type: other

text:
Skat.dk: Maskeret udlodning - salg af overskudsselskab - beskatning af avance
 03 Dec 2001 09:33
 SKM2001.593.DEP
 15.99-78-2020
 Kommentar, salg, overskudsselskab, maskeret udlodning, beskatning, avance, forlig
 Kommentar til SKM2001.538.HR. Skatteministeriet har på baggrund af Højesterets dom refereret i SKM 2001, 88 HR, taget bekræftende til genmæle i en sag, hvor en skatteyder i forbindelse med salg af et tomt selskab efter den såkaldte nettoafregningsmetode blev beskattet af værdien af et selskabs aktiver efter LL § 16 A (maskeret udlodning).
 Ligningsvejledningen 2000 S.F.2, S.F.2.1.11, S.F.2.3.6
 1. Sagens faktiske omstændigheder og forløb
 Nedenfor refereres sagen kort, idet der i øvrigt henvises til den udførlige sagsfremstilling i landsrettens dom.
 Samtlige anparter i det tomme selskab A blev i 1992 solgt til en samlet værdi af 9.132.638 kr. I henhold til salgsaftalen blev samtlige A’s aktiver for sælgers regning konverteret til kontanter og herefter overført til køber (sagsøger).
 Afregningen for salget af A skete efter nettoafregningsmetoden, således at køber fik tilsendt en check på 1.206.928 kr. (differencen) mellem aktivernes værdi på 10,3 mio. kr. og den aftalte salgssum på ca. 9,1 mio. kr.
 Vestre Landsret stadfæstede ved dom af 12. april 2000 Landsskatterettens kendelse, hvorefter sagsøger beskattes af et beløb som maskeret udlodning efter LL § 16 A svarende til værdien af A’s aktiver på ca. 10,3 mio. kr. Således anfører landsretten, at der ikke er grundlag, hverken i lovbestemmelser eller almindelige retsgrundsætninger, for at antage, at dette resultat skulle være uforeneligt med den omstændighed, at sagsøgeren har erkendt at være erstatningsansvarlig for den skete overtrædelse af den dagældende anpartsselskabslovs § 84, stk. 2, og herfor betalt erstatning på 1.283.012 kr.
 Dommen blev af sagsøger indbragt for Højesteret. For Højesteret tog Skatteministeriet bekræftende til genmæle overfor sagsøgers påstand. Højesteret afsagde den 22. maj 2001 dom i overensstemmelse hermed, jf. SKM 2001, 538 HR.
 2. Begrundelsen for indgåelsen af forliget
 I en tilsvarende sag, SKM 2001, 88 HR, afsagde Højesteret den 14. december 2000 dom. Også her var der tale om, at et selskab var solgt efter nettoafregningsmetoden, hvorefter sælgerne blev beskattet af maskeret udlodning efter LL § 16 A af det beløb, der som betaling for anparterne blev overflyttet fra det solgte selskabs konto til dem.
 Højesteret nåede her frem til, at en aftale om salg med anvendelse af nettoafregningsmetoden hverken civilretligt eller skatteretligt kan anses som en udlodning til sælgeren. Højesteret henviser i præmisserne til Højesterets dom af 22. juni 2000 (TfS 2000, 585 H). Højesteret anfører videre, at overførslen af selskabets midler til sagsøgerne må anses som udtryk for sælgerens modtagelse af købesummen fra køberen.
 Henset til Højesterets dom i denne sag og præmisserne her er det Skatteministeriets opfattelse, at ministeriet ikke ville få medhold ved Højesteret i nærværende sag. På denne baggrund tog Skatteministeriet bekræftende til genmæle overfor skatteyderens påstand.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 28.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 138/4
 Ordú na Cúirte (an Seachtú Dlísheomra) an 10 Feabhra 2022 (iarraidh ar réamhrialú ón gCúirt Riaracháin Achomhairc, Lyon – an Fhrainc) – Ministre de l’Économie, des Finances et de la Relance v Les Anges d’Eux SARL, Echo 5 SARL, Cletimmo SAS
 (Cás C-191/21)
 (2022/C 138/04)
 Teanga an cháis: an Fhraincis
 Tionscnaíodh an cás seo roimh an 1 Eanáir 2022, dáta deiridh an mhaolaithe ar an nGaeilge.


