type: contracts

text:
19.3.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 73/39
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 6/2009
 2009 m. vasario 5 d.
 iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 2008 m. rugsėjo 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 99/2008 (1).
 (2)
 Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2008 m. kovo 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 203/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, III priedą dėl gamitromicino (2).
 (3)
 Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 542/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I ir II priedų nuostatas dėl ciflutrino ir lektino, gaunamo iš raudonųjų daržinių pupelių (Phaseolus vulgaris) (3),
 NUSPRENDĖ:
 1 straipsnis
 Susitarimo II priedo XIII skyriaus 14 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2377/90) papildomas šiomis įtraukomis:
 „—
 32008 R 0203: 2008 m. kovo 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 203/2008 (OL L 60, 2008 3 5, p. 18),
 —
 32008 R 0542: 2008 m. birželio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 542/2008 (OL L 157, 2008 6 17, p. 43).“
 2 straipsnis
 Reglamentų (EB) Nr. 203/2008 ir (EB) Nr. 542/2008 tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie turi būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiški.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2009 m. vasario 6 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (4).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje, 2009 m. vasario 5 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Alan SEATTER
 (1) OL L 309, 2008 11 20, p. 21.
 (2) OL L 60, 2008 3 5, p. 18.
 (3) OL L 157, 2008 6 17, p. 43.
 (4) Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.


type: other

text:
EVO Party 2017! – juba see nädalavahetus GG-WP Gaming&eSports Lounge’is Tallinnas! | VideoGamers.eu
 13/07/2017 13/07/2017 Videogamers.eu
 EVO Party on tagasi! Oleme seda videomänguüritust ka varasemalt kajastanud ja kui keegi veel ei tea, siis tegemist on Evolution (suurim kaklusmängude üritus maailmas) eSpordi turniirile suunatud üritusega, kus kogunevad kohalikud ja naaberriikidest parimad kaklusmängude mängijad, et enda oskuseid proovile panna ning koos maailma parimaid vaadata.
 Kohapeal on baar, kust saab juua ja näksimist. Üle tee on pizza, poed on lähedal ning ööbimisvõimalused on ümberringi, kuna GG-WP asub keskklinnas Maneeži 8 aadressil. Võitjad saavad lahedaid väikeseid auhindu ning muidugi seltskond on suurepärane. Üritus sobib ka algajatele, kes soovivad erinevaid kaklusmänge proovida ja osavamaks saada – osavad mängijad kindlasti õpetavd ja jagavad trikke.
 Üritus on piletiga, kus 5€ on üks päev ja 10€ terve üritus. Turniiridel osalemine sellel aastal on tasuta!!!
 Reede 14.07.2017:
 NETHERREALMS STUDIOS PÄEV
 17:30 – Avatakse uksed
 18:00 – Sõbralikud mängud, soojendus
 19:00 – Injustice 2 (PS4)
 19:00 – Mortal Kombat XL (PS4)
 23:00 – sõbralik istumine, EVO otseülekande vaatamine ja niisama mängimine
 Laupäev 15.07.2017:
 HARDCORE PÄEV
 15:00 – Sõbralikud mängud, soojendus
 16:00 – Turniirid:
 * Street Fighter V (PS4)
 * Ultra Street Fighter IV (PS3)
 * Guilty Gear Xrd REV2 (PS4)
 * Ultimate Marvel VS Capcom 3 (PS3)
 EVO läheb suurele ekraanile momendist, kui see algab. Lisategevused on peale turniire.
 Pühapäev 16.07.2017:
 * Arms (Nintendo Switch)
 * Soul Calibur (Sega Dreamcast)
 17:00 – Samurai gunn/Nidhogg/Lethal League/Genital Jousting jms.
 Ajakava võib muutuda jooksvalt, kuid kõige olulisem mängida mängida, olla sõbralik ja nautida hästi veedetud aega.
 Kohtume kõikidega juba homme – reedel 14.07.2017!!!
 Rohkem infot leiab EVO Party 2017! ürituselt Facebookis: EVO PARTY 2017!
 Artikkel E-sport Eesti Üldine Uudis Varia
 EVO Party GG-WP Gaming&eSports Lounge
 Arvustus: “Crash Bandicoot N. Sane Trilogy” – kas raske mäng või halvad mängijad?
 Arvustus: “God of War” – elu ei ole ainult sõda, musklid ja lõputu võitlus.
 Arvustus: “Wartile” – kahandatud “Age of Empires 2”?
 Arvustus: “Impact Winter”- kui Dark Souls oleks kõndimise simulaator.
 Arvustus: “The Witch and the Hundred Knight 2” – toored tüdrukud ei ole söögiks
 Arhiiv Vali kuu aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 september 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 september 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013 aprill 2013 jaanuar 2013 november 2012 oktoober 2012 september 2012 juuli 2012 juuni 2012 mai 2012 aprill 2012 märts 2012


jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21997A0618(06)
 Kirjeenvaihtona tehty yhteisymmärryksen kirjaaminen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä (Sveitsi) - Liite : Valmistusalan kansainvälisen yhteistyöohjelman ohjesäännöt
 Virallinen lehti nro L 161 , 18/06/1997 s. 0041 - 0045
 KIRJEENVAIHTONA TEHTY YHTEISYMMÄRRYKSEN KIRJAAMINEN tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välilläA. Yhteisön kirjeBrysselissä 19. maaliskuuta 1997Arvoisa Herra,Viittaan neuvotteluihin tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla, jotka käytiin osanottajien, eli Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä.Tämän kirjeen tarkoitus on IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen. Kirje täydentää kansainvälisen ohjauskomitean toteutettavuustutkimuksen lopussa vuonna 1994 kehittämiä ohjesääntöjä (Terms of Reference, ToR) ja muuttaa ToR:n VIII artiklaa ja sen lisäyksessä 2 olevaa 1.13 artiklaa, kuten jäljempänä esitetään. ToR lisäyksineen on tämän kirjeen liitteenä.1. TavoiteOsanottajat tukevat ja helpottavat yhteistyötä alueillaan sijaitsevien (jäsenvaltioiden alueilla sijaitsevien, kun on kysymys Euroopan yhteisöstä) yksikköjen välillä IMS:n alalla. Tämän yhteistyön tulisi taata tasapaino hyötyjen ja panosten välillä, sen tulisi olla teollisuuden kannalta merkittävää ja perustua molemminpuoliseen hyötyyn ja yhteisymmärrykseen.2. IMS-yhteistyön tekniset aiheetYhteistyö kattaa alussa seuraavat viisi teknistä tutkimusalaa:a) tuotteen elinkaareen liittyvät aiheetb) valmistusmenetelmiin liittyvät aiheetc) strategia-, ohjaus- ja suunnitteluvälineetd) inhimilliset, organisaatioon liittyvät ja yhteiskunnalliset aiheete) virtuaali- ja verkostoyritystoimintaan liittyvät aiheet.Myös muita IMS:n toimialaan kuuluvia aiheita voidaan tarkastella. On kuitenkin varmistettava, että uudet tekniset aiheet ovat yhteneviä osanottajien hallitusten politiikan ja teollisuuden tärkeimpien näkökohtien kanssa.3. Yhteistyön muodot ja keinotYhteistyö sisältää yksiköiden osallistumisen hankkeisiin yhteisesti hyväksyttyjen kansainvälisen yhteenliittymän luomisen ja toiminnan menettelyjen mukaisesti, ja siihen voi sisältyä tieteenharjoittajien, insinöörien ja muun tarvittavan henkilöstön vierailuja, koulutusta ja vaihtoja hankkeiden menestyksekkään täytäntäntöönpanon ja päätökseen saattamisen kannalta olennaisissa tarkoituksissa.4. Tiedon levittäminen ja hyödyntäminenIMS:n puitteissa täytäntöön pannuista hankkeista syntyvän henkisen omaisuuden oikeuksiin (Intellectual Property Rights, IPR) sovelletaan IMS IPR-määräyksiä, jotka on esitetty ToR:n lisäyksessä 2. Tämän lisäyksen 1.13 artikla muutetaan sen seikan huomioon ottamiseksi, että Itävalta, Ruotsi ja Suomi ovat Euroopan unionin jäseniä.5. RahoitusYhteistyötoimien rahoitus riippuu varojen saatavuudesta ja osaa ottavilla alueilla sovellettavista laeista ja asetuksista, politiikoista ja ohjelmista.Jokainen osanottaja vastaa kustannuksista, jotka osallistumisesta sille aiheutuvat.Jokainen osanottaja osallistuu tasavertaisesti - rahoituksella tai muulla tavoin - alueiden välisen sihteeristön toiminnan täytäntöönpanoon ja kuluihin.6. IMS:n toteuttaminenKansainväliseen ohjauskomiteaan (ISC) nimetyt osanottajien edustajat toimivat yhdyssiteenä ISC:n ja omien hallintoviranomaistensa tai hallitustensa välillä. Osanottajien edustajat valvovat toteuttamista IMS:n tarkoituksen, periaatteiden ja ohjelmarakenteen mukaisesti, ja heidän tehtävänään on toteutuksen helpottaminen. Heillä on lisäksi seuraavat tehtävät:- alueellisten sihteeristöjen välisen hyvän yhteistyön edistäminen- yhteistyön kannalta oleellisten alueellisia käytäntöjä, lakeja, asetuksia ja ohjelmia koskevien tietojen vaihto- pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) IMS:ään osallistumisen helpottaminen suoraan ja välillisesti. Tähän sisältyisi erityisesti mahdollisuus käyttää sähköisiä välineitä yhteistyökumppanin etsimiseksi ja sähköisiä luetteloita yhteistyöstä kiinnostuneista tahoista- uusien osanottajien hyväksymistä koskevien ISC:n suositusten esittäminen hallituksille/hallintoviranomaisille päätöksentekoa varten.Osanottajat järjestävät, hallinnoivat tai nimeävät alueelliset sihteeristönsä. Alueellisilla sihteeristöillä on erityisesti seuraavat vastuualueet:- hankkeiden oikea-aikaisen valinnan helpottaminen alueellisella tasolla osanottajan alueella voimassa olevien sääntöjen ja menettelytapojen mukaisesti- yhteenliittymän muodostamisen avustaminen kyseisillä alueilla ja niiden välillä, ja- toiminta alueellisten rakenteellisten ryhmien kanssa IMS:n mahdollistamiseksi.7. KestoIMS-ohjelma kestää 10 vuotta, ja jokaisella osanottajalla on oikeus erota koska tahansa 12 kuukauden irtisanomisajalla. Osanottajat tarkastelevat yhteistyönsä periaatteita viisi vuotta sen käynnistämisen jälkeen selvittääkseen, onko sitä jatkettava tai muutettava vai onko se lopetettava. Tämä korvaa ToR:n VIII artiklan.8. IMS:n toteuttaminen EuroopasssaEuroopan yhteisö sekä Sveitsi ja Norja pidättävät itsellään oikeuden toimia yhdessä yhtenäisenä Euroopan alueena, jota edustaa kansainvälisessä ohjauskomiteassa yhdistetty valtuuskunta ja jota tukee yhtenäinen Euroopan IMS-sihteeristö.Euroopan yhteisön komissio antaa tarvittavan tuen alueelliselle sihteeristölleen.Tämä kirje sekä sen hyväksyminen osanottajien toimesta täydentävät ja muuttavat ToR:ää ja kirjaavat yhteisymmärryksen IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista. Olisin kiitollinen, jos voisitte pikaisesti vahvistaa olevanne yhtä mieltä tästä yhteisymmärryksestä.Euroopan yhteisön puolesta>VIITTAUS KAAVIOON>B. Sveitsin kirjeBernissä 9. huhtikuuta 1997Arvoisa Herra,Vahvistan vastaanottaneeni seuraavan 19. maaliskuuta 1997 päivätyn kirjeenne:"Viittaan neuvotteluihin tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla, jotka käytiin osanottajien, eli Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä.Tämän kirjeen tarkoitus on IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen. Kirje täydentää kansainvälisen ohjauskomitean toteutettavuustutkimuksen lopussa vuonna 1994 kehittämiä ohjesääntöjä (Terms of Reference, ToR) ja muuttaa ToR:n VIII artiklaa ja sen lisäyksessä 2 olevaa 1.13 artiklaa, kuten jäljempänä esitetään. ToR lisäyksineen on tämän kirjeen liitteenä.1. TavoiteOsanottajat tukevat ja helpottavat yhteistyötä alueillaan sijaitsevien (jäsenvaltioiden alueilla sijaitsevien, kun on kysymys Euroopan yhteisöstä) yksikköjen välillä IMS:n alalla. Tämän yhteistyön tulisi taata tasapaino hyötyjen ja panosten välillä, sen tulisi olla teollisuuden kannalta merkittävää ja perustua molemminpuoliseen hyötyyn ja yhteisymmärrykseen.2. IMS-yhteistyön tekniset aiheetYhteistyö kattaa alussa seuraavat viisi teknistä tutkimusalaa:a) tuotteen elinkaareen liittyvät aiheetb) valmistusmenetelmiin liittyvät aiheetc) strategia-, ohjaus- ja suunnitteluvälineetd) inhimilliset, organisaatioon liittyvät ja yhteiskunnalliset aiheete) virtuaali- ja verkostoyritystoimintaan liittyvät aiheet.Myös muita IMS:n toimialaan kuuluvia aiheita voidaan tarkastella. On kuitenkin varmistettava, että uudet tekniset aiheet ovat yhteneviä osanottajien hallitusten politiikan ja teollisuuden tärkeimpien näkökohtien kanssa.3. Yhteistyön muodot ja keinotYhteistyö sisältää yksiköiden osallistumisen hankkeisiin yhteisesti hyväksyttyjen kansainvälisen yhteenliittymän luomisen ja toiminnan menettelyjen mukaisesti, ja siihen voi sisältyä tieteenharjoittajien, insinöörien ja muun tarvittavan henkilöstön vierailuja, koulutusta ja vaihtoja hankkeiden menestyksekkään täytäntöönpanon ja päätökseen saattamisen kannalta olennaisissa tarkoituksissa.4. Tiedon levittäminen ja hyödyntäminenIMS:n puitteissa täytäntöön pannuista hankkeista syntyvän henkisen omaisuuden oikeuksiin (Intellectual Property Rights, IPR) sovelletaan IMS IPR-määräyksiä, jotka on esitetty ToR:n lisäyksessä 2. Tämän lisäyksen 1.13 artikla muutetaan sen seikan huomioon ottamiseksi, että Itävalta, Ruotsi ja Suomi ovat Euroopan unionin jäseniä.5. RahoitusYhteistyötoimien rahoitus riippuu varojen saatavuudesta ja osaa ottavilla alueilla sovellettavista laeista ja asetuksista, politiikoista ja ohjelmista.Jokainen osanottaja vastaa kustannuksista, jotka osallistumisesta sille aiheutuvat.Jokainen osanottaja osallistuu tasavertaisesti rahoituksella tai muulla tavoin alueiden välisen sihteeristön toiminnan täytäntöönpanoon ja kuluihin.6. IMS:n toteuttaminenKansainväliseen ohjauskomiteaan (ISC) nimetyt osanottajien edustajat toimivat yhdyssiteenä ISC:n ja omien hallintoviranomaistensa tai hallitustensa välillä. Osanottajien edustajat valvovat toteuttamista IMS:n tarkoituksen, periaatteiden ja ohjelmarakenteen mukaisesti, ja heidän tehtävänään on toteutuksen helpottaminen. Heillä on lisäksi seuraavat tehtävät:- alueellisten sihteeristöjen välisen hyvän yhteistyön edistäminen- yhteistyön kannalta oleellisten alueellisia käytäntöjä, lakeja, asetuksia ja ohjelmia koskevien tietojen vaihto- pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) IMS:ään osallistumisen helpottaminen suoraan ja välillisesti. Tähän sisältyisi erityisesti mahdollisuus käyttää sähköisiä välineitä yhteistyökumppanin etsimiseksi ja sähköisiä luetteloita yhteistyöstä kiinnostuneista tahoista- uusien osanottajien hyväksymistä koskevien ISC:n suositusten esittäminen hallituksille/hallintoviranomaisille päätöksentekoa varten.Osanottajat järjestävät, hallinnoivat tai nimeävät alueelliset sihteeristönsä. Alueellisilla sihteeristöillä on erityisesti seuraavat vastuualueet:- hankkeiden oikea-aikaisen valinnan helpottaminen alueellisella tasolla osanottajan alueella voimassa olevien sääntöjen ja menettelytapojen mukaisesti- yhteenliittymän muodostamisen avustaminen kyseisillä alueilla ja niiden välillä, ja- toiminta alueellisten rakenteellisten ryhmien kanssa IMS:n mahdollistamiseksi.7. KestoIMS-ohjelma kestää 10 vuotta, ja jokaisella osanottajalla on oikeus erota koska tahansa 12 kuukauden irtisanomisajalla. Osanottajat tarkastelevat yhteistyönsä periaatteita viisi vuotta sen käynnistämisen jälkeen selvittääkseen, onko sitä jatkettava tai muutettava vai onko se lopetettava. Tämä korvaa ToR:n VIII artiklan.8. IMS:n toteuttaminen EuroopassaEuroopan yhteisö sekä Sveitsi ja Norja pidättävät itsellään oikeuden toimia yhdessä yhtenäisenä Euroopan alueena, jota edustaa kansainvälisessä ohjauskomiteassa yhdistetty valtuuskunta ja jota tukee yhtenäinen Euroopan IMS-sihteeristö.Euroopan yhteisön komissio antaa tarvittavan tuen alueelliselle sihteeristölleen.Tämä kirje sekä sen hyväksyminen osanottajien toimesta täydentävät ja muuttavat ToR:ää ja kirjaavat yhteisymmärryksen IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista. Olisin kiitollinen, jos voisitte pikaisesti vahvistaa olevanne yhtä mieltä tästä yhteisymmärryksestä."Minulla on kunnia vahvistaa hallitukseni olevan yhtä mieltä kirjeenne sisällöstä.Sveitsin valaliiton hallituksen puolesta>VIITTAUS KAAVIOON>LIITEVALMISTUSALAN KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖOHJELMAN OHJESÄÄNNÖTI TARKOITUSTässä asiakirjassa esitetään älykkäiden valmistusjärjestelmien kansainvälistä tutkimus- ja kehitysyhteistyötä edistämään tarkoitetun Intelligent Manufacturing System (IMS) -ohjelman ohjesäännöt. Näitä sääntöjä ei ole tarkoitettu velvoittaviksi kansallisen tai kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti.II TAVOITTEETIMS-ohjelman tavoitteet ovat seuraavat:A. luoda nykyistä paremmat edellytykset tuotanto- ja valmistusmenetelmien kehittämiselle,B. parantaa maailman ympäristön tilaa,C. parantaa uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen käytön tehokkuutta,D. luoda uusia tuotteita ja käyttöedellytyksiä, jotka selvästi parantavat käyttäjien elämänlaatua,E. parantaa valmistusympäristön laatua,F. kehittää yleisesti hyväksyttävissä ja noudatettavissa oleva valmistuskulttuuri, joka helpottaa tiedon siirtoa tuleville sukupolville,G. vastata tehokkaasti kansainvälistymisen valmistukselle asettamiin haasteisiin,H. avata ja laajentaa maailmanlaajuisia markkinoita jaI. edistää valmistusalan ammattitaitoa yleismaailmallisesti tekemällä sitä maailmanlaajuisesti tunnetuksi ja vakiinnuttamalla sen koulutusmuodot.Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi IMS-ohjelman tulisi edistää:A. maailmanlaajuista valmistusalan yhteistyötä suur- ja pienyritysten, käyttäjien, tavarantoimittajien, korkeakoulujen ja hallitusten välillä,B. alan merkittävien valmistusmenetelmien parannusten kansainvälistä levitystä,C. maailmanlaajuisten valmistussuositusten kehittämistä standardeiksi tukemalla esistandardivaiheen yhteistoimintaa,D. valmistusprosessien kansainvälisen kehitysyhteistyön painopisteiden arviointia ja valintaa,E. osanottajien sekä hankeyhteenliittymien jäsenten henkistä omaisuutta koskevia oikeuksia loukkaamattomien yhtenäisten ohjeiden, sääntöjen ja mallisopimusten levittämistä, ymmärtämistä ja soveltamista.III TAUSTAIMS-ohjelman toteutettavuustutkimukseen osallistui kuusi osanottajaa. Osanottajat ovat:- Australia,- Kanada,- Euroopan yhteisö (EY),- Euroopan vapaakauppaliiton EFTAn jäsenmaat: Itävalta, Norja, Ruotsi, Suomi ja Sveitsi,- Japani ja- Yhdysvallat.EY- ja EFTA-maat toimivat yhdessä yhtenäisenä Eurooppa-alueena.Osanottajat saattoivat toteutettavuustutkimuksen päätökseen valmistusalan kansainvälistä yhteistyötä koskevan toteutettavuustutkimuksen ohjesääntöjen mukaisesti.Toteutettavuustutkimuksen kansainvälinen ohjauskomitea totesi loppuraportissaan, että tutkimus osoitti hyödyllisiä ja yhdenvertaisuutta edistäviä tuloksia tuottavan sekä rakenteeltaan hyödyllisen ja tasapuolisen valmistusalan kansainvälisen tutkimus- ja kehitysyhteistyöohjelman luomisen olevan mahdollista.Toteutettavuustutkimuksen kansainvälinen ohjauskomitea suositteli loppuraportissaan IMS-ohjelman aloittamista ja teki sen hallintorakennetta ja aiheita koskevat ehdotukset samoin kuin ehdotuksen henkistä omaisuutta koskeviin oikeuksiin liittyviksi säännöiksi.IV PERIAATTEETValmistus on tärkeä yleisen vaurauden luoja ja avainasemassa luotaessa vakaata perustaa talouskasvulle.Maailmanlaajuisten markkinoiden syntyminen on nostanut huomattavasti valmistustoiminnalle asetettavia vaatimuksia.Valmistusmenetelmien tutkimus- ja kehitystoiminnasta on tullut yhä keskeisempi valmistustoiminnan osa, ja sitä harjoitetaankin ympäri maailman.Tehokkaasti johdetusta kansainvälisestä tutkimus- ja kehitysyhteistyöstä on hyötyä valmistustoiminnan kehittämisessä.Valmistusalan kansainvälisessä yhteistyössä olisi noudatettava seuraavia periaatteita:A. osallistumispanokset määritetään ja yhteistyön tuloksista saatava hyöty jaetaan tasapuolisesti ja tasapainoisesti,B. yhteistyöhankkeilla on oltava teollista merkitystä,C. yhteistyöhankkeet toteuttavien yhteenliittymien on oltava alueiden välisiä ja maantieteellisesti kattavia,D. yhteistyöhankkeet voivat liittyä innovaation kehittämisen kaikkiin vaiheisiin,E. yhteistyöhankkeiden tulokset jaetaan hallitun tiedonlevityksen avulla siten, että henkistä omaisuutta koskevia oikeuksia ei loukata ja hankkeen aikana syntyneet oikeudet jakautuvat tasapuolisesti jaF. julkisesti rahoitettuihin tai julkisia voimavaroja käyttäviin IMS-hankkeisiin ei saisi liittyä yksityistä kilpailukykyä edistävää tutkimus- ja kehitystyötä.V OHJELMAN ORGANISAATIO JA RAHOITUSIMS-ohjelma on kansainvälinen yhteistyöohjelma, jonka osanoittajat pyrkivät yhdessä parantamaan teollista kilpailukykyä, ratkaisemaan valmistuksen maailmanlaajuisia ongelmia sekä kehittämään valmistusmenetelmiä ja tuotantojärjestelmiä, joista olisi hyötyä koko ihmiskunnalle. IMS-ohjelma kattaa alansa aihepiirin mahdollisimman laajasti.A. IMS-ohjelman hallinto-organisaatio on seuraava:1. IMS-ohjelman kansainvälinen ohjauskomitea,2. alueiden välinen sihteeristö ja3. alueelliset sihteeristöt.IMS-ohjelmaan sisällytetään hankkeita, jotka ovat lisäyksessä 1 lueteltujen teknisten aiheiden mukaisia.Hankkeiden osanottajien on noudatettava henkistä omaisuutta koskevista oikeuksista annettuja sääntöjä, jotka luetellaan lisäyksessä 2. Nämä säännöt sisältävät pakolliset vähimmäismääräykset, huomioon otettavat, ei-pakolliset määräykset sekä valinnaisia säännöksiä.B. Hallinto-organisaation rahoitus1. Jokainen osanottaja rahoittaa omasta osallistumisestaan koituvat kulut.2. Jokainen osanottaja päättää itse tavasta, jolla osallistumisensa rahoittaa.3. Jokainen osanottaja osallistuu yhtäläisesti alueiden välisen sihteeristön toimintakulujen rahoittamiseen tai kattamiseen muulla tavalla.4. Jokainen osanottaja vastaa itse valtuuskuntansa kuluista ja mahdollisesti tarvittavista vastuusitoumuksista.C. Hankkeiden rahoitus1. Jokainen osanottaja rahoittaa omasta osallistumisestaan koituvat kulut.2. Jokainen osanottaja päättää itse tavasta, jolla osallistumisensa rahoittaa.VI HALLINTO-ORGANISAATIOA. IMS-ohjelman kansainvälinen ohjauskomitea: IMS-ohjelmaa ohjaa kansainvälinen ohjauskomitea, jonka jäsenten on oltava valmistusalaa hyvin tuntevia osanottajien teollisuuselämän, akateemisten yhteisöjen tai julkishallinnon huomattavia edustajia. Jäsenten on kyettävä ja oltava valmiita omistamaan riittävästi aikaansa ja huomiotaan IMS-ohjelman ohjaamiseen.1. Kokoonpano: kaksi jäsentä ja yksi tarkkailija jokaiselta osanottajalta.Jäsenten ja tarkkailijoiden lukumäärä kasvaa sitä mukaa, kun uusia osanottajia hyväksytään jaksossa IX esitetyn menettelyn mukaisesti.Valtuuskunnan jäsenet voivat edustaa kunkin osanottajan teollisuutta, akateemisia yhteisöjä tai julkishallintoa. Teollisuuden edustuksen toivotaan olevan merkittävä. Ainakin toisen jäsenistä on edustettava teollisuutta ja valtuuskunnan johtajan on edustettava muuta kuin julkishallintoa. Jäsenten nimityskauden tulisi olla riittävän pitkä. Tarkkailijoita voi sen sijaan vaihtaa tarpeen mukaan.Kuhunkin IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean kokoukseen osallistuvaan valtuuskuntaan voi myös kuulua kaksi osanottajan nimeämää aluesihteeristön edustajaa.2. IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean päätösten on oltava yksimielisiä.3. Puheenjohtajuus: IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean puheenjohtajuus kiertää kuuden osanottajan kesken. Puheenjohtajuuskausi on kahden vuoden pituinen. Kulloinkin puheenjohtajana toimiva osanottaja vastaa alueiden välisen sihteeristön toiminnasta. Ensimmäisenä puheenjohtajana toimii Kanada ja toisena Australia, joka jatkuvuuden vahvistamiseksi toimii ensimmäisen puheenjohtajakauden ajan varapuheenjohtajana. EFTA toimii puheenjohtajana kolmannen kauden ajan. Seuraavien kausien puheenjohtajuusjärjestyksestä sovitaan IMS-ohjelman kolmannen toimintavuoden aikana.4. Tehtävät: IMS-ohjelman kansainvälinen ohjauskomitea laatii suosituksia IMS-ohjelman toteuttamisesta ja kehittämisestä sekä uusista osanottajista. Se myös:a) asettaa ohjelman yleiset suuntaviivat, valitsee sen painopisteet ja valvoo sen täytäntöönpanoa,b) rahoittaa uusien IMS-asiakirjojen julkaisun ja hyväksyy ne,c) muodostaa tarvittaessa väliaikaisia, esimerkiksi teknisiä ja lainopillisia, työryhmiä ja komiteoita,d) valvoo alueiden välisen sihteeristön toimintaa,e) edistää IMS-ohjelman sekä koko valmistusalan kansainvälistä tunnetuksi tekemistä,f) hyväksyy hankkeita kohdan XI mukaisesti,g) valvoo, että ohjelman alaisuudessa toteutettavat hankkeet ja työt ovat yhteneviä osanottajien sopimien ohjelman tavoitteen, periaatteiden ja rakenteen kanssa jah) huolehtii tiedonkulusta IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean, alueiden välisen sihteeristön ja alueellisten sihteeristöjen sekä hankeyhteenliittymien jäsenten välillä.B. Alueiden välinen sihteeristö: IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean puheenjohtajana kulloinkin toimiva osanottaja vastaa alueiden välisen sihteeristön toiminnasta.Alueiden välinen sihteeristö vastaa:1. alueiden välisiin ehdotuksiin liittyvistä käytännön järjestelyistä,2. IMS-kokousasiakirjojen sekä muiden asiakirjojen ylläpidosta ja jakelusta,3. alueiden välisen tiedotustoiminnan käytännön järjestelyistä IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean johdolla,4. uusien ja mahdollisten osanottajien koulutuksesta,5. tiedon levityksestä hankkeiden aikana ja niiden päättyessä,6. alueiden välisten yhteenliittymien muodostamisessa tarvittavasta avusta ja7. IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean tilaamien selvitysten ja töiden järjestämisestä ja toteuttamisesta.C. Alueelliset sihteeristöt: Kunkin osanottajan hallitukset ja/tai hallintoviranomaiset sekä julkiset järjestöt muodostavat alueellisen sihteeristön sekä ohjaavat sen toimintaa parhaaksi katsomallaan tavalla.IMS-ohjelman toteutuksen helpottamiseksi alueellisten sihteeristöjen on vastattava:1. alueiden välisiin ehdotuksiin liittyvistä alueiden sisäisistä käytännön järjestelyistä,2. IMS-kokousasiakirjojen sekä muiden asiakirjojen ylläpidosta ja jakelusta omilla alueillaan,3. alueellisten kokousten ja tapahtumien käytännön järjestelyistä,4. tiedon levityksestä omilla alueillaan hankkeiden aikana ja niiden päättyessä,5. alueiden välisten yhteenliittymien muodostamisessa tarvittavasta avusta,6. IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean kokouksiin osallistuvien alueellisten valtuuskuntien avustamisesta,7. alueellisten valintojen ja seurantatoimien käytännön järjestelyistä ja8. yhteistyöstä omalla alueellaan IMS-ohjelman edistämiseksi.VII IMS-OHJELMAN ALOITTAMINENIMS-ohjelma alkaa, kun:1. kukin osanottaja on ratifioinut IMS-ohjelman ohjesäännöt,2. IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean jäsenet on nimitetty ja3. alueelliset sihteeristöt on nimetty.VIII IMS-OHJELMAN PÄÄTTÄMINENIMS-ohjelma päättyy sovitun aloituspäivänsä kymmenentenä vuosipäivänä, elleivät osanottajien hallitukset ja/tai hallintoviranomaiset ohjelman seitsemäntenä toimintavuotena päätä toisin.IX UUSIEN OSANOTTAJIEN HYVÄKSYMINENA. Ehdokasalueen hallituksen ja/tai hallintoviranomaisten on sitouduttava noudattamaan IMS-ohjelman viitesääntöjä.B. Ehdokasalueen ratifioitua IMS-ohjelman ohjesäännöt sen edustajat voivat osallistua yhteenliittymiin muiden kumppanien suostumuksella. Ehdokasalueen soveltuvuuden arvioimiseksi sen edustajien toimintaa on seurattava huolellisesti sopivan pituisen ajan.C. Koeajan (mahdollisesti muutamien vuosien) jälkeen hallitukset ja/tai hallintoviranomaiset tekevät IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean suosituksen perusteella päätöksen ehdokasalueen hyväksymisestä tai hylkäämisestä IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean jäseneksi.X YHTEENLIITTYMIEN MUODOSTAMINENAlueelliset sihteeristöt avustavat yhdessä alueiden välisen sihteeristön kanssa IMS-hankkeiden työyhteenliittymien muodostamisessa.A. Yhteenliittymän muodostamisopasAlueelliset sihteeristöt ja alueiden välinen sihteeristö laativat yhdessä IMS-ohjelman viitesääntöjen pohjalta oppaan, jossa kuvataan- ohjelman hallinto-organisaatio,- toimintarunko ja tavoitteet,- hankkeen ja yhteenliittymän valintaa koskevat vaatimukset,- käsiteltävät aiheet ja- hankkeiden arviointi- ja valintamenettely sekä valintaperusteet.B. Kansainvälinen koordinoijaJokainen yhteenliittymä valitsee keskuudestaan kansainvälisen koordinoijan. Koordinoijan on oltava teollisuusyritys, joka on osoittanut kykenevänsä ohjaamaan monimuotoisia kansainvälisiä hankkeita ja jonka voimavarat ovat riittävät IMS-hankkeen päätökseen saattamiseksi. Koordinoijan tehtävät ovat seuraavat:1. yhteenliittymän muodostamisen koordinointi,2. yksityiskohtaisen hanke-ehdotuksen ja yhteistyösopimuksen valmistelun ohjaaminen,3. toimiminen ensisijaisena yhteydenpitäjänä kaikessa viestinnässä yhteenliittymän ja IMS-ohjelman kansainvälisen ohjauskomitean sekä alueiden välisen sihteeristön välillä,4. hankkeen onnistuneen toteuttamisen edistäminen ja5. hankkeen seurannan valmistelun ja tiedon levityksen koordinointi.C. Luettelo yhteistyöstä kiinnostuneistaAlueellinen sihteeristö jakaa alueensa mahdollisia hankekumppaneita edustaville teollisille, akateemisille ja julkisille tahoille yhteenliittymän muodostamisoppaan, tiedot alueellisista rahoitusmahdollisuuksista sekä alueellisen IMS-ohjelmakalenterin. Se laatii luettelon alueensa IMS-yhteistyöstä kiinnostuneista yrityksistä ja laitoksista. Luettelosta on käytävä ilmi näiden kiinnostuksen alat ja kyvyt.D. Yhteistyöehdokasluetteloiden vaihtoAlueelliset sihteeristöt pitävät luettelot yhteistyöstä kiinnostuneista ajan tasalla ja välittävät ne toisilleen alueiden välisen sihteeristön kautta. Ne ottavat vastaan muiden alueiden luetteloita yhteistyöehdokkaista ja välittävät niiden tiedot oman alueensa vastaavista aiheista kiinnostuneille yrityksille ja laitoksille. Alueelliset sihteeristöt edistävät eri alueiden yritysten ja laitosten kanssakäymistä ja yhteenliittymien muodostamista.E. Hanke-ehdotusten vaihtoYhteistyöstä kiinnostunut yritys tai laitos voi jättää alueensa sihteeristöön alustavia hanke-ehdotuksia kansainvälisen yhteenliittymän muodostamista varten.Alueellinen sihteeristö välittää alustavat hanke-ehdotukset kaikille samoista aiheista kiinnostuneille. Nämä voivat tietojen perusteella ryhtyä toimiin kansainvälisen yhteenliittymän muodostamiseksi.XI HANKKEIDEN ARVIOINTI, VALINTA JA SEURANTAHanke-ehdotusten on oltava näissä ohjesäännöissä määriteltyjen IMS-ohjelman periaatteiden, rakenteen ja henkistä omaisuutta koskevista oikeuksista annettujen sääntöjen mukaisia.A. Hankkeen valintaperusteet1. Teollinen merkitys.2. Aiheen vastaavuus liitteessä 1 lueteltujen aiheiden kanssa. IMS-ohjelman kansainvälinen ohjauskomitea voi ajoittain muuttaa aiheluettelon sisältöä.3. Tieteellinen ja tekninen laatu.4. Soveltamis- ja kaupallistamismahdollisuudet.5. Yhteensopivuus liitteessä 2 mainittujen henkistä omaisuutta koskeviin oikeuksiin liittyvien sääntöjen kanssa. IMS-ohjelman kansainvälinen ohjauskomitea voi ajoittain muuttaa näitä sääntöjä.6. Lisäarvo.B. Yhteenliittymän valintaperusteet1. AlueidenvälisyysYhteenliittymään on kuuluttava jäseniä ainakin kolmelta alueelta.2. Osallistumispanosten ja hyödyn jaon tasapuolisuusYhteenliittymän jäsenten tulee osoittaa, että niiden osallistumispanokset ja osuudet saavutettavasta hyödystä jakautuvat tasapainoisesti ja tasapuolisesti. Jotta arviointi olisi mahdollista, kunkin jäsenen ja ryhmän osallistumispanokset tulisi arvottaa ja eritellä tyypeittäin (näihin tulee sisällyttää myös muut kuin suorat rahalliset panokset, kuten laitteistojen