,2 % 1920 Suomen kansallinen tutkimus- ja kehityspanos oli vuonna 2005 arviolta 5,4 mrd., josta yritysten osuus oli noin 70 %. Eniten rahaa kehittämiseen käytetään elektroniikkateollisuudessa, jossa tuotesyklit ovat lyhyitä ja Nokian osuus on ratkaiseva. Suhteellisesti suurin panostus tehdään tietoliikenne-, elektroniikka-, ohjelmisto-, bio- ja lääketeollisuudessa. Viestintäalan muusta liiketoiminnasta eritelty tutkimukseen ja kehitykseen suunnattu panostus on alle prosentti liikevaihdosta. Panoksen luotettava määrittely on kuitenkin vaikeaa. Viestinnän arvoverkkoon kuuluvat yritykset ovat siirtymässä investointivetoisesta innovaatiovetoiseen kasvun vaiheeseen. 2021 6 INNOVAATIOTYÖN ORGANISOINTI 6.1 Innovaatio Kilpailu lisääntyy jatkuvasti ja kaikki yritykset joutuvat ottamaan toiminnassaan huomioon globaalin kilpailun ja markkinoiden sääntelyn poistumisen. Yritysten on kyettävä pysyttelemään edellä muuttuvia markkinaolosuhteita hyödyntämällä uusia, kiihtyvällä vauhdilla syntyviä teknologioita vähintään kilpailijoidensa tahdissa. Tuotteiden elinikä lyhenee ja kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttää toisaalta jatkuvaa uusien tuotteiden ja tuoteversioiden kehittämistä, toisaalta kustannustehokkuuden parantamista. Vaatimukset henkilöresurssien hyödyntämiselle lisääntyvät. Liiketoimintansa kasvattamiseksi ja tehokkuutensa parantamiseksi yritysten on kehitettävä jatkuvasti, jopa kiihtyvällä tahdilla uusia ratkaisuja ja toimintamalleja, innovaatioita. Koska innovoimalla luodaan lisäarvoa asiakkaille ja lisätään oman työn tuottavuutta, parhaat innovoijat menestyvät (Ks. Jukka Yliherva: Tuottavuus, innovaatiokyky ja innovatiiviset hankinnat, Sitra 2006). Tässä kappaleessa tarkastellaan innovaatiokäsitteen ja innovaatiojohtamisen sisältöä sekä innovaatioiden tuottamisen prosessia. Ollakseen jatkuvasti strategiatyön kehittäjien keskeisimpiä keskustelunaiheita, käsitteen innovaatio sisältö on joskus keskustelun osallistujillekin yllättävän jäsentymätön. Innovaatio rinnastetaan usein keksintöön, joskus jopa ideaan. Ideoiden tuottamista saatetaan kutsua innovoinniksi, innovaatioiden tuottamiseksi. Suomessa innovaatiotyö on saanut uusia ulottuvuuksia sekä Sitran että Tekesin määriteltyä innovaatiotyön onnistumisen kansalliseksi menestystekijäksi. Myös metsäteollisuus on kiinnittänyt asiaan voimakkaasti huomiota. Innovaatio ei ole käsitteenä aivan tuore. Itävaltalainen yrittäjyyden tutkija Joseph Schumpeter määritteli vuonna 1934 käsitteen sisällön seuraavasti: Innovaatio on uusi, kuluttajille entuudestaan tuntematon tai uudenlaatuinen tuote. uusi tuotantotapa tai -menetelmä, joka ei välttämättä ole tieteellisesti uusi ja joka voi olla myös uusi tapa kaupallistaa hyödyke. uusi markkina, jossa tuotetta ei aikaisemmin ole ollut kaupan. uusi raaka-aineen ja puolivalmisteen lähde riippumatta siitä, onko lähde ollut olemassa aikaisemmin. uusi teollinen markkinarakenne, kuten monopoliaseman luominen tai sen purkaminen. Innovaatio on määritelty myös uuden tiedon muuttamiseksi uusiksi tuotteiksi ja palveluiksi sekä prosessiksi, jonka avulla uudet ideat viedään asiakkaille. Tekes määrittelee innovaation kaupallisesti tai yhteiskunnallisesti uudella tavalla hyödynnetyksi tiedoksi ja osaamiseksi. 21 Näytä lisää
 TRIO-ohjelman keskeiset tulokset Ohjelman päätösseminaari Helsinki 2.12.2009 Harri Jokinen, ohjelmapäällikkö TRIO-ohjelma 2004 2009 TRIO on ollut Suomen suurin toimialakohtainen kehitysohjelma teknologiateollisuuden Lisätiedot Tekesin tunnusluvut DM
 Tekesin tunnusluvut 2015 2015 DM 1572568 Tunnuslukuja Tekesin rahoituksesta 2015 Rahoitus yrityksille ja tutkimukseen 575 M 2 400 rahoitustunnustelua 3 080 rahoitushakemusta Hakemusten käsittelyaika 54 Lisätiedot Suomi nousuun. Aineeton tuotanto
 Suomi nousuun Aineeton tuotanto Maailman talous on muutoksessa. Digitalisoituminen vie suomalaiset yritykset globaalin kilpailun piiriin. Suomen on pärjättävä tässä kilpailussa, jotta hyvinvointimme on Lisätiedot Suomen metsäsektorin tulevaisuus globaalissa kehityksessä
 Suomen metsäsektorin tulevaisuus globaalissa kehityksessä Kansantaloudellinen yhdistys ja Metsäekonomistiklubi Töölönkatu 11A 00100 Helsinki, Finland olli.haltia@indufor.fi www.indufor.fi Indufor Oy 2004 Lisätiedot Tekes on innovaatiorahoittaja, joka kannustaa yrityksiä haasteelliseen tutkimus- ja kehitystoimintaan
 Tekes lyhyesti Mitä Tekes tekee? Tekes on innovaatiorahoittaja, joka kannustaa yrityksiä haasteelliseen tutkimus- ja kehitystoimintaan Tekes hyväksyy korkeampia riskejä kuin yksityiset rahoittajat rahoittaa Lisätiedot Projektien rahoitus.
 Projektien rahoitus Mika.Lautanala@tekes.fi Miten mukaan?? Aiheita Rakennuksen elinkaarenaikainen tiedonhallinta Organisaatioiden välinen tiedonhallinta -IFC Kansainvälisyys Yhteys ohjelmapäällikköön Arto Lisätiedot (Suomen virallinen tilasto (SVT) 2010) 100 % 75 % 50 % 25 % 0 % kyllä ei Pääasialliset asiakkaat kansainvälisesti - julkinen sektori (34) Pääasialliset asiakkaat kansainvälisesti - kuluttajat (35) Pääasialliset Lisätiedot Jyväskylän seudun elinkeinorakenteen muutos 2000 2014 ja kehitysmahdollisuudet
 Suomen mahdollisuudet innovaatiovetoisessa kasvussa 1. Mitkä ovat kasvun tyylilajit yleensä? 2. Globalisaatio haastaa rikkaat maat; olemme siis hyvässä seurassa 3. Kasvu tulee tuottavuudesta; mistä tuottavuus Lisätiedot ITÄ-SUOMEN LIIKETOIMINTAOSAAMISEN VERKOSTO 19.4.2006
 Market Expander & QUUM analyysi KANSAINVÄLISTYMISEN KEHITYSTASOT Integroitua kansainvälistä liiketoimintaa Resurssien sitoutuminen, tuotteen sopeuttaminen, kulut, KV liiketoiminnan osaaminen Systemaattista Lisätiedot MUUTTUVA MARKKINA ja MAAILMA 17.3.2011 Aluepäällikkö Päivi Myllykangas, Elinkeinoelämän keskusliitto, EK
 Lisää tähän otsikko MUUTTUVA MARKKINA ja MAAILMA 17.3.2011 Aluepäällikkö Päivi Myllykangas, Elinkeinoelämän keskusliitto, EK KANSANTALOUS VÄESTÖKEHITYS JA TUOTTAVUUS Kestävyysvaje aiempaakin suurempi: Lisätiedot Wood Valley Suomen puulaakso. Aki Saarinen
 Wood Valley Suomen puulaakso M. Sc. Paper Tech. (1991) MBA (2007) 1989-1997 Kymmene / UPM-Kymmene 1997-2011 Valmet / Metso Paper / Metso 2011- Humap Oy Sisältö Lähtö;lanne Näkemyksen avartaminen Wood Valley Lisätiedot Teknologiateollisuuden pk-yritysten tilannekartoitus 2010
 Siinä on ajatusta! Innovaatiot sosiaalija terveyspalveluissa Tekesin ohjelma 2012 2015 Rahoitusta muutoksentekijöille Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa -ohjelmalle on asetettu kolme päätavoitetta, Lisätiedot Avoimen julkisen tiedon vaikutus suomalaisiin yrityksiin
 Avoimen julkisen tiedon vaikutus suomalaisiin yrityksiin Maankäyttötieteiden laitos Geoinformatiikan tutkimusyhmä Julkisen tiedon avaaminen - tutkimustietoa avaamispäätöksen tueksi Tarve Paikkatietojen Lisätiedot Älyliikenteen palvelujen kehittäminen Matti Roine, johtava tutkija VTT
 Pastori-Suntio-infotilaisuus: Älyliikenteen palvelujen kehittäminen Matti Roine, johtava tutkija 28.1.2011 VTT 2 Lähtökohtia Älyliikenteen palvelumarkkinoiden kehitys on ollut hidasta Taustalla on monia Lisätiedot Serve Palveluliiketoiminnan edelläkävijöille
 Serve Palveluliiketoiminnan edelläkävijöille Serve Tekesin ohjelma 2006 2013 Serve luotsaa suomalaista palveluosaamista kansainvälisessä kärjessä Palveluliiketoiminnan kehittäminen vahvistaa yritysten Lisätiedot Tekesin rooli teollisuuden palveluliiketoiminnan uudistamisessa
 - Big Data Forum Finland 30.8.2016 Jari Salo, TIEKE Suomessa Big Data Forum Finland BiFF Big Data Forum Finland (BiFF) tuottaa ja välittää Big Dataosaamista yritysten-, tutkimus- ja oppilaitosten välillä Lisätiedot Näkökulma: VTT:n rooli innovaatiojärjestelmässä VTT on suuri osaamiskeskittymien verkko ja (strateginen) kansallinen (ja kansainvälinen) toimija Suome
 VTT:n rooli innovaatiojärjestelmässä VTT:n strateginen ja toiminnallinen arviointi Päätösseminaari 27.9.2010 Ilkka Turunen Pääsihteeri Tutkimus- ja innovaationeuvosto t 1 Näkökulma: VTT:n rooli innovaatiojärjestelmässä Lisätiedot KA2 Yhteistyöhankkeet
 KA2 Yhteistyöhankkeet Projekti-idean määrittely ja rajaus KA2 ammatilliselle koulutukselle Hanketyöpaja osa I Ydinidean merkitys Hyvä ydinidea kiteyttää hankkeen tavoitteet, kohderyhmät, tulokset ja odotetut Lisätiedot KIRA-klusteri osaamis- ja innovaatiojärjestelmän haaste tai ongelma?