text:
PPCD cere dizolvarea Legislativului ?i convocarea alegerilor parlamentare anticipate
 Discursul pre?edintelui PPCD, Iurie Ro?ca, în cadrul conferin?ei de pres? din 10 martie 2010
 Aceast? conferin?? de pres? este determinat? de conferin?a de pres? de ieri (9 martie 2010 – n.n.) organizat? de conduc?torii AIE, care s-a terminat cu acele declara?ii prin care am aflat urm?toarele: Cei patru conduc?tori ai coali?iei de guvern?mânt au ?inut în cadrul conferin?ei de pres? s? sublinieze c? alegerile parlamentare în Republica Moldova ar urma s? aib? loc peste 4 ani.
 Urm?torul punct: Foarte curând va fi organizat un referendum prin care se va adopta o nou? constitu?ie. ?i c? în acest fel se va realiza o reform? constitu?ional? democratic? ?i necesar? Republicii Moldova.
 În Republica Moldova are loc uzurparea puterii de stat
 Vreau s? atrag aten?ia asupra câtorva elemente fundamentale care ?in de Constitu?ia Republicii Moldova ?i care astfel invalideaz? pozi?ia oficial? adoptat? de coali?ia de guvern?mânt în aceast? chestiune. Mai mult decât atât, putem afirma cu certitudine c? în Republica Moldova are loc uzurparea puterii de stat.
 Iat? care sunt principalele articole din Constitu?ie la care a? dori s? fac trimitere pentru c?, dac? a?i observat, cei care ieri au f?cut o conferin?? de pres? nu au catadicsit s? prezinte în fa?a opiniei publice argumentele de ordin juridic sau constitu?ional. De altfel, felul ?ifonat în care ar?tau cei 4 conduc?tori ai AIE mi-a amintit de o imagine din august 1991 din momentul puciului pe care l-au pus la cale Ghenadie Ianaiev ?i al?i câ?iva conduc?tori ai statului sovietic împotriva lui Mihail Gorbaciov. Care este asem?narea? Aspectul exterior: mâinile tremurânde. Cea mai frumoas? întrebare pe care a adresat-o o domni?oar? în august 1991 lui Ghenadie Ianaiev a fost urm?toarea: Tovar??e Ianaiev, dar de ce v? tremur? mâinile? Aceast? întrebare ar fi fost bine s? r?sune din partea mass-media atunci când cei 4 conduc?tori foarte ?ifona?i au c?utat s? prezinte aceast? solu?ie (adoptarea unei noi constitu?ii – n. n.) ca pe o ie?ire din impas. Eu voi cita cu permisiunea dumneavoastr? câteva alineate importante din Constitu?ia Republicii Moldova. „Parlamentul este în drept s? adopte o lege cu privire la modificarea Constitu?iei dup? cel pu?in 6 luni de la data prezent?rii ini?iativei corespunz?toare. Legea se adopt? cu votul a dou? treimi din deputa?i”. Iat? c? Articolul 143, alineatul 1, pe care l-am citat, deja este înc?lcat sau se inten?ioneaz? înc?lcarea lui în dou? puncte. Ar fi de presupus c? o treime de deputa?i, a?a cum stabile?te Articolul 141, ar avea ini?iativa s? prezinte un nou proiect de constitu?ie c?tre Curtea Constitu?ional?. Este absolut clar c? acelea?i prevederi constitu?ionale oblig? Curtea Constitu?ional? s? examineze timp de 6 luni respectiva ini?iativ?. Atrag aten?ia ?i asupra faptului c? prin Articolul 141, alineatul 2, este stipulat urm?toarele: proiectele de legi constitu?ionale vor fi prezentate Parlamentului numai împreun? cu avizul Cur?ii Constitu?ionale, adoptat cu votul a cel pu?in 4 judec?tori. V? atrag aten?ia c?, potrivit Articolului 136 al Constitu?iei, Curtea Constitu?ional? este format? din 6 judec?tori. Cu ce drept cei patru lideri AIE ?i-au arogat atribu?iile Cur?ii Constitu?ionale ?i declar? c? referendumul cu privire la adoptarea unei noi constitu?ii ar urma s? se desf??oare în urm?toarele câteva s?pt?mâni sau, cel mult, luni? Articolul 142 al Constitu?iei este foarte important ?i constituie o piedic? de baz? în calea inten?iilor celor 4 aventurieri. Acest articol se nume?te „Limitele revizuirii” ?i sun? în felul urm?tor: „Dispozi?iile privind caracterul suveran, independent ?i unitar al statului, precum ?i cele referitoare la neutralitatea permanent? a statului pot fi revizuite numai cu aprobarea lor prin referendum cu votul majorit??ii cet??enilor înscri?i în listele electorale”. Asta ar însemna din start c? validarea unei noi constitu?ii, dup? respectarea condi?iilor pe care le-am enumerat, ar presupune un num?r de cel pu?in 50 plus 1 din lista total? a aleg?torilor ca referendumul s? fie validat. S? ne imagin?m pentru moment c? toate condi?iile legale sunt întrunite ?i respectivul referendum invalideaz? ini?iativa AIE privind adoptarea unei noi constitu?ii. Prin urmare, criza politic? din Republica Moldova se va aprofunda ?i mai mult.