ja tilojen, henkilöstön, lähdeaineistojen tai teknisen osaamisen tai täydentävän henkisen omaisuuden käytettäväksi asettaminen).3. Alueiden välinen johtoAlueiden välisen yhteenliittymän on valittava itselleen kansainvälinen koordinoija.4. Tulosten levittäminenYhteenliittymän tulee esittää hankkeen tulosten levittämissuunnitelma. Levittämiseen on sisällyttävä IMS-yhteenliittymän muodostamisesta ja johtamisesta saadut kokemukset sekä henkistä omaisuutta koskevista oikeuksista annettujen sääntöjen sallimat omistusoikeuksien ulkopuoliset tekniset tulokset.C. Hankkeen arviointiEhdotuksen hyväksymismenettely on kolmivaiheinen:1. Hanketiivistelmän arviointiYhteenliittymän on laadittava tiivistelmä suunnitellun tutkimuksen sisällöstä. Tiivistelmä toimitetaan alueellisille sihteeristöille, jotka arvioivat sen alueensa näkökulmasta. Kunkin alueen valtuuskunta antaa tiivistelmästä suosituksensa IMS-ohjelman kansainväliselle ohjauskomitealle. Ellei ehdotusta hyväksytä, sen tekijöille annetaan tieto hylkäämisen syistä.2. Yksityiskohtaisen hanke-ehdotuksen arviointiYhteenliittymän on laadittava lopullinen, määrämuotoinen ehdotus ja jätettävä se kaikkien jäsentensä alueiden arvioitavaksi yksityiskohdittain. Lopulliseen ehdotukseen on sisällyttävä jokaisen jäsenen sitoumus noudattaa IMS-ohjelman periaatteita, rakennetta ja henkistä omaisuutta koskevia sääntöjä sekä allekirjoitettu yhteistyösopimus, joka sisältää henkistä omaisuutta koskeviin oikeuksiin liittyvät määräykset.3. Lopullinen hyväksyntäIMS-ohjelman kansainvälinen ohjauskomitea päättää hanke-ehdotuksen lopullisesta hyväksymisestä ehdotusten ja alueiden suositusten perusteella.D. Hankkeen seurantaIMS-ohjelman kansainvälinen ohjauskomitea valvoo ja seuraa ohjelman kehitystä säännöllisesti. Tätä tarkoitusta varten kukin yhteenliittymä toimittaa IMS-ohjelman kansainväliselle ohjauskomitealle määrämuotoisen vuosikertomuksen.Alueet voivat tarkistaa omien yhteenliittymäjäsentensä edistymisen aina halutessaan.XII PIENTEN JA KESKISUURTEN (PK-) YRITYSTEN, KORKEAKOULUJEN JA VALTIOLLISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN ASEMA IMS-OHJELMASSASekä kukin osanottaja että IMS-ohjelman kansainvälinen ohjauskomitea kehittävät järjestelmiä, jotka tekevät mahdolliseksi pk-yritysten suoran ja epäsuoran osallistumisen IMS-ohjelmaan. Tämän lisäksi kaikkien alueiden tulisi harkita seuraavia toimenpiteitä:A. Selkeiden ja perinpohjaisten henkistä omaisuutta koskevien ohjeiden laatiminen.B. Alueen lakeihin ja tapoihin sisältyvien rajoitteiden kartoitus sekä niiden käytännön vaikutusten selvittäminen.C. Perusneuvontapalveluiden järjestäminen.D. Erityisesti pk-yritysten tarpeisiin sovelletun sähköisen yhteistyökumppanin etsintäpalvelun luominen.E. Yhteistyömahdollisuuksia jo perustettujen tai perusteilla olevien yhteenliittymien kanssa etsivien pk-yritysten tietojen kerääminen sähköiseen rekisteriin.F. IMS-hankkeista saatujen kokemusten jatkuva kerääminen "case"-kokoelmaksi, jota hanketyöryhmät kartuttavat.G. Eri pk-aloille suunnattujen tiedonlevitystapahtumien järjestäminen.Luettelo ei ole tyhjentävä, ja ohjelman kehittyessä olisikin jatkuvasti tutkittava pk-yritysten osallistumista ja arvioitava niiden tulevia tarpeita.Edellä esitettyjä keinoja voi käyttää myös edistämään korkeakoulujen ja valtiollisten tutkimuslaitosten osallistumista IMS-hankkeisiin. Korkeakoulujen asema on tärkeä myös tutkimuksissa saatujen tulosten välittämisessä seuraavalle toimijasukupolvelle.XIII TULOSTEN LEVITTÄMINENTiedonlevitys on äärimmäisen tärkeää myös IMS-ohjelmassa. Siinä on kuitenkin noudatettava liitteessä 2 annettuja henkistä omaisuutta koskevia sääntöjä. Tämä koskee myös hankkeiden teknisten välitulosten ja lopullisten tulosten levitystä.Tiedonlevitys kattaa hanketason, alueellisen ja alueiden välisen tason. Tiedonlevityskeinoja voivat olla muun muassa kirjalliset raportit, kansainväliset konferenssit ja tieteelliset julkaisut.Lisäys 1ITC:n EHDOTUS TÄYSIMITTAISEN IMS-OHJELMAN AIHEIKSITämän aiherungon tarkoitus on rohkaista mahdollisia ehdokkaita kehittämään hankkeita, joiden toteutukselle kansainvälisestä yhteistyöstä on selvää hyötyä. Sellaiset hankkeet, joiden hanke-ehdotuksessa voidaan osoittaa kansainvälisen yhteistyön olevan alueellista toimintaa parempi ratkaisu, olisi asetettava etusijalle.1. Tuotteiden elinkaareen liittyvät aiheet- Valmistusjärjestelmien uudet mallitNäistä esimerkkejä ovat muun muassa "agile manufacturing", "fractal factory", "bionic manufacturing" ja "holistic enterprise integration".- Älykkäiden viestintäverkkojen soveltaminen valmistuksen tietojenkäsittelyynJotta maailmanlaajuisen hankinta- ja jakeluverkoston toiminta ja vaikutukset olisivat hallittavissa, tietoverkkoja, tiedonhallintasovelluksia ja -välineitä on kehitettävä.- Ympäristönsuojelu, energian ja raaka-aineiden säästävä käyttöYmpäristöä, energian ja raaka-aineiden käyttöä koskevista kysymyksistä on tullut niin monitahoisia, että niiden käsitteleminen edellyttää useiden alojen asiantuntijoiden yhteistyötä. Olosuhteet maailman eri puolilla vaihtelevat suuresti, ja valmistusympäristön suojeluratkaisujen tarkastelukulmia ja arviointiperusteita on tämän vuoksi tarpeen yhtenäistää.- Kierrätys ja uudelleenkäyttöToistaiseksi on lähes mahdotonta kierrättää tuotteita alueelta toiselle. Ajan mittaan tämä saattaa haitata vakavasti alueiden välistä vapaakauppaa. Tämän vuoksi IMS-ohjelmassa tulisi kehittää myös maailmanlaajuisesti hyväksyttäviä kierrätysperiaatteita ja -tapoja.- Taloudelliset arviointimenetelmätValmistusalan tutkijoiden ponnisteluista huolimatta uudentyyppisiä ongelmia syntyy nopeammin kuin ongelmanratkaisumenetelmiä pystytään kehittämään ja soveltamaan käytäntöön. Usein tähän on syynä uusien valmistusjärjestelmien verotuksen ja taloudellisen arvioinnin epäyhtenäisyys. IMS-ohjelmaan tulisikin sisältyä hankkeita, joissa päämääränä on valmistusjärjestelmien selkeiden taloudellisten tarkastelu- ja arviointimenetelmien kehittäminen yhteisymmärryksen saavuttamiseksi valmistusmenetelmien arvioinnissa.2. Valmistusmenetelmien kehittämiseen liittyvät aiheetMuuttuvat vaatimukset, työmäärän ja raaka-aineiden tarpeen pienentäminen ja työolojen parantaminen edellyttävät nopeita ratkaisuja. Tähän liittyvät seuraavat aiheet:- Ympäristövaikutukset minimoivat puhtaat valmistusmenetelmätJärjestelmät, joissa päästöt on minimoitu.Järjestelmät, joissa jätteet on minimoitu.Tuotantolaitosten elinkaarianalyysi.- Energiaa säästävät valmistusmenetelmätEnergian kulutuksen minimoiminen.Energian tarvetta vähentävät kierrättävät prosessit.Energiansäästömoduulit.Energiaa säästävät tuotannonohjaustekniikat.- Valmistusmenetelmiin liittyvät innovaatiotPikamallinnusmenetelmistä (Rapid Prototyping Methods) johdetut uusien tuotteiden kehittelymenetelmät.Työolojen, tuotteiden ja raaka-aineiden muutoksiin joustavasti mukautuvat valmistusmenetelmät.- Tuotantojärjestelmien osien muunnettavuuden ja itsenäisyyden parantaminenAvoimet jaetut järjestelmät ja niiden osat, joita voi käyttää miehittämättömissä, työvoimavaltaisissa sekä sekajärjestelmissä ja jotka voi sopeuttaa tuotteiden ja materiaalien muutoksiin.- Valmistuksen eri osatekijöiden ja toimintojen yhteentoimivuuden parantaminenRajatuista alueista koostuva valmistusinfrastruktuuri.Toisiinsa kytketyt tietojärjestelmät (esimerkiksi moduulien etätunnistus).3. Johtamis-, ohjaus- ja suunnitteluvälineiden kehittämiseen liittyvät aiheetTeollinen tuotanto on osa maailmantaloutta. Raaka-ainelähteiden ja jalostuspaikkojen maantieteellistä sijaintia koskevat strategiset päätökset saavat yhä enemmän merkitystä maailmassa, josta on muotoutumassa yksi ainoa markkina-alue.Linja- ja hierarkiset rakenteet ovat yhä yleisiä teollisessa tuotannossa. Muutos kohti muunlaisten rakennemallien soveltamista on kuitenkin meneillään, mikä aiheuttaa tuntuvia muutoksia organisaatioihin, järjestelmiin ja työtapoihin. Muutoksen edellyttämien uusien tuotantostrategioiden määrittämiseksi sekä liikkeenjohto- ja työmenetelmien kehittämiseksi tarvitaan metodologisia tutkimuksia ja uusia välineitä.Kaupallisen prosessin uudelleenmuokkausta varten on luotava menetelmiä ja työkaluja. Tuotantostrategioiden analysointiin ja kehittämiseen tarvitaan uusia mallinnustyökaluja.Virtuaali- ja verkostoyritysympäristössä tarvitaan suunnittelumenetelmiä ja -työkaluja.4. Inhimilliset, organisaatioon liittyvät yhteiskunnalliset aiheet- Valmistustoiminnan julkisen kuvan kehittämis- ja edistämishankkeetTuotantoinsinöörit sijoittuvat yleisesti insinöörien palkka-asteikon alapäähän, eikä alan arvostus ole erityisen suuri. Tämän vuoksi ITC ottaa huomioon myös vahvojen, maailmanlaajuisesti tunnustettujen ammatillisten yhdistysten ja koulutuslaitosten kehittämishankkeet, joilla pyritään lisäämään alan tuntemusta ja arvostusta. Näihin ehdotuksiin sisältyy kansainvälisten valmistusalan edistämisjärjestöjen perustaminen.- Ammattikunnan koulutuksen tehostaminenAkateemisessa koulutuksessa korostetaan usein teoriaa käytäntöön soveltamisen kustannuksella. Peruskoulutuksessa ei lisäksi aina ole osattu ottaa riittävästi huomioon teollisuuden tarpeita, minkä seurauksena valmistuneiden insinöörien taidot ovat usein puutteellisia. Tämä taas on heijastunut joidenkin teollisuudenhaarojen kykenemättömyytenä muokata innovaatioista menestyviä tuotteita. Teollisuuden ja koulutuslaitosten tulisikin lähestyä toisiaan ja tarkistaa tavoitteidensa tärkeysjärjestystä. Organisaatiomuutosten seurauksena yritysten itse järjestämä koulutus muuttuu jatkuvaksi prosessiksi, joka tähtää työntekijöiden taitojen pitämiseen ajan tasalla sekä heidän valmiuksiensa parantamiseen. Nämä ovat keskeisiä tekijöitä kaikissa järjestelmissä.- Itsenäiset ulkomaantoimipisteet (täydentävien kaupallisten toimintojen sijoittaminen tytäryhtiöihin)Ulkomaantoimipisteitä perustamalla on yleensä pyritty kasvattamaan markkinaosuutta ja pienentämään valmistuskustannuksia ulkomailla toimivan henkilöstön kehittämiseen on kiinnitetty vähemmän huomiota. Ulkomaantoimipisteiden itsenäisyyden vahvistaminen on kuitenkin usein eduksi, sillä silloin ne pystyvät reagoimaan joustavammin alueensa muuttuviin olosuhteisiin. Itsenäisyyden lisääminen on myös sopusoinnussa organisaatioiden hajauttamis-, vastuunjako- ja hierarkioidenmataloittamisperiaatteiden kanssa. Tämän lisäksi se tukee toimipisteen sijoitusalueen paikallista kehitystä ja edistää IMS-ohjelman tavoitteiden mukaisesti valmistustietouden leviämistä.- Yritysten tietopankit: tiedon säilyttäminen, kehittäminen ja käyttäminenTeollisuusyritysten tietolähteet ovat usein hajallaan ja tiedot vaikeasti löydettävissä. "Oppiva organisaatio" on malli, jonka avulla tiedot voidaan järjestää rakenteeksi, jota on mahdollista käyttää tehokkaasti hyödyksi päätöksenteossa. Tietomallien kehittäminen ja soveltaminen tarjoaa merkittävän kentän IMS-hankkeille.- Uusien tuotantoparadigmojen tehokkuuden arviointiperusteetUusien tuotantoparadigmojen on osoittauduttava tehokkuudeltaan entisiä paremmiksi, kun tarkasteluperusteina ovat kustannukset, laatu, jakelu ja joustavuus. Näistä ensimmäiset kolme ovat massatuotannossa yleisesti käytettyjä tehokkuuskriteerejä, kun taas joustavuus on uuden paradigmatuotannon avainkäsite. Uusien paradigmojen hyväksymisen edistämiseksi tehokkuuden arviointitapoja olisi kehitettävä.5. Virtuaali- ja verkostoyritystoimintaan liittyvät aiheetVerkostoyritystoiminnalla tarkoitetaan toimintatapaa, jossa yritys käyttää markkinoiden vaatimusten mukaisesti ulkopuolisia palveluita omistamatta niitä itse. Vaikka yritysten keskittyminen pääosaamisalueisiinsa tekee mahdolliseksi yhä vaikuttavammat saavutukset, tuotteiden ja palveluiden toimittaminen asiakkaille edellyttää asiantuntemusten yhdistämistä. Jatkuvasti muuttuvilla markkinoilla myös voimavarayhdistelmän on muututtava. Verkostoyritystoiminta, joka periaatteessa on rajattomasti mukautettavissa oleva tuotantovoimavara, on tässä mielessä ihanteelinen vaihtoehto. Malli on sovellettavissa suuriinkin yrityksiin, kun ne yhä yleisemmin muuntuvat pienemmistä yksiköistä koostuviksi.Verkostoyritystoiminta edellyttää edistyneiden tiedonsiirto- ja tietokantatekniikkojen hyväksikäyttöä. Suurimmat haasteet liittyvät kuitenkin organisaatiokysymyksiin.Aiheeseen liittyviä kehittämis- ja tutkimuskohteita ovat muun muassa seuraavat:- Verkostoyrityksen koko arvoketjun kattavan tiedonsiirron ja logistiikan määrittely- ja tukimenetelmät.- Arvoketjussa suunnitteluyhteistyötä tukevat rakenteet (kaupalliset, toiminnalliset ja tekniset), esimerkiksi yhteissuunnittelu yritysverkosten eri osien kesken.- Kulujen, vastuiden, riskien ja tuloksen jakamisperiaatteet ja -menetelmät verkostoyrityksessä.