 KIRA-klusteri osaamis- ja innovaatiojärjestelmän haaste tai ongelma? Tutkimus-, kehittämis-, ja innovaatiotoiminnan (TKI) ja osaamisen hallinto kiinteistö- ja rakennusalalla VTV:n työpaja, Helsinki, 11.4.2013 Lisätiedot Kilpailuetua digitalisaatiosta elintarviketeollisuudessa. Digitalisaatioselvitys, toukokuu 2016
 Kilpailuetua digitalisaatiosta elintarviketeollisuudessa Digitalisaatioselvitys, toukokuu 2016 Kyselyn taustatiedot ja digitalisaation määritelmä ETL:n jäsenyritysten digitalisaation tilannetta kartoittava Lisätiedot Tuotekehityksen ja innovaatioiden rahoitus. Ympäristöystävällisen kromauksen kehittämistyöpaja Otaniemi Sisko Sipilä, Tekes
 Tuotekehityksen ja innovaatioiden rahoitus Ympäristöystävällisen kromauksen kehittämistyöpaja Otaniemi 25.1.2017 Sisko Sipilä, Tekes Julkisten innovaatiorahoittajien ja -toimijoiden roolit Työ- ja elinkeinoministeriö Lisätiedot Alma Median tulos Q1 2013. Kai Telanne, toimitusjohtaja Juha Nuutinen, talous- ja rahoitusjohtaja 26.4.2013
 Alma Median tulos Q1 2013 Kai Telanne, toimitusjohtaja Juha Nuutinen, talous- ja rahoitusjohtaja 26.4.2013 Agenda Pääkohdat Q1 Markkinoiden kehitys Taloudellinen kehitys Strategia ja tulevaisuuden näkymät Lisätiedot TKI-TOIMINTA OSANA MAMKIN PERUSTEHTÄVÄÄ
 TKI-TOIMINTA OSANA MAMKIN PERUSTEHTÄVÄÄ Mikkelin ammattikorkeakoulu (MAMK) tarjoaa korkeinta ammatillista koulutusta, harjoittaa soveltavaa työelämän ja julkisen sektorin kilpailukykyä edistävää tutkimus-, Lisätiedot Yrittäjäkoulutus. Yrityksen toimintaperusteiden selvittäminen
 1 Yrittäjäkoulutus Yrityksen toimintaperusteiden selvittäminen 2 Markkinaselvitys Markkinaselvityksessä selvitetään ennen yritystoiminnan aloittamista, onko aiotulla yritysidealla kannattavan liiketoiminnan Lisätiedot Tekes palveluksessasi. Hyvistä ideoista kannattavaa liiketoimintaa
 Tekes palveluksessasi Hyvistä ideoista kannattavaa liiketoimintaa Tekes teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus Tekes on innovaatiotoiminnan asiantuntija, jonka tavoitteena on edistää yritysten Lisätiedot Team Finland. Aki Parviainen
 Team Finland Aki Parviainen 15.11.2016 Mitä Team Finland tarjoaa yritykselle? Team Finland edistää suomalaisten yritysten menestymistä maailmalla. Tietoa, työkaluja, rahoitusta ja verkostoja suomalaisten Lisätiedot Suomi. NordForsk strategia
 Suomi NordForsk strategia 2011-2014 NordForsk strategia 2011 2014 Johdanto NordForsk on pohjoismaisen tutkimuksen ja tiedepolitiikan yhteistyöelin. NordForskin tavoitteena on edistää yhteistyötä kaikilla Lisätiedot Investointitiedustelu
 Investointitiedustelu Kesäkuu 2015 Investointitiedustelu Kesäkuu 2015 Sisältö Johdanto... 3 Tiivistelmä... 3 Tiedustelumenetelmä, esitettävät kysymykset ja kattavuus... 3 Teollisuuden ja energia-alan Lisätiedot TEM Meriteollisuuden toimintaympäristön kehittämisohjelma vuosille Uusi ilmansuunta pohjoisen meren liiketoiminta Janne Känkänen
 TEM Meriteollisuuden toimintaympäristön kehittämisohjelma vuosille 2014 2016 Uusi ilmansuunta pohjoisen meren liiketoiminta 22.1.2014 Janne Känkänen Meriteollisuuden toimintaympäristön kehittäminen 2014-2016 Lisätiedot Tulevat haasteet ja tarpeet T&K&I- näkökulmasta. Tuomas Lehtinen 11.9.2013
 Serve Palveluliiketoiminnan edelläkävijöille Serven julkisen tutkimuksen haun 2012 tiedotustilaisuus 1.2.2012 Kansallissali, Helsinki Serve-ohjelman koordinaattori Heli Paavola Manager, Ramboll Management Lisätiedot Venäjän pakotteiden vaikutus kalatalouteen
 Venäjän pakotteiden vaikutus kalatalouteen Kalafoorumi 11.9.2014 Kalatalousneuvos Risto Lampinen Maa- ja metsätalousministeriö Venäjän pakotteiden vaikutukset kalatalouteen Suorat vaikutukset Kalan vientikiellolla Lisätiedot Maailma Suomi Luovat toimialat Pohjois-Karjala
 Maailma Suomi Luovat toimialat Pohjois-Karjala Näkymiä Kolin huipulla 1.9.2010 Luovien toimialojen määrittelyä... Tuotteiden ja palveluiden tuotannossa keskeistä: luovuus ja henkilökohtainen lahjakkuus Lisätiedot E-OPPIMINEN/ VIRTUAALISUUS LIIKETOIMINTA- STRATEGIASSA
 E-OPPIMINEN/ VIRTUAALISUUS LIIKETOIMINTA- STRATEGIASSA Oppiminen ja oppimisympäristöt 8.3.2004 Merja Eskola, Senior Executive Consultant, 16.3.2004 1 Talent Partners Oy Sisältö Liiketoimintastrategia Kilpailukyky Lisätiedot Graafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus helmikuu 2015. 26.2.2015, Lasse Krogell
 Graafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus helmikuu 2015 26.2.2015, Lasse Krogell Yritysrakenne TOL 181 Painaminen ja siihen liittyvät palvelut Lähde: Tilastokeskus Vuosi Yrityksiä Henkilöstö Liikevaihto Lisätiedot PK-YRITYKSEN UUDET TUOTTEET JA TUOTEKEHITTÄMISEN ERI VAIHEET JA TARVITTAVAT KUMPPANIT
 PK-YRITYKSEN UUDET TUOTTEET JA TUOTEKEHITTÄMISEN ERI VAIHEET JA TARVITTAVAT KUMPPANIT 29.9.2016 KontaktiVerkko Suomi Oy:n toimitusjohtaja ja Suomen Tuotekehitysyhdistys ry, Sytkyn toiminnanjohtaja 2014 Lisätiedot KANSAINVÄLISYYTTÄ JA KILPAILUKYKYÄ TEKESIN EAKR-PROJEKTEILLA
 KANSAINVÄLISYYTTÄ JA KILPAILUKYKYÄ TEKESIN EAKR-PROJEKTEILLA Tekesin toiminta-ajatus Tekes teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus Tekes edistää teollisuuden ja palvelujen kehittymistä teknologian Lisätiedot Bruttokansantuote on kasvanut Euroopassa ja USA:ssa, Suomessa vain niukasti
 Bruttokansantuote on kasvanut Euroopassa ja USA:ssa, Suomessa vain niukasti 6.6.216 Lähde: Macrobond Suomen vienti on jäänyt kilpailijamaiden kehityksestä 6.6.216 Lähde: Macrobond, Eurostat Suomen tavaravienti Lisätiedot Terveydenhuollon kasvava ammattilainen
 Terveydenhuollon kasvava ammattilainen Orion jakautuu 1.7.2006 Orion konserni Uusi Orion Oyj Oriola KD Oyj Orion Pharma Orion Diagnostica KD Oriola Lääkkeiden ja diagnostisten testien T&K, valmistus ja Lisätiedot Alma Median tulos Q Kai Telanne, toimitusjohtaja Tuomas Itkonen, talous- ja rahoitusjohtaja
 Alma Median tulos Q3 2011 Kai Telanne, toimitusjohtaja Tuomas Itkonen, talous- ja rahoitusjohtaja 1 Agenda Avainkohdat Markkinoiden kehitys Segmenttikatsaukset Taloudellinen kehitys ja näkymät 2 Avainkohdat Lisätiedot Mervi Karikorpi, johtaja 19.11.2010
 TYKO-hanke: Yrityskyselyn tulokset t Mervi Karikorpi, johtaja 19.11.2010 Sisältö Tarve Odotukset t Yrityskyselyn palaute Johtopäätökset t 2 Teknologiateollisuuden henkilöstö Arvioitu muutos 2013 2009: Lisätiedot Markku Lindqvist D-tulostuksen seminaari
 Miten Tekes on mukana uudistamassa yrityksiä ICT:n avulla? Kari Penttinen 16.4.2013 Tekniikka&Talous 5.4.2013 ManufacturingNet 4/17/201 Tekes uudistamassa digitaalista liiketoimintaa Käynnissä olevia ohjelmia: Lisätiedot Valmistavan teollisuuden tulevaisuus Pirkanmaalla?