 A? dori, de asemenea, s? atrag aten?ia asupra faptului c? în conferin?a de pres? de ieri domnul pre?edinte în exerci?iu Mihai Ghimpu, care am în?eles c? a absolvit Facultatea de Drept la Universitatea de Stat din Republica Moldova, a sus?inut c? proiectul de lege al unei noi constitu?ii ar fi urmat s? fie adoptat articol cu articol de c?tre majoritatea parlamentar?. Adic? 50% + 1 din parlamentari substituie cele dou? treimi de voturi cerute de Constitu?ia Republicii Moldova. Orice copil cu o minim? alfabetizare juridic? în?elege c? legea nu poate avea putere retroactiv?, iar Constitu?ia Republicii Moldova nu poate fi revizuit? ca o abstrac?iune, ci pornindu-se de la normele constitu?ionale în vigoare.
 Dac? conduc?torii AIE nu doresc s? studieze textul Constitu?iei, ei ar face bine s? studieze Codul Penal
 Pornind de la aceste elemente pot s? v? declar cu toat? certitudinea c? în ultima jum?tate de an s-a observat în mod clar c? întreaga linie de comportament a coali?iei de guvern?mânt este orientat? spre subminarea institu?iilor democratice din Republica Moldova, spre distrugerea legisla?iei democratice ?i spre uzurparea puterii de stat în ?ara noastr?. Astfel încât, dac? conduc?torii AIE nu doresc s? studieze textul Constitu?iei Republicii Moldova, ei ar face bine s? studieze Codul Penal, de exemplu, Articolul 339. Vreau s? dau citire acestui articol care scap? aten?iei opiniei publice. Articolul se cheam? „Uzurparea puterii de stat”. „Ac?iunile s?vâr?ite în scopul uzurp?rii sau men?inerii for?ate a puterii de stat cu înc?lcarea prevederilor Constitu?iei Republicii Moldova se pedepsesc cu închisoare de la 12 pân? la 20 de ani. Acelea?i ac?iuni care au provocat schimbarea prin violen?? a orânduirii constitu?ionale, decesul unei persoane, alte urm?ri grave, se pedepsesc cu închisoare de la 20 de ani pân? la 25 de ani sau cu deten?iune pe via??”. V? atrag aten?ia c?, în cazul demiterii pre?edintelui Cur?ii Supreme de Justi?ie, Ion Muruianu, tocmai acest lucru s-a produs. Exact a?a cum stabile?te Constitu?ia Republicii Moldova ?i cum stabile?te Codul Penal.
 Vreau s? v? citez un element foarte important din Articolul 2, alineat 2 al Constitu?iei Republicii Moldova, care sun? în felul urm?tor: „Nici o persoan? particular?, nici o parte din popor, nici un grup social, nici un partid politic sau o alt? forma?iune ob?teasc? nu poate exercita puterea de stat în nume propriu. Uzurparea puterii de stat constituie cea mai grav? crim? împotriva poporului”.