- Verkostoyrityksen itsenäisten yksiköiden välinen yhteistyö.Lisäys 2TUTKIMUS- JA KEHITYSHANKKEIDEN HENKISTÄ OMAISUUTTA KOSKEVIIN OIKEUKSIIN LIITTYVÄT SÄÄNNÖTTavoitteetNämä säännöt sisältävät pakolliset määräykset, joita Intelligent Manufacturing Systems (IMS) -ohjelman hankkeisiin osallistuvien kumppanien on noudatettava, sekä suositeltavat periaatteet. Määräysten tavoitteena on taata IMS-ohjelman hankkeissa hyödyksi käytettävää ja syntyvää henkistä omaisuutta koskevat oikeudet sekä varmistaa, että:a) osanottajien osallistumispanokset hankkeissa ja hankkeista saatu hyöty jaetaan tasapainoisesti ja tasapuolisesti,b) kumppanien joustavan kanssakäymisen edellyttämä toiminnanvapaus sekä hankkeiden väliset ja kumppanien väliset menettelyjen yhtenäisyysvaatimukset ovat tasapainossa jac) kumppanit jakavat tutkimuksen tulokset tasapuolisesti tavalla, joka suojaa yhteistyön aikana hyödyksi käytettyä ja syntynyttä henkistä omaisuutta.1 artikla Määritelmät1.1. Tilitys. Minkä tahansa hyvityksen, kuten tekijänoikeuskorvauksen tai käyttölupamaksun, jakaminen kahden kumppanin kesken, kun toinen kumppaneista ilmaisee tai siirtää yksin tai yhteisesti omistamaansa uutta tietoa kolmannelle osapuolelle tai myöntää kolmannelle osapuolelle siihen käyttöluvan.1.2. Sidos. Mikä tahansa oikeudellinen objekti, jonka jokin kumppani omistaa tai jota se hallitsee suoraan tai epäsuorasti tai joka omistaa tai hallitsee suoraan tai epäsuorasti jotakuta kumppania tai joka on saman omistus- tai hallintasuhteen alainen kuin jokin kumppani. Valtiollinen yhteisomistus- tai yhteishallintasuhde ei yksin synnytä sidosta.Omistus tai hallinta on olemassa suoraan tai epäsuorasti seuraavissa tapauksissa:a) yli 50 %:n omistus liikkeelle lasketusta omasta osakepääomasta taib) yli 50 %:n omistus osakkeista, jotka oikeuttavat äänestämään valittaessa johtavassa asemassa olevia henkilöitä, tai oikeus muulla tavoin valita tai nimittää johtavassa asemassa olevia henkilöitä tai enemmistöäänivalta taic) 50 %:n omistus osakkeista ja sopimuksellinen oikeus valvoa yrityksen johtamista ja toimintaa.1.3. Taustatieto. Taustatietoa koskevia oikeuksia lukuun ottamatta kaikki kumppanin tai sen sidoksen omistamat tai hallitsemat tiedot ja henkistä omaisuutta koskevat oikeudet, jotka eivät ole uutta tietoa.1.4. Taustatietoa koskevat oikeudet. Muuta kuin uutta tietoa olevat kumppanin tai sen sidoksien omistamat tai hallitsemat patentit, malli- ja hyödyllisyysmallioikeudet sekä näiden julkiseksi tulleet hakemukset, joita koskeva käyttölupa on tarpeen hankkeen toteuttamiseksi tai uuden tiedon kaupalliseksi hyödyntämiseksi.1.5. Luottamuksellinen tieto. Kaikki tieto, joka on luottamuksellista lain tai kirjallisen luottamuksellisuussopimuksen perusteella ja joka ei ole yleisesti saatavissa.1.6. Yhteenliittymä. Yhteenliittymän muodostaa vähintään kolme ryhmää, jotka ovat sopineet toteuttavansa yhdessä hankkeen.1.7. Yhteistyösopimus. Yhteenliittymän kumppanien laatima sopimus tai sopimukset hankkeen toteuttamiseksi.1.8. Uusi tieto. Hankkeen aikana luotu, keksitty tai kehitetty tieto ja henkistä omaisuutta koskevat oikeudet.1.9. Ryhmä. Osanottajan yhdeltä maantieteelliseltä alueelta tulevat hankkeen kumppanit.1.10. IMS-ohjelma. Intelligent Manufacturing Systems -ohjelma.1.11. Henkistä omaisuutta koskevat oikeudet. Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustavan yleissopimuksen (1) (Tukholma, 14.7.1967) 2 artiklan viii kohdassa määritetyt oikeudet tavara- ja palvelumerkkeihin, kaupallisiin nimiin ja alkuperää osoittaviin merkintöihin liittyviä oikeuksia lukuun ottamatta.1.12. Yleishyödyllinen yhteisö. Julkis- tai yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka ei toiminnassaan tavoittele taloudellista hyötyä ja joka ei itse käytä uutta tietoa kaupallisesti hyödyksi.1.13. Osanottaja. Australia, Kanada, EY, ohjelmaan osallistuva EFTA-maiden ryhmä (Itävalta, Norja, Ruotsi, Suomi ja Sveitsi), Japani ja Yhdysvallat sekä muut maat ja maantieteelliset alueet, jotka voidaan hyväksyä IMS-ohjelmaan osanottajien sopimalla tavalla.1.14. Kumppani. Oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö, joka on tiettyä hanketta koskevan yhteistyösopimuksen kumppani.1.15. Hanke. IMS-ohjelman alainen yhteenliittymän toteuttama tutkimus- ja kehityshanke.1.16. Tiivistelmä. Tiivistelmä, jossa esitetään hankkeen asema, tavoitteet ja tulokset, mutta joka ei sisällä luottamuksellista tietoa.2 artikla Pakolliset määräyksetJokaiseen yhteistyösopimukseen on sisällytettävä tämän artiklan 2.1-2.13 kohdan kanssa täysin yhdenmukaiset ehdot ja edellytykset. Yhteistyösopimuksissa on käytettävä tämän asiakirjan 1 artiklassa määriteltyjä käsitteitä.Jos hankkeeseen tai kumppaniehdokkaaseen tai tämän sidoksiin kohdistuu lakien tai sopimusten perusteella viranomaisvaatimuksia, jotka vaikuttavat yhteistyösopimuksen mukaisiin oikeuksiin ja velvoitteisiin, kumppaniehdokkaan on tehtävä selkoa tiedossaan olevista vaatimuksista muille kumppaneille ennen yhteistyösopimuksen allekirjoittamista. Jos hankkeeseen kohdistuu viranomaisvaatimuksia, kumppanien on varmistettava, että uuden tiedon omistamista, käyttöä, ilmaisemista ja käyttölupien myöntämistä koskevat ehdot ovat näiden pakollisten määräysten mukaiset.Kumppanit antavat hankkeen alussa toisilleen lyhyen selvityksen niistä sidoksistaan, jotka ovat yhteydessä hankkeen toteuttamiseen, samoin kuin näiden sidosten muutoksista hankkeen aikana. Yhteistyösopimukseen liittymisen yhteydessä sekä mahdollisten uusien sidosten syntyessä kumppanit voivat päättää yhteistyösopimuksen ehtojen sallimissa rajoissa, koskevatko näiden määräysten mukaiset oikeudet ja velvoitteet myös sidoksia.Kirjalliset sopimukset2.1. Kumppanit laativat ja allekirjoittavat kirjallisen, tämän asiakirjan kanssa sopusoinnussa olevan yhteistyösopimuksen, joka ohjaa hankkeen toteuttamista.Omistussuhteet2.2. Uuden tiedon omistaa se kumppani yksin tai ne kumppanit yhteisesti, jotka ovat sen luoneet.2.3. Kumppani, joka omistaa yksin uutta tietoa, voi ilmaista sen kolmannelle osapuolelle tai myöntää siihen muun kuin yksinoikeudellisen käyttöluvan ilman tilitysvelvollisuutta muille kumppaneille.2.4. Kumppani, joka omistaa yhteisesti uuttta tietoa, voi ilmaista sen kolmannelle osapuolelle tai myöntää siihen muun kuin yksinoikeudellisen käyttöluvan ilman muiden kumppanien suostumusta ja ilman, että näitä kohtaan syntyisi tilitysvelvollisuus, paitsi jos yhteistyösopimuksessa toisin määrätään.2.5. Kumppani voi siirtää yksin omistamansa oikeuden tai omistusoikeusosuutensa taustatietoon, taustatietoa koskeviin oikeuksiin ja uuteen tietoon kolmannelle osapuolelle ilman muiden kumppanien suostumusta ja ilman, että näitä kohtaan syntyisi tilitysvelvollisuus.Kumppanin, joka siirtää taustatietoa koskeviin oikeuksiin tai uuteen tietoon liittyviä omistusoikeuksiaan kolmannelle osapuolelle, on sidottava siirrot yhteistyösopimukseen ja vaadittava jokaiselta siirron vastaanottajalta kirjallinen sitoumus siitä, että tämä täyttää yhteistyösopimuksen perusteella siirrettyihin oikeuksiin liittyvät velvoitteet.Tietojen levittäminen2.6. Kaikki IMS-hankkeissa toimivat kumppanit ja IMS-ohjelman komiteat voivat tutustua hankkeiden tiivistelmiin.2.7. Yhteenliittymä laatii hankkeen päätyttyä julkisen kertomuksen, joka sisältää hankkeen tiivistelmän.KäyttöluvatUusi tieto2.8. Kukin kumppani sidoksineen voi käyttää uutta tietoa korvauksetta tutkimukseen ja kehitystyöhön sekä kaupallisesti. Kaupallisessa käytössä uuteen tietoon on käyttö-, valmistus-, valmistuttamis-, myynti- ja tuontioikeus. Erikoistapauksissa kumppanit voivat kuitenkin sopia yhteistyösopimuksessa,a) että kumppanina olevan yleishyödyllisen yhteisön omistaessa yksin uutta tietoa tämän tiedon kaupallisesta käytöstä maksetaan korvaus kyseiselle yhteisölle jab) että kumppanina olevan yleishyödyllisen yhteisön omistaessa uutta tietoa yhteisesti tämän tiedon kaupallisesta käytöstä maksetaan korvaus kyseiselle yhteisölle. Korvausten on kuitenkin oltava pieniä, eivätkä ne saa loukata IMS-ohjelman osallistumispanosten ja hyödyn jakamisessa noudatettavaa oikeudenmukaisuuden ja tasapuolisuuden periaatetta.2.9. Kumppani ja sen sidokset, jotka eivät omista uutta tietoa, eivät saa ilmaista sitä kolmannelle osapuolelle tai luovuttaa siihen saamaansa käyttölupaa edelleen. Kaikki kumppanit ja niiden sidokset voivat kuitenkin normaalin liiketoiminnann yhteydessäa) ilmaista uusia tietoja luottamuksellisesti, jos se on tarpeen tuotteiden valmistamiseksi, valmistuttamiseksi, tuomiseksi tai myymiseksi,b) luovuttaa edelleen uutta tietoa sisältävään konekieliseen tietokoneohjelmaan saamansa käyttöluvan,c) tarjota ja toimittaa tuotteita tai palveluita, joihin luonnostaan sisältyy uutta tietoa.Taustatieto2.10. Hankkeen kumppani voi halutessaan luovuttaa muille kumppaneille omistamaansa taustatietoa tai käyttöluvan siihen, mutta ei ole velvollinen tekemään sitä.2.11. Kumppani ja sen sidokset saavat ilman erillistä rahallista tai muuta korvausta käyttää toisen kumppanin tai sen sidosten taustatietoa koskevia oikeuksia ainoastaan hankkeen sisäisessä tutkimus- ja kehitystyössä.2.12. Kumppanin tai sen sidoksen on myönnettävä tavanomaisin kaupallisin ehdoin toisille kumppaneille tai niiden sidoksille käyttölupa omistamiinsa taustatietoa koskeviin oikeuksiin, jos uuden tiedon kaupallinen hyödyntäminen tätä edellyttää, paitsia) jos oikeudet omistavaa kumppania tai sen sidosta koskeva laki- tai sopimusvelvoite, joka on syntynyt ennen yhteistyösopimuksen allekirjoittamista, tämän estää. Velvoitteen alaiset taustatietoa koskevat oikeudet on lisäksi yksilöitävä yhteistyösopimuksessa,b) jos kumppanit poikkeuksellisesti sopivat toisin. Poikkeusmenettelyn alaiset taustatietoa koskevat oikeudet on yksilöitävä yhteistyösopimuksessa.Oikeuksien voimassaoloaika2.13. Yhteistyösopimuksessa on määrättävä, että kumppanien ja niiden sidosten uuteen tietoon, taustatietoon ja taustatietoa koskeviin oikeuksiin liittyvät oikeudet ja velvoitteet ovat voimassa yhteistyösopimuksen voimassaoloajan.3 artikla Seikat, joista yhteistyösopimuksessa on määrättäväKumppanien tulee sisällyttää yhteistyösopimukseen määräykset seuraavista seikoista:Tulosten julkistaminen3.1. Kumppanit päättävät, tarvitaanko hankkeen muiden tulosten kuin tiivistelmän julkistamiseen kaikkien kumppanien lupa.3.2. Kumppanit päättävät, voivatko kumppanina olevat yleishyödylliset yhteisöt julkaista yksin omistamaansa uutta tietoa osana akateemista toimintaansa. Jos näin päätetään, julkaisutoiminnassa on toteutettava 3.3 ja 3.4 kohdan mukaiset riittävät uuden tiedon suojausmenettelyt.Uuden tiedon suojaaminen3.3. Kumppanit sopivat menettelystä, jolla uudelle tiedolle haetaan henkistä omaisuutta koskevien oikeuksien mukainen lainsuoja, ja tehdessään keksinnön ne ilmoittavat saman hankkeen muille kumppaneille asianmukaisesti sille haetusta lainsuojasta sekä antavat siitä yleiskuvauksen.3.4. Kumppanit sopivat nopeasta ilmoittamisesta hankkeen muille kumppaneille sekä pyynnöstä ja keskinäisesti sovituin edellytyksin keksinnön julkistamisesta. Kumppanit sopivat myös avustavansa kohtuullisesti toisiaan kunkin omistaman uuden tiedon suojaamisessa, jos yksi tai useampi kumppani, joka omistaa uutta tietoa, ei aio tätä suojata.Luottamukselliset tiedot3.5. Kumppanit sopivat toimenpiteistä, joilla ne varmistavat, että kukin kumppani ja sen sidokset käyttävät ja luovuttavat saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan siten ja siinä laajuudessa kuin tietojen toimittamiseen liitetyt ehdot sallivat.Erimielisyyksien ratkaiseminen ja sovellettava lainsäädäntö3.6. Kumppanit sopivat yhteistyösopimuksessa tavasta, jolla mahdolliset erimielisyydet ratkaistaan.3.7. Kumppanit sopivat yhteistyösopimuksessa, mitä lakia yhteistyösopimukseen sovelletaan.4 artikla Valinnaiset säännöksetKumppanit voivat halutessaan sisällyttää yhteistyösopimukseen myös seuraavia seikkoja koskevia määräyksiä:SidoksetKilpailunrajoitusten estäminen ja kilpailulainsäädäntöSopimuksen irtisanominen ja purkaminenTyönantajien ja työntekijöiden väliset suhteetVientitarkastukset ja vaatimustenmukaisuusSopimuksen soveltamisalaKumppanien tarkoituksetKäyttölupien myöntäminen muiden hankkeiden kumppaneilleKäyttöluvan myöntäjän vastuun laajuus käyttöluvan saajan toiminnassaTeknologiaTyöntekijöiden osoittaminen ja vuokraaminen sekä näiden oikeudetUusien kumppanien hyväksyminen hankkeeseen ja hankkeesta eroaminenSopimuksen voimassaoloajan jälkeisen yhteistyön periaatteetLuottamuksellisen tiedon suojaaminen, käyttö ja salassapitovelvollisuudetJäännöstiedotTaustatietoa koskevien oikeuksien käyttölupamaksutTietokoneohjelmoinnissa käytettävä lähdekieliVerotusSopimuskauden pituus tai sopimuksen voimassaoloHankkeen luonteen ja olosuhteiden mukaan kumppanit voivat sisällyttää yhteistyösopimukseen myös muita seikkoja koskevia määräyksiä. Kumppaneiden on kysyttävä neuvoa omilta asiantuntijoiltaan ja pantava merkille, että valinnaiset määräykset eivät saa olla ristiriidassa näiden sääntöjen 1 ja 2 artiklan kanssa.(1) Katso lisäys 3.Lisäys 3MAAILMAN HENKISEN OMAISUUDEN JÄRJESTÖN PERUSTAVA YLEISSOPIMUS (TUKHOLMA, 14.7.1967)Sopimuksen 2 artiklan viii kohdan mukaan henkinen omaisuus käsittää". . . ne oikeudet, jotka liittyvät kirjallisiin, taiteellisiin ja tieteellisiin teoksiin; esittävien taiteilijoiden esityksiin, äänitteisiin ja radiolähetyksiin; keksintöihin kaikilla ihmistoiminnan aloilla; tieteellisiin löytöihin; hyödyllisyysmalleihin ja ammatillisesti käytettäviin malleihin; tavaramerkkeihin, palvelumerkkeihin sekä kaupallisiin nimiin ja alkuperää osoittaviin merkintöihin; suojaan vilpillistä kilpailua vastaan; ja kaikkiin muihin oikeuksiin, jotka johtuvat henkisestä toiminnasta teollisuuden, tieteen, kirjallisuuden ja taiteen aloilla."