 Valmistavan teollisuuden tulevaisuus Pirkanmaalla? Suomessa toimii monipuolinen, globaaleja markkinoita ymmärtävä ja jatkuvasti uudistuva teollisuus, joka tuottaa korkeaa arvonlisää Suomeen Teollisuuden Lisätiedot Promoting Blue Growth. Meriteollisuus Turussa, Turun rooli ja tavoitteet meriteollisuuden kehittämisessä
 Promoting Blue Growth Meriteollisuus Turussa, Turun rooli ja tavoitteet meriteollisuuden kehittämisessä Merellisessä liiketoiminnassa on valtava potentiaali uusille innovaatioille ja kasvulle. Blue Growth Lisätiedot Kohti vähäpäästöistä Suomea. Espoon tulevaisuusfoorumi
 Kohti vähäpäästöistä Suomea Espoon tulevaisuusfoorumi 27.1.2010 Mitä tulevaisuusselonteko sisältää? Tavoite: vähäpäästöinen Suomi TuSessa hahmotellaan polkuja kohti hyvinvoivaa ja vähäpäästöistä yhteiskuntaa Lisätiedot Pilotoinnin ja kasvupolun rahoitus Cleantech alueella Jukka Leppälahti Tekes
 Miten Tekes on mukana uudistamassa yrityksiä ICT:n avulla? Kari Penttinen 22.5.2013 Tunnustusta päättyneen ohjelman projekteille Yritysprojektien ja tutkimusprojektien loppuraporttiin on kerätty ohjelman Lisätiedot Sähköisen liiketoiminnan kehittäminen ja alueen innovaatioympäristön johtaminen
 Sähköisen liiketoiminnan kehittäminen ja alueen innovaatioympäristön johtaminen Petri Pietikäinen yliopettaja, Savonia-ammattikorkeakoulu petri.pietikainen@savonia-amk.fi 044-785 6609 1 Mitä pitäisi tehdä Lisätiedot Alma Median tulos Q2 2011
 Alma Median tulos Q2 2011 Kai Telanne, toimitusjohtaja Tuomas Itkonen, talous- ja rahoitusjohtaja Helsinki 1 Agenda Avainkohdat Q2 Markkinoiden kehitys Segmenttikatsaukset Taloudellinen kehitys ja näkymät Lisätiedot VIHREÄN KASVUN KESKUS HANKE
 VIHREÄN KASVUN KESKUS HANKE Hanketreffit, Metsäkeskus 11.2.2016 Niina Huikuri HANKETIEDOT Toteutusaika: 1.1.2015-31.12.2016, 2v. Toteuttajat: PIKES, KETI, Joensuun Tiedepuisto (hallinnoija), LuKe Henkilöstö: Lisätiedot Graafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus toukokuu 2015. 13.5.2015, Lasse Krogell
 Graafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus toukokuu 2015 13.5.2015, Lasse Krogell Yritysrakenne 2007-2013 TOL 181 Painaminen ja siihen liittyvät palvelut Lähde: Tilastokeskus Yrityksiä Henkilöstö Liikevaihto Lisätiedot Kansainvälinen yhteistyö Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmassa. Leena Anttila Maa- ja metsätalousministeriö
 Kansainvälinen yhteistyö Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmassa Leena Anttila Maa- ja metsätalousministeriö Sivu 1 17.11.2015 Kansainvälinen Leader-yhteistyö ohjelmakaudella 2007-2013 Missä onnistuttiin? Lisätiedot Kokemuksia T&K-hankkeiden tulosten hyödyntämisessä. Heidi Fagerholm EVP, R&D and Technology, Kemira
 Kokemuksia T&K-hankkeiden tulosten hyödyntämisessä Heidi Fagerholm EVP, R&D and Technology, Kemira Johtamis- ja innovaatiojärjestelmät avainroolissa Kemira 2011-> Kemira 2007 asti Diversifioitunut portfolio Lisätiedot Kainuun luonnontuotealan nykytila ja tulevaisuus: kartoituksen tulokset. FT Anni Koskela Arktiset Aromit ry
 Kainuun luonnontuotealan nykytila ja tulevaisuus: kartoituksen tulokset FT Anni Koskela Arktiset Aromit ry Luonnontuotealan yhteistyöverkostot Kainuussa -esiselvityshanke 2016 Sisältö Lähtökohdat ja tausta Lisätiedot Graafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus joulukuu 2014. 4.12.2014, Lasse Krogell
 Graafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus joulukuu 2014 4.12.2014, Lasse Krogell Yritysrakenne TOL 181 Painaminen ja siihen liittyvät palvelut Lähde: Tilastokeskus Vuosi Yrityksiä Henkilöstö Liikevaihto Lisätiedot Liite 2: Hankinnan kohteen kuvaus
 Asiakirjatyyppi 1 (8) Liite 2: Hankinnan kohteen kuvaus Asiakirjatyyppi 2 (8) Sisällysluettelo 1 Dokumentin tarkoitus... 3 2 Taustaa... 3 3 Future Watch palvelu osana Team Finlandin palvelusalkkua... 3 Lisätiedot Asumisen tulevaisuus Tekesin näkökulma ja kehitysprojektien rahoitusperiaatteita
 Asumisen tulevaisuus Tekesin näkökulma ja kehitysprojektien rahoitusperiaatteita 19.1.2010 Johanna Kosonen-Karvo Tekes Miltä näyttää asuminen tulevaisuudessa? Käyttäjälähtöisyys ohjaa kaikkea tekemistä Lisätiedot Kaupan rooli yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla
 Kaupan rooli yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla Kauppa luo varallisuutta yhteiskuntaan Bruttokansantuoteosuudet 2010 9,9 Kauppa 32,7 9,3 Muu teollisuus Metalli- ja elektroniikkateollisuus Muut yksit. palvelut Lisätiedot Tutkimushaku Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa -ohjelma. Pekka Kahri, Toimialajohtaja Palvelut ja hyvinvointi, Tekes.