 Procurorul general continu? s? r?mân? sluga puterii politice
 Vreau, de asemenea, s? atrag aten?ia asupra unei situa?ii foarte grave care afecteaz? puternic func?ionarea democra?iei în Republica Moldova. Potrivit buchii legii, normei constitu?ionale, ast?zi diminea?? cet??enii Republicii Moldova ar fi fost în drept s? a?tepte din partea procurorului general al Republicii Moldova un avertisment public adresat conduc?torilor coali?iei de guvern?mânt prin care s?-i preîntâmpine de responsabilitatea penal? pe care ar purta-o în eventualitatea punerii în aplicare a acestui scenariu. Acest lucru nu s-a întâmplat din motive bine cunoscute de c?tre dumneavoastr?. Procurorul general al Republicii Moldova, prin statutul lui, prin prevederile respective din Constitu?ie (iat? un articol care ar trebui amendat) ?i prin Legea cu privire la Procuratur? continu? s? r?mân? sluga puterii politice din Republica Moldova. Nu vreau s? fac trimitere la cazul meu personal, dumneavoastr? ?ti?i c? cel care v? vorbe?te are dou? dosare penale puse pe rol de c?tre actuala componen?? a Procuraturii Generale. Sigur c? voi face ac?iune în regres dup? ce se va consuma aceast? mascarad? ?i oamenii care ?i-au aplicat semn?turile pe dosarele respective vor trebui s? poarte r?spundere pentru dep??irea atribu?iilor de serviciu. Dar asta este o alt? chestiune.
 Cazul Muruianu – o imixtiune brutal? a puterii politice în administrarea puterii judec?tore?ti
 Vreau, totodat?, s? atrag aten?ia asupra urm?torului aspect foarte important. Deoarece personal nu am avut ocazia s? m? refer la cazul Ion Muruianu, care, de fapt, se înscrie logic în tot ce s-a întâmplat în aceast? jum?tate de an, inclusiv prin conferin?a de pres? de ieri, organizat? de cei patru conspiratori – acesta este termenul pe care vreau s?-l utilizez în raport cu actuala guvernare. Consult?m articolele 116, 123 ?i 134 ?i le propun aten?iei ministrului Justi?iei, Alexandru T?nase, domnului deputat Vitalie Nagacevschi, domnului prim-ministru Vladimir Filat, care tot este jurist, pot s? le adresez ?i domnului Mihai Ghimpu, dac? o s? fie în stare s? citeasc? chiar trei articole din Constitu?ia Republicii Moldova, pentru c? este un exerci?iu intelectual care s-ar putea s?-l dep??easc?. Articolul 116. Statului Judec?torilor: „Judec?torii instan?elor judec?tore?ti se numesc în func?ie de pre?edintele Republicii Moldova la propunerea Consiliului Superior al Magistraturii în condi?iile legii”. În cazul Cur?ii Supreme de Justi?ie – de c?tre Parlament. „Pre?edin?ii ?i vicepre?edin?ii instan?elor judec?tore?ti sunt numi?i în func?ie de pre?edintele Republicii Moldova la propunerea Consiliului Superior al Magistraturii. Promovarea, transferarea judec?torilor se fac numai cu acordul acestora”. Statutului Consiliului Superior al Magistraturii este descris în articolele 122 ?i 123. Articolul 123: „Consiliul Superior al Magistraturii asigur? numirea, transferarea, deta?area, promovarea în func?ie ?i aplicarea de m?suri disciplinare fa?? de judec?tori”. Amintesc c? în legea special? care vizeaz? aceast? institu?ie ea se cheam? „organ de autoadministrare a puterii judec?tore?ti”. Aminti?i-v?, stima?i prieteni, c? în ziua destituirii lui Ion Muruianu, pe ordinea de zi a Consiliului Superior al Magistraturii a fost inclus? aceast? chestiune. Îns? institu?ia respectiv?, dintr-un motiv sau altul, evident sub presiune politic?, a evitat s? adopte o hot?râre. Prin urmare, Mihai Ghimpu, pre?edintele Parlamentului, era obligat s? ?in? în afara ordinei de zi propunerea respectiv?. Ea a fost pus? îns? în aplicare. Sigur c? Ion Muruianu a f?cut ni?te declara?ii regretabile care vizeaz? jurnali?tii, presa din Republica Moldova, dar asta nu poate constitui sub nici o form? obiectul preocup?rilor Parlamentului Republicii Moldova, ci exclusiv a Consiliului Superior al Magistraturii, care are pentru asemenea cazuri o structur? specializat? – Colegiul Disciplinar. Numai Colegiul Disciplinar poate s? stabileasc? gradul de vinov??ie a cuiva dintre judec?tori sau dintre administratorii puterii judec?tore?ti ?i s? stabileasc? eventualele sanc?iuni care se adopt? prin hot?rârile respective care sunt doar confirmate de Parlamentul Republicii Moldova, iar, dup? caz, de ?eful statului.