type: caselaw

text:
 8.12.2014
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 439/28
 Ação intentada em 12 de maio de 2014 — Arvanitis e o./Parlamento Europeu e o.
 (Processo T-350/14)
 (2014/C 439/38)
 Língua do processo: grego
 Partes
 Demandantes: Athanasios Arvanitis (Rodes, Grécia) e outros 47 demandantes (representante: Ch. Papadimitriou, advogado)
 Demandados: Parlamento Europeu, Conselho Europeu, Conselho da União Europeia, Comissão Europeia, Banco Central Europeu, Eurogrupo.
 Pedidos
 Os demandantes concluem pedindo que o Tribunal Geral se digne:
 —
 Declarar que os demandados não legislaram, de modo que sejam plenamente aplicáveis os princípios gerais do direito da União, em especial a directiva relativa ao trabalho a termo, na sequência dos seus despedimentos da antiga sociedade Olympiaki Aeroporia, imposta por uma decisão da Comissão Europeia, transposta para a ordem jurídica grega pela Lei n.o 3717/2008;
 —
 Atribuir aos demandantes, e a todos os trabalhadores despedidos da antiga sociedade Olympiaki Aeroporia, através de um acto da União — directiva, regulamento ou outro acto normativo da União — com um efeito directo, a indemnização a que tinham direito como empregados permanentes, quando do seu despedimento-partida obrigatório da sociedade Olympiaki Aeroporia, e
 —
 Ordenar o pagamento de uma indemnização de 3 00 000 euros, através de um acto da União — directiva, regulamento ou outro acto normativo da União — com efeito directo a cada um dos demandantes como ressarcimento pela perturbação, a preocupação, a grave violação dos direitos fundamentais e a cessação prematura da sua vida profissional.
 Fundamentos e principais argumentos
 Em apoio da sua acção, os demandantes invocam dois fundamentos.
 1.
 Primeiro fundamento: a Lei n.o 3717/2008 que previu o encerramento do Olympiaki Aeroporia e o despedimento de todos os seus trabalhadores temporários é um verdadeiro acto da União que foi, substancialmente imposto pelas instituições da União, em especial pelo BCE e pela Comissão Europeia, e todas as medidas legislativas tomadas pelo Governo helénico foram tomadas em conformidade com as recomendações, e mais precisamente com base na decisão do Eurogrupo, do ECOFIN, do BCE e da Comissão Europeia.
 2.
 Segundo fundamento: o facto de não equiparar os trabalhadores temporários que trabalhavam na antiga sociedade Olympiaki Aeroporia aos outros trabalhadores permanentes da Olympiaki Aeroporia e o facto de os não ter indemnizado no momento da sua saída dessa sociedade causou-lhes um prejuízo directo, pessoal e sério privando-os do gozo dos seus direitos fundamentais.


text:
Zie ginds komt de detentieboot (2): vallen de nieuwe detentieboten wel of niet onder de oude uitspraak? – Danny Mekić
 In mijn vorige post introduceerde ik de detentieboten en de uitspraken van de Rechtbank en het Gerechtshof van Den Haag over de omstandigheden op in ieder geval twee van deze boten. Uit het kort geding dat tegen de Staat was aangespannen vloeide -kort gezegd- voort dat vreemdelingen niet langer dan zes maanden op een van deze detentieboten mogen verblijven.
 De uitspraken van de Rechtbank en het Gerechtshof van Den Haag gaan specifiek over de boten Reno en Biby Stockholm. Dat kan ook niet anders, want ten tijde van de uitspraak van het Gerechtshof Den Haag (op 26 april 2007) waren dit de enige twee in gebruik zijnde detentieboten in Nederland. Maar niet voor lang: in mei 2007 is een detentieboot in Dordrecht in gebruik genomen en kort geleden werden nog twee extra detentieboten gebouwd en afgemeerd in de Isaac Baarthaven te Zaandam.
 Vorige week diende er een procedure van een vreemdeling (bijgestaan door mr. Van Appia) tegen de Staat (bijgestaan door mr. Kras) waarin mede de vraag centraal staat in hoeverre het rechtmatig is om iemand binnen de zesmaandentermijn over te plaatsen naar een andere detentieboot, om precies te zijn een van de nieuwe detentieboten. mr. Van Appia bepleitte dat deze nieuwe detentieboten ook vallen onder het bereik van de uitspraak van het Gerechtshof Den Haag, omdat de omstandigheden op de boot gelijk dan wel ‘erger’ zijn dan op de oude/verouderde detentieboten. mr. Kras was het hier vanzelfsprekend niet mee eens. De Rechtbank had het duidelijk moeilijk en deed in deze specifieke zaak dan ook niet meteen mondeling haar uitspraak.
 Nieuwe detentieboot is andere boot?
 Uiterst relevant (hoewel dat tijdens de zitting niet heel erg besproken is, jammer genoeg) is de vraag in hoeverre de nieuwe detentieboten overeenkomen met de oude detentieboten, en dan wel op die punten die het Gerechtshof in haar vonnis bespreekt als zijnde redenen waarom het onrechtmatig is om vreemdelingen langer dan zes maanden op een dergelijke boot vast te houden:
 8. Het vorenoverwogene laat echter onverlet de -naar het hof heeft kunnen vaststellen en die ook door de Staat worden onderkend- gebouwelijke beperkingen die de detentieboten (deels naar hun aard) in zich dragen. De behuizing is krap, de gangen zijn smal en de plafonds zijn laag. De ramen in de verblijfsruimtes kunnen slechts tot op een kier worden geopend en bieden weinig lichtinval en uitzicht. Het sanitair is krap bemeten en is niet kierdicht van de verblijfsruimten gescheiden. Het terrein en de zich op de kade bevindende luchtkooien zijn omheind en overkapt met hekwerken en prikkeldraad. De recreatiezalen bieden weliswaar enige recreatieve voorzieningen als spelletjes, boeken en televisie, maar de zalen moeten door alle bewoners van de afdeling, niet zelden bestaand uit groepen van 36 personen, worden gedeeld. [..]
 Ik vermoed dat de nieuwe boten diezelfde gebouwelijke beperkingen kennen, een krappe behuizing hebben, smalle gangen bevatten en lage plafonds met zich meevoeren, etc. Ik verwacht dat de Rechtbank meer informatie op zal vragen over de boten, dan wel een bezoek af gaat leggen. Dat laatste hoop ik persoonlijk in ieder geval.
 Komende week zal ik zelf een bezoek afleggen aan een oude en nieuwe detentieboot en uiteraard zal ik mijn bevindingen met jullie delen.
 Tags: De Rechtbank, Den Haag, detentieboot, detentieboten, Gerechtshof Den Haag, informatie, Isaac Baarthaven, televisie


type: wikipedia

text:
Alfiere (Bishop), il cui vero nome è Lucas Bishop, è un personaggio dei fumetti creato da John Byrne (testi) e Whilce Portacio (testi e disegni) nel 1991, pubblicato dalla Marvel Comics. Appartiene al gruppo degli X-Men ed è apparso per la prima volta in The Uncanny X-Men (vol. 1) n. 282 del novembre 1991.
 Biografia del personaggio
 Lucas Bishop (di nazionalità australiana e di origine aborigena) nacque in un futuro possibile dell'universo Marvel in cui la guerra tra umani e mutanti aveva distrutto la Terra. Lucas venne marchiato come mutante con un segno a forma di M sul volto, attorno all'occhio destro; si arruolò alla X.S.E (Xavier's Security Enforcement), una forza di polizia creata per riportare il mondo alla normalità, quando le sentinelle sfuggirono al controllo desiderose di annientare gli umani e i mutanti.
 Alfiere con i suoi compagni inseguì il criminale mutante Trevor Fitzroy, famoso per le sue capacità di viaggiare nel tempo, in un varco temporale e si ritrovò nel presente degli X-Men, gli eroi che aveva sempre idolatrato da bambino. I suoi compagni vennero uccisi da Fitzroy e dai suoi alleati, rimasto solo venne trovato dagli X-Men e divenne presto un membro della squadra per molti anni.
 Alfiere ha fatto parte di una squadra guidata da Tempesta per recuperare i diari di Irene Adler in cui c'era scritto il destino dell'umanità e di una squadra di polizia composta da alcuni X-Men per garantire la sicurezza sia dei mutanti che degli umani. Durante queste avventure ha scoperto di essere un discendente del mutante Gateway, vecchia conoscenza degli X-Men.
 Civil War
 Infuriato con Ciclope per aver lasciato fuggire i mutanti rimasti dall'M-Day dall'istituto si unisce a Iron Man per recuperarli. Verrà contrastato da una squadra composta da Ciclope, Bestia, Arcangelo e l'Uomo Ghiaccio. È uno dei pochi mutanti ad aver assunto una posizione non neutrale durante Civil War, schierandosi di fatto a favore della registrazione (o meglio alleandosi con la fazione ad essa favorevole).
 Messiah Complex
 Qui Alfiere tenterà di uccidere la nuova mutante nata dopo l'M-Day, che nel suo futuro aveva causato la reclusione di tutti i mutanti in campi di concentramento. Cable riuscirà però a salvare la mutante, e a portarla nel futuro. Alfiere, per tentare di fermare Cable, colpisce e uccide apparentemente Xavier.
 Caccia a Hope
 Alfiere attaccò il mutante Forge per poter ottenere un dispositivo per viaggiare nel tempo, così da poter uccidere la bambina, ora chiamata Hope Summers, ufficialmente adottata da Cable. Per ucciderla distrusse il futuro dove lei e Cable si erano nascosti, utilizzando delle bombe nucleari. Hope e Cable riuscirono però a fuggire in altri futuri, e allora Alfiere distrusse anche quelli.
 Messiah War
 Alfiere incontro Stryfe, clone malvagio di Cable per farsi aiutare a uccidere Hope. Però poi lo tradì e lo lascio ad Apocalisse. Cable però lo lascio nel futuro, dove dovette affrontare i Reverant, comandati da Cassandra Nova.
 Uncanny X-Force
 Alfiere tornò indietro nel tempo per inseguire Cassandra, che si era recata nel passato per poter conquistare il modo prima. Alfiere si alleò con la X-Force di Tempesta per fermarla. Tempesta gli rubò però i ricordi riguardanti Hope, che però riacquisí dopo la sconfitta di Cassandra.
 Poteri e abilità
 Lucas Bishop è un mutante in grado di assorbire ed emettere vari tipi di energia, in quantità considerevoli.
 Egli assorbe costantemente queste forme di energia, sia radianti che conduttive, con una capacità notevole di assorbimento, risultando perciò quasi invulnerabile a questi attacchi di tipo energetico. Allo stesso modo è capace di assorbire l'energia cinetica, ma ad un livello molto inferiore rispetto alle altre, quindi rispetto a Sebastian Shaw che ha alcuni poteri simili, Alfiere risulta vulnerabile ai proiettili o ad un colpo inferto da un corpo contundente, come una mazza o un pugnale, essendo solo in grado di attutire parzialmente un simile colpo. Alfiere assorbe anche l'energia psichica emessa dai telepati, ciò gli consente di rallentare o attutire la loro presa sulla sua mente, ma non lo rende totalmente immune dai loro poteri. Ha mostrato inoltre la capacità di saper assorbire persino l'energia magica utilizzata da alcuni personaggi. C'è però un limite alle sue capacità di assorbimento e se lo supera di troppo, rischia l'autodistruzione.
 Ogni volta che assorbe una forma di energia può dunque utilizzarla per ricaricarsi ed Alfiere riutilizza le energie che ha assorbito in due modi principali: anzitutto con esse si rigenera e si rafforza, ottenendo così una forza ed una resistenza fisica sovrumane; è inoltre in grado di riemettere l'energia accumulata lanciando colpi energetici, sia direttamente dal proprio corpo, sia attraverso l'utilizzo di strumenti che la incanalano.
 In più è un abile utilizzatore di armi, utilizzando spesso delle speciali pistole o un grosso fucile, dentro i quali egli è in grado di incanalare le forme di energia che ha da poco assorbito. Egli ha mostrato delle eccellenti doti investigative.
 Bishop è un viaggiatore nel tempo e nello spazio ed ha mostrato l'abilità di essere sempre cosciente in quale epoca ed in che luogo si trovi, questa abilità può essergli derivata dal suo antenato Gateway, un navigatore spaziotemporale.
 Altre versioni
 Ultimate
 In Ultimate X-Men è molto più anziano ma è comunque un viaggiatore temporale, che intende proteggere il professor Xavier da Cable, che lo vuole uccidere. Credendo di aver fallito la propria missione, fonda un nuovo gruppo di X-Men.
 Tuttavia, egli sembrerebbe già comparso in Ultimate X-Men n. 22, quando Emma Frost chiede al governo statunitense alcuni giovani mutanti per creare una scuola per mutanti. Su uno schermo si vede un muscoloso afro-americano, ed il presidente dice: «no, ad Alfiere no». Tra l'altro il vecchio Alfiere incontra in carcere quello giovane e lo esorta a ravvedersi.
 Amalgam
 Nell'universo Amalgam a capo della JLX (la Justice League fusa con gli X-Men) c'è il misterioso Mister X che, sebbene parzialmente ispirato al Professor X, è in realtà l'amalgama di Alfiere e Martian Manhunter.
 Altri media
 Appare col volto dell'attore francese Omar Sy nel film X-Men - Giorni di un futuro passato (2014) di Bryan Singer.
 Note
 Collegamenti esterni
 Mutanti Marvel Comics
 Poliziotti immaginari
 Cacciatori di taglie immaginari