 Tutkimushaku 2013 Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa -ohjelma Pekka Kahri, Toimialajohtaja Palvelut ja hyvinvointi, Tekes DM 1098753 Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa Tutkimushaku 2013 Lisätiedot Digitaalinen valmistaminen ja palvelut tulevaisuuden Suomessa
 TEKNOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS VTT OY Digitaalinen valmistaminen ja palvelut tulevaisuuden Suomessa Josek-VTT, Älyä koneisiin ja palveluihin digitalisaation vaikutukset valmistavassa teollisuudessa 7.2.2017 Lisätiedot Digitaalisuus Yrityselämä. Kohtaavatko toisiaan? Liiketoimintaan kasvua datan analysoinnilla Sari Mantere. toiminnanjohtaja Rauman Yrittäjät ry
 1 Digitaalisuus Yrityselämä. Kohtaavatko toisiaan? Liiketoimintaan kasvua datan analysoinnilla Sari Mantere. toiminnanjohtaja Rauman Yrittäjät ry Rauman Yrittäjät Yrittäjän asialla, paikallisesti 2 Rauman Lisätiedot Mallinnusinnovaatioiden edistäminen infra-alalla hankinnan keinoin
 TEKNOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS VTT OY Mallinnusinnovaatioiden edistäminen infra-alalla hankinnan keinoin Pirkanmaan maanrakennuspäivä 2016 12.1.2016 Markku Niemi Taustaa Liikenneviraston hallinnoiman väyläomaisuuden Lisätiedot Torstai Mikkeli
 Torstai 14.2.2013 Mikkeli OSUVA (2012 2014) - Osallistuva innovaatiotoiminta ja sen johtamista edistävät tekijät sosiaali- ja terveydenhuollossa. hanke tutkii minkälaisilla innovaatiojohtamisen toimintatavoilla Lisätiedot Tekesin Green Growth ohjelma kansainväliset toimenpiteet
 Tekesin Green Growth ohjelma kansainväliset toimenpiteet Tuomo Suortti 29.9.2011 DM Green Growth Tie kestävään talouteen Ohjelman kesto: 2011 2015 Ohjelman arvioitu volyymi noin 79 miljoonaa euroa Lisätietoja: Lisätiedot Viljatilan johtaminen. Timo Jaakkola
 Viljatilan johtaminen Timo Jaakkola 8.4.2010 Maatilayrityksen toiminnan suunnittelu Toimintaympäristön analysointi Yrittäjäperheen tavoitteet Vaihtoehtojen kartoittaminen ja vertailu Näkemys tulevista Lisätiedot Alma Median tulos Q4 ja 2011
 Alma Median tulos Q4 ja 2011 Kai Telanne, toimitusjohtaja Tuomas Itkonen, talous- ja rahoitusjohtaja 1 Agenda Avainkohdat Markkinoiden kehitys Segmenttikatsaukset Taloudellinen kehitys ja näkymät 2 Liikevaihto Lisätiedot Mainosvuosi 2015. Mainosvuosi 2015 TNS
 Mainosvuosi 2015 Ad spend trends Kantar Media #Mainosvuosi Kantar Media international ad spend trends Mediamainonnan kehitys on ollut vaatimatonta myös kansainvälisesti viime vuonna. Etelä- ja Itä Euroopassa Lisätiedot Toimintalinja 2: Uusimman tiedon ja osaamisen tuottaminen ja hyödyntäminen (EAKR)
 Toimintalinja 2: Uusimman tiedon ja osaamisen tuottaminen ja hyödyntäminen (EAKR) Yleistä Osaamiskeskittymien ja kaupunkien merkitys korostuu Harvaan asutun alueen kilpailukyvyn kehittämisessä hyödynnetään Lisätiedot Näkökulmia kansallisen yhteistyön tärkeydestä Tekesin Green Growth ohjelman kokemuksia
 Näkökulmia kansallisen yhteistyön tärkeydestä Tekesin Green Growth ohjelman kokemuksia Suomen kestävän kehityksen toimikunta 6.6.2012 Kimmo Kanto yksikön johtaja ympäristötieto ja avaruussovellukset Tekes Lisätiedot Media ja mainonta 2010 luvulla
 Media ja mainonta 2010 luvulla VTT Asiakasseminaari 20.9.2010 Anna Viljakainen 2 AGENDA Mediamainonta kansainvälisesti Mediamainonta Suomessa Mediamarkkinoiden kehitystrendit mediaryhmittäin Mediamarkkinoiden Lisätiedot Tekes riskirahoittajana -
 Tekes riskirahoittajana - rahoitusmahdollisuudet Oulu 26.2.2010 Tekes mukana kehittämässä TUTKIMUKSELLISESSA OSIOSSA T&K:SSA TUOTTEIS- TUKSESSA PALVELUJEN KEHITÄMISESSÄ LIIKETOIMINNAN KEHITTÄMISESSÄ Lähtökohtana Lisätiedot ELY-keskus rahoittajana. Yrityksen kehittämisavustus. 9.9.2015 Tuula Lehtonen yritysasiantuntija
 ELY-keskus rahoittajana Yrityksen kehittämisavustus 9.9.2015 Tuula Lehtonen yritysasiantuntija Yhteinen Itä-Suomen yritysrahoitusstrategia Yritysrahoitusstrategialla tarkennetaan hankevalintakriteereitä Lisätiedot #innovaativat julkiset hankinnat. Ilona Lundström
 #innovaativat julkiset hankinnat Ilona Lundström Innovaatio on kaupallisesti tai yhteiskunnallisesti uudella tavalla hyödynnetty tieto ja osaaminen Tuoteinnovaatiot, prosessi-innovaatiot, palveluinnovaatiot, Lisätiedot BEAM-ohjelma. KEHITYSYHTEISTYÖ JA KEHITTYVÄT MARKKINAT Ohjelmapäällikkö Minh Lam 2.3.2016 Kuntaliitto
 BEAM-ohjelma KEHITYSYHTEISTYÖ JA KEHITTYVÄT MARKKINAT Ohjelmapäällikkö Minh Lam 2.3.2016 Kuntaliitto 2 Tarve Suomen talouden elinehto on elinkeinoelämän uudistuminen ja kasvaminen. Suomalaisilla yrityksillä Lisätiedot Vaikuttavuutta alueella - onnistuneet auekehityscaset. Osaaminen ja innovaatiotoiminta Etelä-Pohjanmaalla. Rehtori Tapio Varmola
 Vaikuttavuutta alueella - onnistuneet auekehityscaset Osaaminen ja innovaatiotoiminta Etelä-Pohjanmaalla Rehtori Tapio Varmola Taustaksi Millainen toiminta-alue on Etelä- Pohjanmaa? Koulutustaso Etelä-Pohjanmaalla Lisätiedot Virtuaalinen karjan hyvinvoinnin valvonta Raportointikauden
 Sivu 1 (7) Kyseessä on projektin väliraportti jaksorahoitusraportti loppuraportti PROJEKTIN TUNNISTETIEDOT Projektin nimi Lyhenne Virtuaalinen karjan hyvinvoinnin valvonta Diaarinumero Päätösnumero Raportointikauden Lisätiedot TESTAA tutkimusinfrastruktuurista hyötyä pk-sektorille
 TESTAA tutkimusinfrastruktuurista hyötyä pk-sektorille OSKE tänään - miten huomenna? 4.11.2011 Janne Poranen, Technology Manager VTT Technical Research Centre of Finland 2 Esityksen sisältö Kuituprosessien Lisätiedot Päätoimialojen kehitys ja työpaikkojen muutos Satakunnassa
 Päätoimialojen kehitys ja työpaikkojen muutos Satakunnassa "AVAA SATAKUNNAN OPINOVI" AIKUISOHJAUS TYÖELÄMÄN VOIMAVARANA -SEMINAARI 19.1.2010 Projektitutkija Saku Vähäsantanen Turun kauppakorkeakoulu, Porin Lisätiedot Teollisuus , OIA:n strateginen johtoryhmä Pekka Tervonen, Oulun yliopisto
 Teollisuus 2026 22.3.2016, OIA:n strateginen johtoryhmä Pekka Tervonen, Oulun yliopisto Teollisuus 2026 Tilannekuva Painopisteet 2016-2020 Toimenpiteet 2016 Organisointi Tilannekuva Ekosysteemillä on valtava Lisätiedot Pirkanmaan 11. ICT-BAROMETRI klo 11.30
 Pirkanmaan 11. ICT-BAROMETRI 212 5.6.212 klo 11.3 Tampereen kauppakamari ICT-barometrin toteutus 212 ICT-barometri toteutettiin tänä vuonna Pirkanmaalla 11:nnen kerran. 11. ICT-barometri 212 / 5.6.212 Lisätiedot Työkalut innovoinnin tehostamiseen valmiina käyttöösi. Microsoft SharePoint ja Project Server valmiina vastaamaan organisaatioiden haasteisiin
 Työkalut innovoinnin tehostamiseen valmiina käyttöösi Microsoft SharePoint ja Project Server valmiina vastaamaan organisaatioiden haasteisiin Terve! Pieni, nopea kysely kiitos! Lyhyt katsaus osallistujiin Lisätiedot UAV Memo projekti Tekesin näkökulmasta
 UAV Memo projekti Tekesin näkökulmasta Projektin loppuseminaari 18.11.2016 Lapin yliopisto Risto Mäkikyrö Haemme visionäärejä Tekesin strategia Toimintatapa- ja sisältöpainotukset ovat Luonnonvarat ja Lisätiedot Alueellinen verkostotapaaminen Rovaniemi 2.10.2012
 Alueellinen verkostotapaaminen Rovaniemi Jaana Lerssi-Uskelin Ohjelma: Verkostot työhyvinvoinnin tukena Alustuspuheenvuorot ja työpaja Jatketaan toimintaa yhdessä! Yhteenveto Työterveyslaitos on työhyvinvoinnin Lisätiedot Fiksu kaupunki /2013 Virpi Mikkonen. Kokonaislaajuus 100 M, josta Tekesin osuus noin puolet
 TRIO-ohjelman jatko Ohjelman päätösseminaari Helsinki 2.12.2009 Harri Jokinen, ohjelmapäällikkö TRIO-toiminta jatkuu vaikka ohjelma päättyy Kansallisesti tarkasteltuna kehittymisen ja sen tukemisen tarve Lisätiedot Teollisuuden ja metalliteollisuuden uusien tilausten trendisarjat Indeksi (2010=100), viimeinen havainto 12/2013
 Teollisuuden ja metalliteollisuuden uusien tilausten trendisarjat Indeksi (21=1), viimeinen havainto 12/213 16 14 12 1 8 C Tehdasteollisuus 24-3 Metalliteollisuus 6 4 2 25 26 27 28 29 21 211 212 213 Suhdannetilanne: Lisätiedot 2003 ja sen jälkeen. Toimitusjohtaja Hannu Syrjänen. Capital Markets Day 14.5.2003
 2003 ja sen jälkeen Toimitusjohtaja Hannu Syrjänen Capital Markets Day Sisältö 2 SanomaWSOY tänään Ensimmäisen neljänneksen tulos Markkinaympäristö Strategiset ja taloudelliset tavoitteet Lupausten lunastaminen Lisätiedot Teknologiateollisuus merkittävin elinkeino Suomessa
 TRIO-ohjelman jatko Teknologiateollisuus merkittävin elinkeino Suomessa 60 % Suomen koko viennistä 75 % Suomen koko elinkeinoelämän T&K-investoinneista Alan yritykset työllistävät suoraan 258 000 ihmistä, Lisätiedot Green Growth 11/20/201 2. Copyright Tekes
 Korkeakoulujen yhteiskunnallinen vuorovaikutus Korkeakoulujen KOTA -seminaari 20.8.2013 Erikoissuunnittelija, KT Hannele Seppälä, Korkeakoulujen arviointineuvosto Korkeakoulujen yhteiskunnallisen ja alueellisen Lisätiedot ClimBus Business Breakfast Oulu 27.3.2009
 ClimBus Business Breakfast Oulu 27.3.2009 Ritva Heikkinen Asiantuntija, Energia ja ympäristö Innovaatiot ja kansainvälistyvä liiketoiminta Pohjois-Pohjanmaan TE-keskus ClimBus Climbus Business Breakfast Lisätiedot Innovaatioammattikorkeakoulun. lähtökohdat. Sinimaaria Ranki
 Innovaatioammattikorkeakoulun strategiset lähtökohdat Sinimaaria Ranki 2.9.2008 1 Taustalla vaikuttavat talouden muutosvoimat Informaatiokumous Ennuste: puolet maailmankaupasta immateriaalikauppaa Tuotanto Lisätiedot Keitä Salon osaamiskeskittymä
 OBN UUDEN INNOVAATION KAUPALLISTAMINEN - PIENEN JA SUUREN TOIMIJAN KUMPPANUUS Mikko Pesonen 8.10.2015 INNOVAATIO MISTÄ ON NYT KYSE INNOVAATIO ON JOKIN UUSI TAI OLENNAISESTI PARANNETTU, TALOUDELLISESTI Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: wikipedia

text:
Ο Θέμος (Θεμιστοκλής) Αναστασιάδης (Αθήνα, 6 Ιανουαρίου 1958 - Ζυρίχη, 22 Ιανουαρίου 2019) ήταν Έλληνας εκδότης και συντάκτης, με μεγάλη παρουσία στον χώρο της τηλεόρασης και του ραδιοφώνου, καθώς και εκδότης του Πρώτου Θέματος.