 De când guverneaz? AIE, Chi?in?ul nu mai expediaz? Consiliului Europei spre avizare proiectele de lege care vizeaz? buna func?ionare a institu?iilor democratice
 Spun aceste chestii pentru c? lucrurile cap?t? o turnur? extrem de periculoas?.
 Vreau s? amintesc ?i un alt detaliu foarte important. Republica Moldova este o ?ar? monitorizat? de c?tre Consiliul Europei. Asta înseamn? c? Republica Moldova este o ?ar? cu restan?e la capitolul respectarea drepturilor omului ?i func?ionarea institu?iilor democratice. Prin rezolu?iile adoptate de Consiliul Europei în anul 2002 s-a stabilit c? orice modificare legislativ? care vizeaz? buna func?ionare a institu?iilor democratice trebuie s? parcurg? urm?toarea cale: orice proiect de lege trebuie s? fie avizat în prealabil de Consiliul Europei ?i, dup? ob?inerea unei expertize pozitive, a unui aviz pozitiv, s? se dea curs sau nu ini?iativei respective, indiferent cine a ini?iat proiectul de lege respectiv: majoritatea parlamentar?, opozi?ia, guvernul, ba?kanul G?g?uziei sau alte autorit??i. În ultima jum?tate de an, de când guverneaz? AIE, s-a observat o practic? vicioas?, când astfel de proiecte nu au fost expediate ?i nici avizate de Adunarea Parlamentar? a Consiliului Europei. Mi se pare extrem de grav? alunecarea pe aceast? cale, pe care o observ?m în ultimul timp.
 Nim?nui, nici m?car actualei guvern?ri, nu-i este îng?duit s? calce în picioare Constitu?ia ?i legisla?ia ??rii
 Eu expun un punct de vedere solidar al întregii echipe de conducere a PPCD. Ast?zi a avut loc o ?edin?? extraordinar? a Biroului Politic al PPCD, îi ave?i în preajm? pe colegii din Chi?in?u, pentru c? cei din teritoriu nu au reu?it s? se prezinte la aceast? conferin?? de pres?. Am vrut s? se în?eleag? foarte clar c? este un punct de vedere solidar ?i c? noi nu avem de gând s? toler?m în continuare degradarea situa?iei politice din Republica Moldova. Aceast? logic? de necesitate revolu?ionar? trebuie curmat?. Fiec?rui dintre noi îi revin responsabilit??i speciale în acest sens. PPCD timp de 20 de ani a luptat pentru consolidarea institu?iilor democratice ?i pentru suprema?ia legii în Republica Moldova. ?i nim?nui, nici m?car actualei guvern?ri, nu-i este îng?duit s? calce în picioare Constitu?ia ?i legisla?ia ??rii.
 O guvernare care î?i spune democratic??i proeuropean? calc? în picioare Constitu?ia ?i legisla?ia. PPCD este decis s? reia protestele stradale
 Vreau s? v? amintesc, stima?i prieteni, care a fost cauza organiz?rii ac?iunilor de protest ale PPCD în anul 2002, care au durat, practic, trei luni, de la 9 ianuarie pân? la 29 aprilie. În acel moment, guvernarea comunist? de atunci a pus la cale o serie de tentative care afectau libert??ile fundamentale ?i buna func?ionare a institu?iilor democratice. V? atrag aten?ia, stima?i prieteni, c? în urma acelui conflict politic de durat?, secretarul general al Consiliului Europei, Walter Shimmer, a expediat la Chi?in?u un trimis special, domnul Vladimir Philipov, care la ora actual? este succedat de c?tre o doamn? de origine italian?, Birute Abraitiene, care de?ine aceast? func?ie de ambasador ?i de reprezentant special al secretarului general al Consiliului Europei. Care este func?ia acestui diplomat în Republica Moldova? Medierea conflictelor politice între guvernare ?i societate. Dac? v? aminti?i în acea perioad? Consiliul Europei a reu?it s? impun? guvern?rii comuniste un dialog cu opozi?ia ?i societatea civil?. A fost organizat? o mas? rotund? la care a participat ?i Mihai Ghimpu, de altfel, din partea partidului pe care îl reprezenta domnia sa atunci, ?i al?i lideri politici din Parlament ?i din afara Parlamentului. Pân? la urm?, dialogul politic a permis o oarecare relaxare a situa?iei politice din Republica Moldova ?i un respect, uneori, este adev?rat, formal, fa?? de suprema?ia legii. La ora actual?, la o distan?? de 8 ani, noi am revenit la punctul ini?ial. O guvernare care î?i spune democratic? ?i proeuropean? calc? în picioare Constitu?ia ?i legisla?ia. Asta ne constrânge s? declar?m ast?zi c? PPCD este decis s? reia protestele stradale ?i s? cear? respectarea necondi?ionat? a normelor constitu?ionale ?i a suprema?iei legii în Republica Moldova de c?tre coali?ia de guvern?mânt. Profit de ocazie ?i fac apel c?tre toate partidele politice, indiferent de orientare, c?tre toate organiza?iile neguvernamentale, c?tre to?i cet??enii Republicii Moldova, s? se al?ture op?iunii democratice a PPCD ?i s? resping? cu hot?râre tentativele de uzurpare a puterii de stat în Republica Moldova.