text:
 Wichtiger rechtlicher Hinweis
 |
 12008E/PRO/35
 Konsolidierte Fassung des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union - PROTOKOLLE - Protokoll (Nr. 35) über Artikel 40.3.3 der Verfassung Irlands
 Amtsblatt Nr. 115 vom 09/05/2008 S. 0321 - 0321
 PROTOKOLL (Nr. 35)ÜBER ARTIKEL 40.3.3 DER VERFASSUNG IRLANDSDIE HOHEN VERTRAGSPARTEIENSIND über folgende Bestimmungen ÜBEREINGEKOMMEN, die dem Vertrag über die Europäische Union, dem Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union und dem Vertrag zur Gründung der Europäischen Atomgemeinschaft beigefügt sind:Die Verträge, der Vertrag zur Gründung der Europäischen Atomgemeinschaft sowie die Verträge und Akte zur Änderung oder Ergänzung der genannten Verträge berühren nicht die Anwendung des Artikels 40.3.3 der irischen Verfassung in Irland.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 16.4.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 102/15
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 375/2011 AL COMISIEI
 din 11 aprilie 2011
 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Formaggella del Luinese (DOP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Formaggella del Luinese” depusă de Italia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (2).
 (2)
 Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 11 aprilie 2011.
 Pentru Comisie, pentru președinte
 Dacian CIOLOŞ
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.
 (2) JO C 220, 14.8.2010, p. 18.
 ANEXĂ
 Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:
 Clasa 1.3. Brânzeturi
 ITALIA
 Formaggella del Luinese (DOP)


text:
Lukuteoria on matematiikan ala, joka perinteisesti keskittyy luonnollisten lukujen tutkimukseen, esimerkiksi niiden jaollisuuteen ja alkulukuihin. Nykyään lukuteoria voi käsitellä myös laajempia lukujoukkoja. Lukuteoria on yksi vanhimmista matematiikan aloista, sillä sen juuret ulottuvat kauas menneisyyteen aina 4 000 vuoden päähän.
 Carl Friedrich Gaussin on väitetty sanoneen: "Matematiikka on tieteiden kuningatar ja lukuteoria on matematiikan kuningatar." Lukuteorialle on leimallista, että monet sen merkittävät ongelmat ovat helppoja maallikoillekin käsittää, mutta niiden ratkaisut ovat usein hyvin monimutkaisia ja vaativat useiden eri matematiikan alojen tuntemusta.
 Lukuteoria voidaan jakaa eri osa-alueisiin, kuten analyyttiseen ja algebralliseen lukuteoriaan.
 Historia
 Antiikin matemaatikoista merkittäviä lukuteorian tutkijoita ja kehittäjiä olivat Pythagoras, Eukleides ja Diofantos. Antiikin ajan jälkeen lukuteoriaa kehittivät muun muassa Aryabhata Intiassa ja Ibn al-Haytham islamilaisessa maailmassa. Modernin länsimaisen lukuteorian isänä voidaan pitää 1600-luvulla elänyttä ranskalaista lakimiestä ja matemaatikkoa Pierre de Fermat'ta.
 Jälkipolville Fermat'n nimi on tullut tunnetuksi kahdesta hänen nimeään kantavasta ongelmasta, Fermat'n pienestä lauseesta ja Fermat'n suuresta lauseesta. Fermat'n suuri lause oli pitkään kenties matematiikan kuuluisin ratkaisematon ongelma, kunnes Andrew Wiles ratkaisi sen 1990-luvulla. Työskentely ongelman parissa synnytti jopa uusia matematiikan lajeja, ja nämä aluevaltaukset ovat monesti olleet merkittävämpiä kuin lause itse.
 Fermat'n jälkeen suuria lukuteoreetikkoja ovat olleet muun muassa Leonhard Euler, Joseph-Louis Lagrange ja Carl Friedrich Gauss. Nykyäänkin lukuteoria on elävä matematiikan ala. Suomen tunnetuimpia nykyisiä lukuteoreetikkoja on Kaisa Matomäki.
 Lukuteorian peruskäsitteitä
 Lukuteoriassa jaollisuuden tutkimus on keskeisessä roolissa. Esimerkiksi Eukleideen algoritmilla voidaan löytää kahden kokonaisluvun suurin yhteinen tekijä. Tärkeitä objekteja lukuteoriassa ovat alkuluvut. Suuri kysymys on esimerkiksi lukujen jakaminen alkulukutekijöihin ja alkulukujen löytäminen. Usein käytetty työkalu lukuteoriassa on kongruenssi, joka perustuu jakoyhtälöön.
 Ratkaisemattomia lukuteoreettisia ongelmia
 Lukuteoriassa on paljon ongelmia, jotka on melko helppo selittää, mutta joille ei ole tähän mennessä löydetty ratkaisuja. Alla esimerkkinä muutamia.
 Goldbachin konjektuuri, joka väittää että mikä tahansa kahta suurempi parillinen luku on kahden alkuluvun summa.
 Väite, että alkulukukaksosia, eli alkulukuja joiden erotus on 2, on ääretön määrä.
 Collatzin konjektuuri, jonka mukaan tietty yksinkertainen iteraatio päätyy ennen pitkää aina arvoon 1.
 Onko olemassa parittomia täydellisiä lukuja?
 Riemannin hypoteesia pidetään yhtenä matematiikan tärkeimmistä ratkaisemattomista ongelmista. Se liittyy Riemannin zeeta-funktion nollakohtiin, mutta on hieman monimutkaisempi esittää kuin yllä mainitut ongelmat.
 Sovellukset
 Lukuteoriaa pidettiin pitkään puhtaasti teoreettisena matematiikan osa-alueena, mutta nykyään sen tuottamia tietoja käytetään hyväksi muun muassa kryptografiassa. Monet salausmenetelmät, kuten RSA, perustuvat kokonaislukujen tekijöihinjakoon.
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Encyclopaedia Britannica: number theory
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 30.8.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 C 223/38
 Rikors ippreżentat fil-15 ta' Lulju 2008 — Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej vs Ir-Renju ta' l-Iżvezja
 (Kawża C-322/08)
 (2008/C 223/63)
 Lingwa tal-kawża: L-Iżvediż
 Partijiet
 Rikorrenti: Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej (rappreżentanti: M. Condou-Durande u J. Enegren, aġenti)
 Konvenut: Ir-Renju ta' l-Iżvezja
 Talbiet
 —
 tiddikjara li, billi ma adottax il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi neċessarji sabiex jikkonforma ruħu mad-Direttiva tal-Kunsill 2004/83/KE, tad-29 ta' April 2004 (1), u, f'kull każ, billi naqas milli jinforma lill-Kummissjoni b'dan, ir-Renju ta' l-Iżvezja naqas milli jwettaq l-obbligi tiegħu taħt l-imsemmija direttiva;
 —
 tikkundanna lir-Renju ta' l-Iżvezja għall-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 It-terminu għat-traspożizzjoi tad-direttiva skada fl-10 ta' Ottubru 2006.
 (1) Direttiva tal-Kunsill 2004/83/KE, tad-29 ta' April 2004, dwar livelli stabbiliti minimi għall-kwalifika u l-istat ta' ċittadini nazzjonali ta' pajjiżi terzi jew persuni mingħajr stat bħala refuġjati jew bħala persuni li nkella jeħtieġu protezzjoni internazzjonali u l-kontenut tal-protezzjoni mogħtija (ĠU L 304, p. 12).


text:
 21.6.2008
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 158/2
 A Bíróság (második tanács) 2008. május 8-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf, a Tribunal de grande instance de Nanterre [Németország, Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Zuckerfabrik Jülich AG (korábban Jülich AG) kontra Hauptzollamt Aachen
 (C-5/06. és C-23/06. – C-36/06. sz. egyesített ügyek) (1)
 (Cukor - Termelési illetékek - A kvótarendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok - Az exportálható többlet meghatározása - Az átlagos veszteség meghatározása)
 (2008/C 158/03)
 Az eljárás nyelve: német és francia
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Finanzgericht Düsseldorf, Tribunal de grande instance de Nanterre
 Az alapeljárás felei
 Felperesek: Zuckerfabrik Jülich AG (korábban Jülich AG) (C-5/06), Saint Louis Sucre SNC (C-23/06), Société des Sucreries du Marquenterre SA (C-24/06), SA des Sucreries de Fontaine Le Dun, Bolbec, Auffray (SAFBA) (C-25/06), SA Lesaffre Frères (C-26/06), Tereos, a Sucreries, Distilleries des Hauts de France jogutódja (C-27/06), SA Sucreries & Distilleries de Souppes – Ouvré fils (C-28/06), SA Sucreries de Toury et Usines Annexes (C-29/06), Tereos (C-30/06), Tereos, az SAS Sucrerie du Littoral Groupe SDHF jogutódja (C-31/06), Cristal Union (C-32/06), Sucrerie Bourdon (C-33/06), SA Sucrerie de Bourgogne (C-34/06), SAS Vermendoise Industries (C-35/06), SA Sucreries et Raffineries d'Erstein (C-36/06)
 Alperesek: Hauptzollamt Aachen (C-5/06), Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers (C-23/06–C-36/06)
 Tárgy
 Előzetes döntéshozatal iránti kérelmek – Finanzgericht Düsseldorf, Tribunal de grande instance de Nanterre – A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 178., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 33. kötet, 17. o.) 15. cikkének értelmezése – A cukorágazatban a közlemények tekintetében az alkalmazás részletes szabályainak megállapításáról szóló 779/96/EK rendelet és a kvótarendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 314/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 27-i 1140/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 160., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 39. kötet, 172. o.) által módosított, a cukorágazatban a kvótarendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. február 20-i 314/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 50., 40. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 35. kötet, 190. o.) 6. cikke (4) bekezdésének érvényessége – A 2003/2004-es gazdasági évre a cukorágazatban a termelési illeték összegének megállapításáról szóló, 2004. október 14-i 1775/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 316., 64. o.) érvényessége – Az összes kivitelre került cukor, izoglukóz- és inulinszirup-mennyiség figyelembe vétele az exportálható többlet meghatározása során, a cukor tonnánkénti átlagos veszteségének meghatározása során azonban kizárólag azoknak a mennyiségeknek a figyelembe vétele, amelyek után ténylegesen sor került export-visszatérítés nyújtására
 Rendelkező rész
 A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében az exportálható többlet kiszámításához az e cikk hatálya alá eső exportált termékek teljes mennyiségét le kell vonni a fogyasztásból, függetlenül attól, hogy ténylegesen fizettek-e visszatérítést vagy sem.
 Az említett rendelet 15. cikke (1) bekezdésének d) pontját úgy kell értelmezni, hogy az e cikk hatálya alá eső exportált termékek teljes mennyiségét – függetlenül attól, hogy ténylegesen fizettek-e visszatérítést vagy sem – figyelembe kell venni mind az exportálható többlet, mind a termék tonnánkénti átlagos veszteségének meghatározásakor.
 A 2002/2003-as gazdasági évre a cukorágazatban a termelési illeték összegének megállapításáról szóló, 2003. október 7-i 1762/2003/EK bizottsági rendelet és a 2003/2004-es gazdasági évre a cukorágazatban a termelési illeték összegének megállapításáról szóló, 2004. október 14-i 1775/2004/EK bizottsági rendelet érvénytelen.
 A 2001/2002-es gazdasági évre a cukorágazatban a termelési illeték összegének, valamint a kiegészítő illeték mértékének megállapításáról szóló, 2002. október 15-i 1837/2002/EK bizottsági rendelet vizsgálata során nem merült fel az annak érvényességét befolyásoló körülmény.
 (1) HL C 74., 2006.3.25.