 Ήταν απόφοιτος του Οικονομικού Τμήματος της Νομικής Σχολής του Αριστοτελείου Πανεπιστημίου. Εργάστηκε ως πολιτικός και οικονομικός συντάκτης σε εφημερίδες, ενώ διετέλεσε και διευθυντής της Καθημερινής. Αργότερα εισήλθε στον τηλεοπτικό χώρο παρουσιάζοντας κυρίως χιουμοριστικές εκπομπές συζητήσεων, με γνωστότερο το «ΟΛΑ».
 Το 2007 ενεπλάκη στο σκάνδαλο του Χρήστου Ζαχόπουλου.
 Το 2017 διαγνώστηκε με καρκίνο, εξαιτίας του οποίου απεβίωσε στις 22 Ιανουαρίου 2019.
 Βιογραφία
 Τα πρώτα χρόνια
 Γεννήθηκε στις 6 Ιανουαρίου 1958 στην Αθήνα, με καταγωγή από το Κουκούλι Ιωαννίνων, στο Ζαγόρι. Ο πατέρας του, Βύρων Αναστασιάδης, ήταν διευθυντικό στέλεχος της πετρελαϊκής πολυεθνικής Royal Dutch Shell, και συχνά η οικογένεια αναγκαζόταν να μετακομίζει σε διάφορες πόλεις της Ελλάδας αλλά και του εξωτερικού. Τον Νοέμβριο του 1973, ως μαθητής της Ε ́ Γυμνασίου συμμετείχε μαζί με συμμαθητές του σε διαδηλώσεις υποστήριξης της εξέγερσης του Πολυτεχνείου στο κέντρο της Αθήνας με αποτέλεσμα να αποβληθεί από το σχολείο του. Όταν τελείωσε το Γυμνάσιο, πέρασε στο Οικονομικό Τμήμα της Νομικής Σχολής του Αριστοτελείου Πανεπιστημίου. Ως φοιτητής υπήρξε στέλεχος της ΚΝΕ, μαζί με τον συγκάτοικο και φίλο του Ανδρέα Λοβέρδο.
 Δημοσιογραφική σταδιοδρομία
 Ο Αναστασιάδης ξεκίνησε την δημοσιογραφία ως φοιτητής, από το περιοδικό μοτοσυκλέτας «MotoGP». Εν συνεχεία εργάστηκε ως πολιτικός - οικονομικός συντάκτης στις εφημερίδες Το Βήμα, Εξπρές, Καθημερινή, στην οποία διετέλεσε και διευθυντής, και την Ελευθεροτυπία, όπου διατηρούσε τη χιουμοριστική στήλη «Μαύρη Τρύπα». Για ένα σύντομο διάστημα εργάστηκε στην ΕΡΤ, ενώ ήταν από τους πρώτους που στελέχωσαν το ραδιοφωνικό σταθμό Αθήνα 9.84 του Δήμου Αθηναίων.
 Το 2005 δημιούργησε μια νέα κυριακάτικη εφημερίδα με το όνομα Πρώτο Θέμα. Ήταν επίσης εκδότης της αθλητικής εφημερίδας Πρωταθλητής που υποστηρίζει τον Ολυμπιακό, μια ομάδα που υποστήριζε.
 Στη συνέχεια ξεκίνησε συνεργασία με την τηλεόραση του ΣΚΑΪ, όπου παρουσίασε χιουμοριστικά talk show (Νοκ Άουτ, Μπίλιες). Μεγάλη τηλεοπτική επιτυχία υπήρξε η εκπομπή ΟΛΑ στον ALPHA, η οποία προβαλλόταν από τα μέσα του 2006 από τον ΑΝΤ1 και στην οποία παρουσιάζονταν, μεταξύ άλλων, βίντεο με συρραφή αποσπασμάτων από τηλεοπτικές εκπομπές.
 Ο Αναστασιάδης είχε επικριθεί για το δημοσιογραφικό του ύφος, για μεροληπτική στάση απέναντι στη Χρυσή Αυγή, μη ηθικές τακτικές, αλλά και σεξισμό, ρατσισμό και ομοφοβία.
 Προβλήματα υγείας και θάνατος
 Τα τελευταία χρόνια της ζωής του, άρχισε να αντιμετωπίζει πολλά προβλήματα υγείας. Τον Απρίλιο του 2017, σταμάτησε απότομα την εκπομπή "ΟΛΑ" λόγω κάποιας σοβαρής μη κατονομασμένης πάθησης στα μάτια του, καθώς οι δυνατοί προβολείς του στούντιο τον ταλαιπωρούσαν. Έχασε το μεγαλύτερο μέρος της όρασής του από το ένα μάτι, αλλά κατόρθωσε να σώσει το δεύτερο μετά από εγχείρηση που έκανε στα τέλη Ιουνίου.
 Τον Σεπτέμβριο του 2017, διαγνώστηκε με οστεοσάρκωμα στον θώρακα, μια σπάνια και πολύ επιθετική μορφή καρκίνου των οστών. Μετά από θεραπεία στη Ζυρίχη και στην κλινική Ντάνα Φάρμπερ της Βοστώνης, προσωρινά θεραπεύτηκε αλλά μετά από λίγους μήνες ο καρκίνος επανεμφανίστηκε. Τελικά, μετά από σταδιακή επιδείνωση που διήρκεσε συνολικά πέντε περίπου μήνες, απεβίωσε το βράδυ της 22ας Ιανουαρίου 2019 στην Ζυρίχη σε ηλικία 61 ετών. Κηδεύτηκε στις 27 Ιανουαρίου στον Ιερό Ναό Παναγίας Ελευθερώτριας στην Κηφισιά, με την παρουσία πολλών δημοσίων προσώπων. Η ταφή του έγινε στις 28 Ιανουαρίου και σε στενό οικογενειακό κύκλο στον Γερολιμένα της Μάνης, που ήταν ο αγαπημένος τόπος παραθερισμού του.
 Τον Ιούλιο του 2019, σύμφωνα με δημοσιεύματα άνοιξε η διαθήκη του Αναστασιάδη, με την οποία παραχωρήθηκαν τα περιουσιακά του στοιχεία (ακίνητα, χρήματα, μετοχές) στους οικείους του. Η αδερφή του Αναστασιάδη αρνήθηκε πάντως την όποια ύπαρξη περιουσίας.