 Guvernarea promoveaz? o linie bol?evic? de comportament, provoac? tensiuni ?i confrunt?ri în societate
 Vreau s? v? atrag aten?ia ?i asupra altei situa?ii extrem de grave. Comisia de la Vene?ia ?i-a expediat de dou? ori succesiv reprezentan?ii pentru a propune guvern?rii solu?ii de dep??ire a situa?iei în care s-a pomenit Republica Moldova. Aten?ie maxim? la felul în care în?elege ?eful statului în exerci?iu s? trateze Comisia de la Vene?ia: este o recomandare, noi, dac? vrem, ?inem cont de ea, dac? nu vrem, nu ?inem cont. P?i, niciodat?, nici Comisia de la Vene?ia, nici Consiliul Europei nu emit hot?râri, numai Curtea European? a Drepturilor Omului emite hot?râri, celelalte dou? institu?ii emit recomand?ri, dar care poart? un caracter obligatoriu pentru o ?ar? cu deficien?e la capitolul respectarea drepturilor omului ?i func?ionarea institu?iilor democratice. Altfel, Republica Moldova nu ar mai fi o ?ar? monitorizat?, tocmai de aceea noi suntem supraveghea?i de c?tre Consiliul Europei. Atitudinea lui Mihai Ghimpu fa?? de Comisia de la Vene?ia mi se pare f?r? precedent.
 Totu?i, din declara?iile de pres? pe care le-au f?cut reprezentan?ii Comisiei de la Vene?ia am desprins urm?toarele: ar fi de preferat un dialog cu opozi?ia ?i identificarea unor pozi?ii consensuale. A urmat ceva de genul acesta? Cine ast?zi promoveaz? o linie bol?evic? de comportament? Cine provoac? tensiuni ?i confrunt?ri în societate? Guvernarea de ast?zi. Avem de a face cu o manier? autoritar?, dictatorial?, antidemocratic? ?i r?zboinic? de reglare de conturi pe care o promoveaz? actuala guvernare.
 Este absolut intolerabil. Dac? e s? ne gândim la maniera de organizare a viitoarelor alegeri, ar trebui s? cerem pre?edintelui în exerci?iu al Republicii Moldova s? convoace toate partidele politice, parlamentare ?i extraparlamentare, la un larg dialog în prezen?a presei ?i s? se caute solu?ii acceptabile pentru întreaga clas? politic? ?i conforme legisla?iei în vigoare de convocare a viitoarelor alegeri parlamentare. Nimic din toate acestea.
 Atât AIE, cât ?i întreaga societate s-au pomenit pe post de ostatici ai lui Mihai Ghimpu
 Vreau s? v? amintesc ?i despre cea mai faimoas? ?i binecunoscut? manier? de înc?lcare a Legii supreme, care ?ine de Articolul 78 al Constitu?iei Republicii Moldova ?i care stipuleaz? modul de alegere a ?efului statului. Se ?tie foarte bine c? cele dou? tentative au fost epuizate. Articolul 78, alineatul 5 prevede urm?toarele: „Dac? ?i dup? alegerile repetate pre?edintele Republicii Moldova nu va fi ales, pre?edintele în exerci?iu dizolv? Parlamentul ?i stabile?te data alegerilor în noul Parlament”. Prin urmare, trebuie s? recunoa?tem c?, atât alian?a de guvern?mânt, cât ?i întreaga societate s-au pomenit pe post de ostatici ai lui Mihai Ghimpu, ai gradului de preg?tire profesional? a lui Mihai Ghimpu, ai gradului de responsabilitate politic? a lui Mihai Ghimpu ?i ai capacit??ii lui de a interpreta Constitu?ia Republicii Moldova.