text:
2.4.87 Jornal Oficial das Comunidades Europeias N? C 8 7 / 1 5
 Proposta de regulamento (CEE) do Conselho que altera o Regulamento (CEE) n? X/87 que
 estabelece a organização comum do mercado vitivinícola
 COM(87) 91 final
 (Apresentada pela Comissão ao Conselho em 18 de Março de 1987)
 (87/C 87/12)
 O CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, 2. O Anexo VI é alterado do seguinte modo:
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comuni- a) O título do n? 1 passa a ter a seguinte redacção:
 dade Económica Europeia, e, nomeadamente, o seu arti- «1. Práticas e tratamentos enológicos que podem
 go 43?, ser utilizados nas uvas frescas, no mosto de
 uvas, no mosto de uvas parcialmente fermen-
 Tendo em conta a proposta da Comissão, tado, no mosto de uvas parcialmente fermen-
 tado proveniente de uvas passadas, no mosto
 Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu, de uvas concentrado e no vinho novo ainda em
 fermentação.»
 Tendo em conta o parecer do Comité Económico e So-
 cial, b) O título do n? 3 passa a ter a seguinte redacção:
 «3. Práticas e tratamentos enológicos que podem
 Considerando que se mostra necessário tornar o Regula- ser utilizados no mosto de uvas parcialmente
 mento (CEE) n? X/87 do Conselho conforme com as fermentado, destinado ao consumo humano
 normas que constam do Regulamento (CEE) n? . . . do directo no estado em que se encontra, no
 Conselho, de . . . , relativo à elaboração e à comercializa- vinho próprio para a preparação de vinho de
 ção dos vinhos licorosos produzidos na Comunidade e mesa, no vinho de mesa, no vinho espumante,
 estatuir com base nas práticas enológicas, o reconheci- no vinho espumante gaseificado, no vinho fri-
 mento da utilização tradicional do caramelo na colora- sante, no vinho frisante gaseificado, nos vinhos
 ção dos produtos referidos, licorosos e nos v.l.q.p.r.d.»
 c) E aditada a seguinte alínea à lista que figura no
 ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
 n?3:
 «x) Adição de caramelo com vista a reforçar a cor
 Artigo 1°
 dos vinhos licorosos e dos v.l.q.p.r.d.».
 O Regulamento (CEE) n° X / 8 7 é alterado como segue:
 Artigo 2o.
 1. Ao n°. 1 do artigo 70? é aditada a alínea seguinte:
 O presente regulamento entra em vigor em 1 de Setem-
 «c) Para os vinhos licorosos que se destinam ao con- bro de 1987.
 sumo humano directo:
 — têm um teor alcoólico, em volume, adquirido O presente regulamento é obrigatório em todos os seus
 superior ou igual a 15 % vol e inferior a 22 % elementos e directamente aplicável em todos os Estados-
 vol.» -membros.


text:
devizahitelek - Jogászvilág
 Semmisek a horvát svájci frank alapú jelzáloghitelek
 2018. július 12. 14:36
 Semmissé nyilvánította a svájci frank alapú jelzáloghitelt a horvát legfelsőbb kereskedelmi bíróság arra hivatkozva, hogy a bankok 2004 és 2008 között nem tájékoztatták ügyfeleiket az ilyen devizahitelek magas kockázatáról - írta a Vecernji List című horvát lap. A bankoknak több mint 10 milliárd kunát (437 milliárd forint) kell megtéríteniük ügyfeleiknek
 2018. május 31. 15:47
 AB: nem alaptörvény-ellenes az MNB elnökének elszámolási szabálya
 2017. február 13. 7:30
 Az Alkotmánybíróság elutasította az 54/2014. (XII. 10.) MNB rendelet 6. § (2) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói indítványokat, a jogszabályi rendelkezés értelmezésére azonban alkotmányos követelményt fogalmazott meg. A döntéshez Pokol Béla és Stumpf István csatoltak különvéleményt.
 A hitelező megfosztható a kamattól és a költségektől
 2016. november 25. 9:00
 Az Európai Unió Bírósága eseti döntésével érintett ügyben felperes 700 euró összegű kölcsönt vett fel alperes banktól, azonban a hitelszerződésben nem került feltüntetésre a Teljes Hiteldíj Mutató (THM) mértéke. A bíróság megállapítása szerint ez ellentétes a 2008/48 irányelv 10. cikk (2) bekezdésével, amelynek megsértése a tagállamok által szankcionálható. A Bíróság a hitelező minden kamattól és a költségének érvényesítésétől való megfosztását arányos szankciónak minősítette.
 Támadják a Kúria kollégiumvezetőjét
 2016. április 20. 10:34
 A köztársasági elnöknél kezdeményezte ügyvédek egy csoportja a Kúria polgári kollégiuma vezetőjének felelősségre vonását, miután Wellmann György a múlt héten lényegében elnézést kért a bankszövetségtől egy, a Kúrián született ítélet miatt – értesült a Magyar Nemzet.
 Magyar devizahiteles ügyben döntött az EU bírósága
 2015. december 3. 12:22
 A devizaalapú kölcsönök bizonyos típusainak részét képező árfolyamműveletek nem tekinthetők befektetési szolgáltatásnak, ezen műveletek nem tartoznak tehát a befektetők védelmére vonatkozó uniós jogszabályok hatálya alá - állapította meg az Európai Unió Bírósága egy magyar ügyre vonatkozóan csütörtökön közzétett ítéletében.
 AB: nem alkotmányellenes a forintosítás
 2015. december 2. 14:53
 Az AB határozata szerint alkotmányos módon avatkozott be a szerződési szabadságba a jogalkotó.
 Megfékezi a lakosság adósságát a Magyar Nemzeti Bank
 2015. március 24. 7:30
 A 2008-as évek előtt felfutó devizahitelezés nagymértékű lakossági eladósodottságot eredményezett, mivel a gazdasági- és hitelválsággal életbe lépő devizaárfolyamok magasba törése megfizethetetlenné tette azokat a hiteleket, amelyeket egyébként is nagy számban a lakosság azon része vett fel, akik nem voltak felkészülve egy nagyobb anyagi kiadásra. A lakosság részéről devizában történő ilyen nagyfokú eladósodás nem csak komoly szociális problémákhoz vezetett azáltal, hogy sokaknak el kellett hagyni otthonukat, hanem ezen túlmenően az ország labilitását is megnövelték a hitelek mögötti külső devizaforrások.
 Devizahitelek: javaslatot készített a Kúria
 2015. február 18. 16:28
 A devizahitelekkel kapcsolatos végrehajtás megszüntetése, illetve szerződés érvénytelensége iránti perek gyakorlatának és szabályozásának egyértelműsítését célzó javaslatot készített a Kúria - jelentette be Harter Mária, a legfelsőbb bírói fórum tanácselnöke egy szerdai budapesti háttérbeszélgetésen.
 Az állam nyerte az első devizahiteles pert
 2014. augusztus 22. 14:58


text:
Хюе () е град в Централен Виетнам. Той е бивша столица на страната и е известен със своите паметници и архитектура. В града живеят 302 983 души (по данни от 2009 г.). През 1968 г., по време на Виетнамската война, градът е превзет от САЩ. Всяка година в Хюе се провежда юношеска спартакиада.
 Образование
 Хюе Институт по изкуства
 Педагогически институт Хюе
 Медицински институт Хюе
 Източници
 Градове във Виетнам
 Исторически столици


text:
 12.1.2008
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 8/8
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Izteikts ar Court of Appeal (Civil Division) (Apvienotā Karaliste) 2007. gada 5. novembra rīkojumu — L'Oréal SA, Lancôme parfums et beauté & Cie SNC, Laboratoire Garnier & Cie/Bellure NV, Malaika Investments Ltd, kas tirgo ar nosaukumu “Honey pot cosmetic & Perfumery Sales”, Starion International Ltd
 (Lieta C-487/07)
 (2008/C 8/15)
 Tiesvedības valoda — angļu
 Iesniedzējtiesa
 Court of Appeal (Civil Division)
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītājas: L'Oréal SA, Lancôme parfums et beauté & Cie SNC, Laboratoire Garnier & Cie
 Atbildētājas: Bellure NV, Malaika Investments Ltd, kas tirgo ar nosaukumu “Honey pot cosmetic & Perfumery Sales”, Starion International Ltd
 Prejudiciālie jautājumi
 1)
 Ja tirgotājs, reklamējot savas preces vai pakalpojumus, izmanto konkurentam piederošu reģistrētu preču zīmi, lai salīdzinātu viņa tirgoto preču iezīmes (un it īpaši smaržu) ar preču, ko ar minēto preču zīmi tirgo konkurents, iezīmēm (un it īpaši smaržu) tādā veidā, ka tas nerada sajaukšanas iespēju vai citādi neapdraud preču zīmes kā izcelsmes norādes pamatfunkciju, vai šāda izmantošana atbilst Direktīvas 89/104 5. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam?
 2)
 Ja tirgotājs tirdzniecības gaitā (it sevišķi salīdzinājuma sarakstā) izmanto pazīstamu reģistrētu preču zīmi, lai norādītu uz viņa paša produkta iezīmi (it īpaši tā smaržu) tādā veidā, ka:
 (a)
 tas nerada nekāda veida sajaukšanas iespēju; un
 (b)
 tas neietekmē produktu tirdzniecību ar pazīstamo reģistrēto preču zīmi; un
 (c)
 tas neapdraud preču zīmes kā izcelsmes garantijas pamatfunkciju un nekaitē šīs preču zīmes reputācijai, aptraipot tās tēlu, padarot to neskaidru vai kādā citā veidā; un
 (d)
 tam ir būtiska loma tirgotāja produkta reklāmā,
 vai šī izmantošana atbilst Direktīvas 89/104 5. panta 1. punkta a) apakšpunktam?
 3)
 Ko nozīmē frāze “negodīgi neizmanto priekšrocības” 3.a panta [1. punkta] g) apakšpunktā Maldinošās reklāmas direktīvā (84/450), ar grozījumiem, kas izdarīti ar Salīdzinošās reklāmas direktīvu (97/55), un it īpaši, ja tirgotājs salīdzinājuma sarakstā salīdzina savu produktu ar produktu ar pazīstamu preču zīmi, vai viņš tādējādi negodīgi izmanto priekšrocības, kādas rada pazīstamās preču zīmes reputācija?
 4)
 Ko nozīmē frāze “preces vai pakalpojumus neattēlo kā [..] imitācijas vai atdarinājumus” minētās direktīvas 3.a panta [1. punkta] h) apakšpunktā un it īpaši vai šī frāze attiecas uz gadījumu, kurā, nekādā veidā neradot sajaukšanas iespēju vai maldināšanu, persona vienīgi patiesi apgalvo, ka tās produktam ir tāda būtiska iezīme (smarža), kas ir līdzīga pazīstama produkta, kuru aizsargā preču zīme, smaržai?
 5)
 Ja tirgotājs izmanto apzīmējumu, kas ir līdzīgs reģistrētai preču zīmei ar reputāciju, un šis apzīmējums nav sajaucami līdzīgs šai preču zīmei tādējādi, ka:
 (a)
 netiek izjaukta vai apdraudēta reģistrētās preču zīmes būtiskā funkcija nodrošināt izcelsmes garantiju;
 (b)
 reģistrētā preču zīme vai tās reputācija netiek aptraipīta vai padarīta neskaidra un nepastāv arī tāds risks;
 (c)
 preču zīmes īpašnieka tirdzniecība netiek nelabvēlīgi ietekmēta; un
 (d)
 preču zīmes īpašniekam netiek atņemta viņa preču zīmes reklamēšanas, uzturēšanas vai pastiprināšanas sniegtais labums;
 (e)
 tomēr tirgotājs gūst komerciālu labumu, izmantojot savu apzīmējumu tāpēc, ka tā ir līdzīga reģistrētajai zīmei,
 vai šī izmantošana nozīmē, ka tiek “negodīgi izmanto[tas] priekšrocības”, kādas rada pazīstamās preču zīmes reputācija Preču zīmju direktīvas 5. panta 2. punkta izpratnē?