 Εμπλοκή με τη Δικαιοσύνη
 Τον Ιανουάριο του 2009 καταδικάστηκε σε 19 μήνες φυλάκιση με αναστολή για δημοσίευση φωτογραφιών στο «Θέμα» που παρουσίαζαν τον Χρήστο Ζαχόπουλο σε προσωπικές στιγμές. Τελικά, τον Απρίλιο του 2013 το τριμελές Εφετείο αποφάσισε ομόφωνα την αθώωση του Αναστασιάδη και των άλλων εμπλεκομένων για παραβίαση προσωπικών δεδομένων, κρίνοντας ότι δεν υπήρξε ποτέ επεξεργασία και ταξινόμηση του DVD από τον ίδιο.
 Στις 4 Δεκεμβρίου 2012 ασκήθηκε κακουργηματική ποινική δίωξη σε βάρος του για φοροδιαφυγή και ξέπλυμα μαύρου χρήματος ποσού ύψους 5,5 εκ. ευρώ. Η υπόθεση είχε ξεκινήσει από το 2007, όταν και ο Θέμος Αναστασιάδης βρέθηκε με καταθέσεις σε ελβετική τράπεζα, χωρίς να καταφέρει τελικά να τις δικαιολογήσει ως νόμιμα έσοδα. Αρχικά αθωώθηκε, αλλά το 2017 του επιβλήθηκε πρόστιμο περίπου 5 εκ. ευρώ ως οφειλή στο δημόσιο για ξέπλυμα μαύρου χρήματος που προήλθε το 2007 από εγκληματικές δραστηριότητες. Ο Αναστασιάδης υποστήριξε ότι η κυβέρνηση του ΣΥΡΙΖΑ τον έχει στοχοποιήσει και η απόφαση να του επιβληθεί πρόστιμο είναι πολιτική. Παράλληλα η μεριά του Αναστασιάδη ζήτησε τη μη καταβολή του προστίμου, κάτι που έγινε δεκτό από τη δικαστική έδρα δηλώνοντας ότι δεν έχει περιουσιακά στοιχεία.
 Προσωπική ζωή
 Ήταν παντρεμένος από το 1992 με την επίσης δημοσιογράφο Βασιλική Παναγιωτοπούλου, με την οποία είχαν αποκτήσει τρία παιδιά.
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Βιογραφικό - Φωτογραφικό Υλικό - Έργα
 Έλληνες δημοσιογράφοι
 Έλληνες εκδότες


type: other

jurisdiction: US

text: b"U.S. Department of The Inspector General Office of Inspector General\nTransportation Washington, D.C. 20590\nOffice of the Secretary\nof Transportation\n\n\n\nApril 23, 2010\n\n\n\nThe Honorable Darrell Issa\nRanking Minority Member\nCommittee on Oversight and Government Reform\nU.S. House of Representatives\nWashington, DC 20515\n\nDear Ranking Member Issa:\n\nThis correspondence is in response to your letter of March 24, 2010, requesting that\nthe Department of Transportation Office of Inspector General (OIG) provide\ninformation on the status of open audit recommendations. Specifically, you requested\nthe following: the number of open recommendations; estimated cost savings\nassociated with open recommendations; our top three open recommendations; and the\nnumber of recommendations that have been implemented since January 5, 2009.\n\nAs of April 6, 2010, we identified 341 open recommendations, included in 107 audit\nreports. Of the 341 open recommendations, 45 recommendations, that were included\nin 33 reports, carry an estimated monetary benefit or cost savings. The enclosed\ndocument highlights these 45 recommendations and includes the following\ninformation:\n\n \xe2\x80\xa2 Report Title\n \xe2\x80\xa2 Report Number\n \xe2\x80\xa2 Date Report Issued\n \xe2\x80\xa2 Operating Administration Responsible for Implementing the Recommendation\n \xe2\x80\xa2 Description of Recommendation\n \xe2\x80\xa2 Questioned Costs\n \xe2\x80\xa2 Unsupported Costs\n \xe2\x80\xa2 Funds To Be Put To Better Use\n \xe2\x80\xa2 Target Action Date (Provided by Operating Administrations)\n \xe2\x80\xa2 Remarks\n\nControl No. 2010-043\n\x0c 2\n\n\nTo determine the three most important recommendations, we assessed the universe of\nopen recommendations based on whether the recommendation will lead to a\nsignificant impact on safety, a significant financial benefit, or a significant\nimprovement in the economy or efficiency of the program audited. Using this\ncriteria, we consider the following to be the three most important open\nrecommendations.\n\nSignificant Safety Issue\n\n\xe2\x80\xa2 Federal Aviation Administration (FAA): Revise outdated regulations and\n strengthen its oversight of on-demand operators by implementing an interim\n risk assessment oversight process for on-demand operators until the risk-\n based System Approach for Safety Oversight approach is implemented. (On-\n Demand Operators Have Less Stringent Safety Requirements and Oversight than\n Large Commercial Air Carriers, AV2009066, issued on July 13, 2009.)\n\nOn-Demand operators\xe2\x80\x94who fly at the request of their customers and operate aircraft\nthat are configured for 30 or fewer passengers or 7,500 pounds of payload or less\xe2\x80\x94\nplay a vital role in the Nation's air transportation system. However, regulations are\noutdated and the margin of safety needs to be enhanced. FAA concurred with this\nrecommendation. The target action date for completion was December 31, 2009. We\nwill contact FAA for a revised action date.\n\nSignificant Financial Benefit\n\n\xe2\x80\xa2 Federal Highway Administration (FHWA): Develop performance goals for\n measuring the effectiveness of State value engineering programs and for\n evaluating Division Office personnel in fulfilling the FHWA and Office of\n Management and Budget requirements for value engineering programs.\n (Value Engineering in the Federal-Aid Highway Program, MH2007040, issued on\n March 28, 2007.)\n\nThis recommendation was intended to ensure that required value engineering reviews\nof highway projects are conducted and the results are properly used. The use of such\nsystematic and independently conducted reviews can yield significant savings. Our\n2007 report estimated that states could have saved $725 million in Federal funds over\na 4-year period if all required reviews were conducted and more recommendations\nwere accepted. FHWA concurred with this recommendation. The target action date\nfor completion is April 30, 2010. We are currently reviewing information provided\nby FHWA officials regarding their actions taken to implement this recommendation.\n\n\n\nControl No. 2010-043\n\x0c 3\n\n\n\n\nSignificant Program Improvement\n\n\xe2\x80\xa2 Department of Transportation and Federal Rail Administration (FRA): Develop\n an action plan that lays out the steps that DOT will take or has already taken\n to implement an effective oversight strategy for the Federal Railroad\n Administration's High-Speed Rail Programs. (DOT's Implementation of the\n American Recovery and Reinvestment Act: Continued Management Attention is\n Needed To Address Oversight Vulnerabilities, MH2010024, issued on November\n 30, 2009.)\n\nThis recommendation addresses the significant vulnerabilities FRA and DOT face in\nstarting up a new, large, and highly visible $8 billion program for high-speed rail\ncorridors and intercity passenger rail service. The High-Speed Rail Program\nrepresents a significant organizational transformation for FRA, from a relatively small\nagency primarily focused on rail safety issues, to a grant-making agency responsible\nfor starting up a large, long-term, multibillion-dollar program, which could receive\nmuch public attention and scrutiny. For this new American Recovery and\nReinvestment Act of 2009 program, taking on the responsibilities that come with this\ntransformation has been a challenge for FRA. Specifically, acquiring sufficient\ncapacity to effectively manage the program and develop a comprehensive\nimplementation strategy. The Department concurred with this recommendation. The\ntarget action date for completion is November 30, 2010.\n\nLastly, between January 5, 2009 and April 6, 2010, we have closed\n424 recommendations that were contained in 173 audit reports.\n\nIt is important to note that since our last response to the Committee, the Office of the\nSecretary (OST) has intensified efforts through the use of multiple tools to ensure that\nexpeditious and appropriate action is taken on OIG recommendations. These include:\n\n 1. Detailed Progress Tracking \xe2\x80\x93 OST produces monthly Recommendation Action\n Tracking System reports that provide useful metrics for tracking their progress\n in closing reports. The report includes specific metrics for resolved and\n unresolved recommendations and older report recommendations. Single Audit\n recommendations are also tracked and highlighted for specific attention.\n\n 2. Single Audit Emphasis \xe2\x80\x93 In 2009, DOT redesigned its process for resolving\n and completing action on Single Audits. During the first 3 months of calendar\n 2010, increased implementation of this process has significantly cut unresolved\n single audit recommendations, and enabled OST to close almost half of the\n Single Audit recommendations that were pending on December 31, 2009.\n\n\nControl No. 2010-043\n\x0c 4\n\n\n\n 3. Ten Most Wanted \xe2\x80\x93 This listing highlights those reports and recommendations\n most in need of management action throughout the department, focusing\n attention on the actions necessary to better ensure that the balance of pending\n recommendations is current.