 Liderii AIE: C?lc?m totul în picioare, numai s? r?mânem la guvernare, numai s? ajust?m toat? legisla?ia ?i toate institu?iile la mofturile noastre politice
 Deci, faptul c? cei 4 lideri, în mod solidar, au expus un punct de vedere contrar Constitu?iei ?i contrar legisla?iei în vigoare mi se pare extrem de grav. Vinov??ia lor este egal? în fa?a Constitu?iei Republicii Moldova ?i în fa?a cet??enilor acestei ??ri. Nu conteaz? cine ?i câte propozi?ii a silabisit ieri (9 martie 2010 – n.n.) în cadrul acelei tardive conferin?e de pres?. Conteaz? c? se merge pe aceea?i linie: c?lc?m totul în picioare, numai s? r?mânem la guvernare, numai s? ajust?m toat? legisla?ia ?i toate institu?iile la mofturile noastre politice.
 În leg?tur? cu acestea, vreau s? formulez, în mod clar ?i explicit, revendicarea Partidului Popular Cre?tin Democrat c?tre actuala Putere:
 Cerem demisia imediat? ?i necondi?ionat? a întregii echipe de conducere a alian?ei de guvern?mânt ?i convocarea alegerilor anticipate care, în opinia noastr?, reprezint? singura solu?ie de dep??ire a crizei politice care se aprofundeaz? pe zi ce trece în Republica Moldova.
 Sindromul înving?torului este extrem de periculos
 De asemenea, vreau s? v? anun? ?i pe aceast? cale c? PPCD va continua s? informeze în detalii ?i cu regularitate to?i partenerii interna?ionali ai ??rii noastre pentru a le aduce la cuno?tin?? toate disfunc?iile legale ?i toate abuzurile pe care le comite actuala putere împotriva propriului popor.
 Sindromul înving?torului este extrem de periculos pentru orice om. Pentru cei care au învins în alegeri, într-un fel sau altul, este ?i mai periculos.
 De ce Procuratura General? evit? s?-l invite pe domnul Vladimir Filat în leg?tur? cu evenimentele din 7 aprilie 2009?
 Vreau, totodat?, s? v? atrag aten?ia asupra unui aspect foarte ?i foarte grav care se desf??oar? sub ochii no?tri ?i care ?ine de trista aniversare de 7 aprilie. La ora actual?, afl?m din presa periodic? despre faptul c? o serie de conduc?tori ai Ministerului Afacerilor Interne deja sunt pu?i sub acuzare ?i a?teapt? s? fie deferi?i justi?iei. Eu nu sunt în drept s? judec vinov??ia sau nevinov??ia cuiva dintre fo?tii conduc?tori ai MAI. Dar pot s? afirm cu certitudine faptul c? este incorect ?i distorsionat felul în care Procuratura General? î?i face datoria. Unde sunt organizatorii acelor proteste, v?zu?i ?i nev?zu?i? De ce Procuratura General? evit? s?-l invite pe domnul Vladimir Filat, s?-l întrebe ce r?spundere trebuie s? poarte domnia sa pentru faptul c? a depus o în?tiin?are în scris în ajunul zilei de 7 aprilie, unde a indicat ?i dou? nume concrete care urmau s? poarte r?spundere pentru men?inerea caracterului pa?nic ?i democratic al acelor proteste? Unde sunt acele persoane din a?a-zisa coali?ie pentru alegeri democratice, în frunte cu domni?oara respectiv? (Natalia Morari – n.n.), care au depus ?i ei o în?tiin?are?
 Ace?tia sunt organizatorii cunoscu?i ai protestelor de atunci. S-a afirmat c? în spatele ac?iunilor violente au stat tot felul de provocatori ?.a.m.d. Unde sunt acei provocatori? Partidul Popular Cre?tin Democrat a fost nominalizat personal de actualul prim-ministru ca fiind organizator al distrugerilor, incendierilor ?i dezastrului din cl?direa Parlamentului ?i Pre?edin?iei. Noua Genera?ie, organiza?ia noastr? de tineret, a fost ?i ea învinuit?. Unde sunt probele? Ce face Procuratura General?? De ce nu identific? f?pta?ii?