\n\n 4. Top Management Support \xe2\x80\x93 The Deputy Secretary is actively engaged in\n gaining expeditious management action on OIG recommendations. He has\n been working with Administrators to enhance awareness and involvement in\n closing recommendations.\n\n\nThank you again for your inquiry and interest. If you have any questions or need\nfurther information, please contact me at (202) 366-1959 or Nathan Richmond,\nDirector and Counsel for Congressional and External Affairs, at (202) 493-0422.\n\n\nSincerely,\n\n\n\n\nCalvin L. Scovel III\nInspector General\n\nEnclosure\n\n\n\n\nControl No. 2010-043\n\x0c Department of Transportation\n Office of Inspector General Open Recommendations\n As of April 6, 2010\n\n REPORT DATE REPORT OPERATING DESCRIPTION OF QUESTIONED UNSUPPORTED FUNDS BE PUT TO TARGET\n REPORT TITLE NUMBER ISSUED ADMINISTRATION RECOMMENDATION COSTS COSTS BETTER USE ACTION DATE REMARKS\nOversight of Airport Revenue AV2003030 3/20/2003 FAA We recommend that FAA verify the $252,000 12/31/2011\n current status of $40.9 million in\n potential revenue diversions that we\n identified during this review and, as\n necessary, seek recoveries of\n $252,000 identified at Allegheny\n County.\nOversight of Airport Revenue AV2003030 3/20/2003 FAA We recommend that FAA verify the $14,285,026 12/31/2011 Miami-Dade County has agreed to\n current status of $40.9 million in return $14 million in diverted funds to\n potential revenue diversions that we the Miami International Airport. After\n identified during this review and, as an initial payment of $3 million,\n necessary, seek recoveries of Miami-Dade County will pay quarterly\n $38,710,289 identified at Miami-Dade payments of $564,251 over 5 fiscal\n County. years, beginning October 1, 2006.\n FAA expects all funds to be returned\n by September 2011.\n\n\nAudit of the Management of Land Acquired Under AV2005078 9/30/2005 FAA For the 11 airports included in the $160,600,000 6/30/2010\nAirport Noise Compatibility Programs audit, we recommend that FAA direct\n airport sponsors to develop and\n implement plans to recover FAA's\n share (estimated at $160.6 million)\n from the disposition of 3,608 unneeded\n noise land acres.\nAudit of the Management of Land Acquired Under AV2005078 9/30/2005 FAA For the 11 airports included in the $81,700,000 10/1/2010\nAirport Noise Compatibility Programs audit, we recommend that FAA direct\n airport sponsors to develop and\n implement plans to recover FAA's\n share (estimated at $81.7 million) of\n the affected land's fair market value\n from airports that are misusing noise\n land disposition proceeds.\n\nSingle Audit - City of Ft. Worth Texas QC2009058 5/19/2009 FAA We recommend that FAA recover $9,893 TBD\n $9,893 from the City of Ft. Worth.\nSingle Audit - Michigan Department of QC2009103 9/29/2009 FAA We recommend that FAA recover $48,000 1/31/2010\nTransportation $48,000 from the Michigan Department\n of Transportation.\nSingle Audit - Santa Cruz County, Arizona SA2010027 11/30/2009 FAA We recommend that FAA recover $299,224 2/5/2010\n $299,224 from Santa Cruz County.\nSingle Audit - Santa Cruz County, Arizona SA2010027 11/30/2009 FAA We recommend that FAA recover $277,864 2/5/2010\n $277,864 from Santa Cruz County.\nSingle Audit - City of Gainesville, Georgia SA2010037 1/13/2010 FAA We recommend that FAA determine $54,218 TBD\n the allowability of the Davis-Bacon non-\n compliance and recover $54,218 from\n the City of Gainsville.\n\n\n\n\n Page 1 of 5\n\x0c Department of Transportation\n Office of Inspector General Open Recommendations\n As of April 6, 2010\n\n REPORT DATE REPORT OPERATING DESCRIPTION OF QUESTIONED UNSUPPORTED FUNDS BE PUT TO TARGET\n REPORT TITLE NUMBER ISSUED ADMINISTRATION RECOMMENDATION COSTS COSTS BETTER USE ACTION DATE REMARKS\nSingle Audit - Owensboro-Davies County SA2010044 2/18/2010 FAA We recommend that FAA recover $27,265 TBD\nRegional Airport Board $27,265 from the Airport Board.\nSingle Audit - Owensboro-Davies County SA2010044 2/18/2010 FAA We recommend that FAA recover $138,914 TBD\nRegional Airport Board $138,914 from the Airport Board.\n\nSingle Audit - Gulfport-Biloxi Regional Airport SA2010046 3/9/2010 FAA We recommend that FAA recover $1,330,834 TBD\nAuthority $1,330,834 from the Airport Authority.\n\nSingle Audit - Gulfport-Biloxi Regional Airport SA2010046 3/9/2010 FAA We recommend that FAA recover $10,888 TBD\nAuthority $10,888 from the Airport Authority.\nSingle Audit - City of Lincoln, California SA2010048 3/9/2010 FAA We recommend that FAA determine $99,936 TBD\n the allowability of the expenditures, and\n recover $99,936.\n\nOpportunities to Free Up Unneeded FHWA Funds MH2007037 3/6/2007 FHWA We recommend that FHWA coordinate $7,025,461 3/1/2010\nFor Use In Hurricane Recovery Efforts with the five Gulf State departments of\n transportation to promptly identify how\n the earmarked funds in the 19 projects\n we identified in our audit could best be\n redirected for use on hurricane\n recovery efforts. FHWA should also\n formally alert Congress that\n approximately $10.7 million in\n earmarked funds are available for\n redirection to hurricane recovery efforts\n within these same states. If necessary,\n FHWA should also coordinate with\n Congress regarding the legislative\n requirements of each earmark in order\n to identify the best method for\n redirecting these funds.\n\nValue Engineering In The Federal-Aid Highway MH2007040 3/28/2007 FHWA We recommend that FHWA develop $725,000,000 4/30/2010\nProgram performance goals for measuring the\n effectiveness of state value\n engineering programs and for\n evaluating Division Office personnel in\n fulfilling the FHWA and OMB\n requirements for value engineering\n programs.\nSingle Audit - Oglala Sioux Tribe QC2008037 3/6/2008 FHWA We recommend that FHWA determine $117,928 6/15/2010\n the allowability of the five expenditures\n and recover $117,928 from the Tribe, if\n applicable.\nSingle Audit - Oglala Sioux Tribe QC2008037 3/6/2008 FHWA We recommend that FHWA determine $1,040,377 6/15/2010\n the allowability of the transaction, and\n recover $1,040,377 from the Tribe, if\n applicable.\n\n\n\n\n Page 2 of 5\n\x0c Department of Transportation\n Office of Inspector General Open Recommendations\n As of April 6, 2010\n\n REPORT DATE REPORT OPERATING DESCRIPTION OF QUESTIONED UNSUPPORTED FUNDS BE PUT TO TARGET\n REPORT TITLE NUMBER ISSUED ADMINISTRATION RECOMMENDATION COSTS COSTS BETTER USE ACTION DATE REMARKS\nSingle Audit - Government of Guam QC2008085 9/25/2008 FHWA We recommend that FHWA recover $113,634 5/18/2010\n $113,634 from the Government of\n Guam.\nSingle Audit - Government of Guam QC2008085 9/25/2008 FHWA We recommend that FHWA recover $12,536 5/18/2010\n $12,536 from the Government of\n Guam.\nSingle Audit - Comanche Nation QC2009044 3/20/2009 FHWA We recommend that FHWA determine $163,430 6/30/2010\n the allowability of the expenditures and\n recover $163,430 from the Comanche\n Nation.\nSingle Audit - City of Ft. Worth Texas QC2009058 5/19/2009 FHWA We recommend that FHWA recover $85,589 TBD\n $85,589 from the City of Ft. Worth.\n\nSingle Audit - City of Ft. Worth Texas QC2009058 5/19/2009 FHWA We recommend that FHWA determine $56,626 TBD\n the allowability of the duplicate wire\n transfers and recover $56,626 from the\n City of Ft. Worth.\n\nSingle Audit - City of Ft. Worth Texas QC2009058 5/19/2009 FHWA We recommend that FHWA determine $26,766 TBD\n the allowability of the duplicate wire\n transfers and recover $26,766 from the\n City of Ft. Worth.\nSingle Audit - State of Rhode Island & Providence QC2009105 9/29/2009 FHWA We recommend that FHWA recover $641,620 5/24/2010\nPlantations $641,620 from the State of Rhode\n Island and Providence Plantations.\n\nSingle Audit - Washington County, Florida SA2010019 11/16/2009 FHWA We recommend that FHWA recover $10,200 5/16/2010\n $10,200 from the County.\nSingle Audit - City of Tacoma, Washington SA2010025 11/30/2009 FHWA We recommend that FHWA determine $20,164 9/30/2010\n the allowability of applying State-\n approved activity rates to federal\n transportation grants, and recover\n $20,164 from the City of Tacoma.\n\nOversight of Design and Engineering Firm's ZA2009033 2/5/2009 FHWA We recommend that FHWA recover $4,400,000 3/31/2010\nIndirect Costs Claimed On Federal-Aid Grants the $2.8 million in unallowable\n executive compensation and $1.6\n million in other unallowable indirect\n charges.\n\nOversight of Design and Engineering Firm's ZA2009033 2/5/2009 FHWA We recommend that FHWA put $30,200,000 5/30/2010\nIndirect Costs Claimed On Federal-Aid Grants approximately $30.2 million in future\n Federal-aid funds to better use.\n\n\nSingle Audit - Commonwealth of Pennsylvania QC2009108 9/29/2009 FMCSA We recommend that FMCSA $67,757 3/29/2010\n determine the allowability of the leave\n costs and recover $67,757 from the\n Commonwealth of Pennsylvania.\n\n\n\n\n Page 3 of 5\n\x0c Department of Transportation\n Office of Inspector General Open Recommendations\n As of April 6, 2010\n\n REPORT DATE REPORT OPERATING DESCRIPTION OF QUESTIONED UNSUPPORTED FUNDS BE PUT TO TARGET\n REPORT TITLE NUMBER ISSUED ADMINISTRATION RECOMMENDATION COSTS COSTS BETTER USE ACTION DATE REMARKS\nAudit of Federal Transit Administration's MH2008058 7/9/2008 FTA We recommend that PVTA disallow all $4,250,000 12/31/2010\nOversight Of Pioneer Valley Transit Authority future costs claimed by ElectraStor,\nElectric Bus Cooperative Agreement and develop an action plan in\n coordination with the OIG to seek\n recovery of the $4.25 million in Federal\n Funds paid for the project.\nSingle Audit - South Carolina Department of QC2007055 7/18/2007 FTA We recommend that FTA determine $496,479 12/31/2011\nTransportation the allowability of the Department's\n payments to the Authority, and recover\n $496,479 from the Department and/or\n the Authority, if applicable.\nSingle Audit - Attleboro Redevelopment Authority QC2008065 7/24/2008 FTA We recommend that FTA recover $76,464 12/31/2010\n $76,464 from the Authority.\nSingle Audit - City of Roanoke, Virginia QC2009080 8/21/2009 FTA We recommend that FTA determine $178,641 7/31/2010\n the allowabililty of the contract award\n and recover $178,641 from the City of\n Roanoke.\n\nSingle Audit - Southeastern Regional Transit QC2009085 8/25/2009 FTA We recommend that FTA determine $554,496 12/31/2010\nAuthority the allowability of the reimbursement\n request, and recover $554,496 from\n the Southeastern Regional Transit\n Authority.\nSingle Audit - Valley Regional Transit QC2009094 9/23/2009 FTA We recommend that FTA ensure that $65,074 7/31/2010\n the Valley Regional Transit develop a\n process to track specific grant related\n overhead costs and recover $65,074.\n\nSingle Audit - Los Angeles County Metropolitan QC2009106 9/29/2009 FTA We recommend that FTA recover $2,975,628 4/30/2010\nTransportation Authority $2,975,628 from the Los Angeles\n County Metropolitan Transportation\n Authority.\nSingle Audit - Attleboro Redevelopment Authority SA2010016 11/16/2009 FTA We recommend that FTA recover $17,602 9/15/2010\n $17,602 from the Attleboro\n Redevelopment Authority.\n\nSingle Audit - Attleboro Redevelopment Authority We recommend that FTA recover $44,965 9/15/2010\n $44,965 from the Attleboro\n SA2010016 11/16/2009 FTA Redevelopment Authority.\nSingle Audit - City of Rome, New York SA2010020 11/16/2009 FTA We recommend that FTA recover $800,000 5/14/2010\n $800,000 from the City of Rome.\n\nSingle Audit - Pierce Transit, Tacoma, WA We recommend that FTA recover $435,784 6/30/2010\n SA2010026 11/30/2009 FTA $435,784 from Pierce Transit.\nSingle Audit - City of Jonesboro, Arkansas We recommend that FTA recover $155,480 7/13/2010\n SA2010038 1/13/2010 FTA $155,480 from the City of Jonesboro.\n\n\n\n\n Page 4 of 5\n\x0c Department of Transportation\n Office of Inspector General Open Recommendations\n As of April 6, 2010\n\n REPORT DATE REPORT OPERATING DESCRIPTION OF QUESTIONED UNSUPPORTED FUNDS BE PUT TO TARGET\n REPORT TITLE NUMBER ISSUED ADMINISTRATION RECOMMENDATION COSTS COSTS BETTER USE ACTION DATE REMARKS\nMonitoring of FY 2009 Financial Statements QC2010011 11/16/2009 OST Clifton Gunderson (an independent $800,000,000 11/15/2010 We estimate that OST has\n external audit firm, under OIG contract deobligated approximately\n and supervision) recommended that $480,000,000 to date. Clifton\n DOT monitor the field offices, quarterly Gunderson will determine how much\n inactive project reviews, particularly on was actually deobligated and made\n stagnant projects, to ensure that available for other priority projects\n inactive obligations are liquidated in a during the audit of the FY 2010 DOT\n timely manner throughout the year. Financial statements - to be issued\n on 11/15/10.\n\n\nThe Joint Program Office's Management of the AV2009040 3/11/2009 RITA We recommend that RITA coordinate $20,000,000 9/30/2010 RITA agreed to deobligate\nIntelligent Transportation Systems Program with FHWA to identify and review old $48,100,000.\nNeeds to be Improved ITS contracts and agreements and de-\n obligate nearly $20 million in unneeded\n funds.\nThe Joint Program Office's Management of the AV2009040 3/11/2009 RITA We recommend that RITA coordinate $3,900,000 9/30/2010\nIntelligent Transportation Systems Program with FHWA review documentation\nNeeds to be Improved supporting FTA's questionable $3.9\n million in reimbursements on five\n expired agreements and seek recovery\n of those funds that cannot be verified.\n\n\n TOTAL $14,854,276 $4,250,000 $1,842,962,487\n\n\n\n\n Page 5 of 5\n\x0c"


text:
IV. ÚS 1853/13
 IV.ÚS 1853/13 ze dne 4. 9. 2013
 Ústavní soud rozhodl mimo ústní jednání a bez přítomnosti účastníků dne 4. září 2013 ve věci navrhovatele Ing. Jaromíra Houžvičky, o jeho návrhu ze dne 11. června 2013, takto:
 Dne 12. června 2013 obdržel Ústavní soud podání navrhovatele, označené jako ústavní stížnost proti usnesení Nejvyššího soudu ze dne 27. 2. 2013 č. j. 7 Afs 91/2012-28 a jemu předcházejícím rozhodnutím.
 Vzhledem k tomu, že podání nesplňovalo některé náležitosti požadované zákonem č. 182/1993 Sb., ve znění pozdějších předpisů, (dále jen "zákon o Ústavním soudu"), byl navrhovatel dne 19. června 2013 vyzván k odstranění vad návrhu ve lhůtě 15 dnů od doručení výzvy a současně poučen o obsahu § 43 odst. 1 písm. a) zákona o Ústavním soudu tak, že neodstranění vad v dané lhůtě je důvodem k jeho odmítnutí. Dle doručenky navrhovatel výzvu obdržel dne 9. srpna 2013, přičemž k jeho žádosti byla uvedená lhůta prodloužena do 31. srpna 2013.
 Protože stanovená lhůta marně uplynula a navrhovatel vady neodstranil ani podáním doručeným Ústavnímu soudu dne 3. září 2013, byl jeho návrh mimo ústní jednání a bez přítomnosti účastníků řízení podle ustanovení § 43 odst. 1 písm. a) zákona o Ústavním soudu odmítnut.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 26.5.2007
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 117/26
 Recours introduit le 20 mars 2007 — Gabel Industria Tessile/OHMI — Creaciones Garel (GABEL)
 (Affaire T-85/07)
 (2007/C 117/41)
 Langue de dépôt du recours: l'italien
 Parties
 Partie requérante: Gabel Industria Tessile SpA (Rovellasca, Italie) [représentant: Me A. Petruzzelli, avocat]
 Partie défenderesse: Office de l'Harmonisation dans le Marché Intérieur (marques, dessins et modèles)
 Autre partie devant la chambre de recours: Creaciones Garel SA
 Conclusions de la partie requérante
 —
 annuler partiellement la décision de la deuxième chambre de recours du 25 janvier 2007, communiquée le 29 janvier 2007, dans la partie où elle refuse l'enregistrement de la marque communautaire objet de la demande no 3754777 présentée par Gabel pour les produits de la classe 24, en ce qu'elle est contraire à l'article 8, paragraphe 1, sous b), du règlement no 40/94;
 —
 confirmer la décision de la même chambre de procéder à l'enregistrement de la marque en cause pour les produits de la classe 25 «peignoirs»;
 —
 ordonner à l'OHMI de procéder à l'enregistrement de la marque communautaire Gabel objet de la demande no 3754777 pour les produits de la classe 24 précisés dans la demande et pour les produits de la classe 25 «peignoirs»;
 —
 condamner l'OHMI aux dépens.
 Moyens et principaux arguments
 Demandeur de la marque communautaire: la requérante
 Marque communautaire concernée: Marque verbale «GABEL »(demande d'enregistrement no 3.754.777) pour des produits des classes 24 et 25.
 Titulaire de la marque ou du signe objecté dans la procédure d'opposition: Creaciones Garel SA.
 Marque ou signe objecté: Marque figurative communautaire «GAREL», pour des produits des classes 24, 25 et 26.
 Décision de la division d'opposition: il est fait droit à l'opposition.
 Décision de la chambre de recours: il est fait droit partiellement au recours, dans la mesure où l'enregistrement de la marque est accordé pour les «peignoirs »(classe 25).
 Moyens invoqués: Violation de l'article 8, paragraphe 1, sous b), du règlement (CE) no 40/94 sur la marque communautaire.