 Dac? sunt tra?i la r?spundere unii poli?i?ti, ?i putem accepta c? unii dintre ei ?i-au dep??it mandatul, întreb?m de ce nu sunt tra?i la r?spundere organizatorii? Pentru c? faptele poli?i?tilor reprezint? o consecin??, o urmare, fie ?i abuziv? într-un caz sau altul. Dar cauzele le-au provocat al?ii.
 Toat? lumea în?elege de ce se pune la cale condamnarea fostei conduceri a MAI, în frunte cu fostul ministru Papuc. Nu vreau s?-l dezvinov??esc, nu sunt în drept s? dau aprecieri cât de corect a gestionat treburile Ministerului, în general, ?i în acele zile, în particular. Situa?ia este foarte simpl?. Pân? când ace?ti oameni sunt în libertate, actuala guvernare nu se poate pretinde a fi una eroic?, democratic? ?i legal?. Imediat ce cineva ajunge în pu?c?rie, actuala guvernare poate s? depun? flori la propriul piedestal.
 Asta este foarte important s? în?elegem. Au trecut dou?zeci ?i ceva de ani de la Revolu?ia român? din 1989. Pân? ast?zi, presa din România caut? terori?tii: „Cine a tras în noi, pe data de 22 decembrie?”. M? tem c? ?i în Republica Moldova, dac? nu vom face ordine cu buna func?ionare a institu?iilor statului de drept, ?i peste 20 de ani vom c?uta s? afl?m cine a organizat dezastrul de la 7 aprilie.
 Aceste lucruri sunt extrem de importante, fundamentale ?i ?in de buna func?ionare a statului nostru care tinde s? devin? membru de prestigiu al Uniunii Europene.
 Noi vom face proteste pa?nice, democratice ?i legale
 În concluzie, vreau s? afirm cu toat? fermitatea: Partidul Popular Cre?tin Democrat nu va tolera nici un fel de tentative de uzurpare a puterii de stat în Republica Moldova. Noi vom face proteste pa?nice, democratice ?i legale. Momentul declan??rii acestor proteste va fi anun?at suplimentar. Avem ?i un avantaj extraordinar în raport cu anul 2002: de aceast? dat?, nu mai trebuie s?-i cerem voie lui Serafim Urechean s? facem sa nu ac?iuni de protest. Slav? Domnului, legea cu privire la întruniri este una euroconform?, e suficient? o în?tiin?are depus? la Prim?rie pentru a avea dreptul ?i libertatea de a organiza aceste proteste. Ar fi nedrept s? nu pomenesc ?i faptul c? Republica Moldova se afl? într-o stare de profund? criz? politic? ?i din cauza iresponsabilit??ii guvern?rii legat? de inten?ia de a ceda o parte din teritoriul na?ional în favoarea statului ucrainean. Regret ?i cu aceast? ocazie deteriorarea rela?iilor noastre cu un partener strategic cum este Ucraina, din cauza lipsei de responsabilitate a conduc?torilor ??rii noastre. Constitu?ia interzice ?i sanc?ioneaz? orice inten?ie de înstr?inare a teritoriului na?ional. Nici un fel de reac?ie ?i nici un fel de inten?ie de a dialoga cu societatea pe acest subiect nu exist?. Iat? înc? un temei care determin? revolta noastr? ?i inten?ia de a protesta împotriva actualei guvern?ri, pentru c? alte c?i de ap?rare a libert??ilor democratice în Republica Moldova nu exist?.
 ?i o ultim? remarc? pentru cei care consum? în continuare contrastul de acum un an: comuni?ti r?i versus democra?i buni. Indiferent de preferin?ele noastre electorale, indiferent de convingerile noastre politice, indiferent de titulaturile partidelor, fiecare dintre noi este obligat s? respecte normele, legile, procedurile, rânduielile democratice, buchea ?i spiritul legii. Cred c? este un moment extrem de important pentru Republica Moldova. Suntem în drept s? a?tept?m reac?ii ?i din partea prietenilor no?tri occidentali ?i din partea institu?iilor europene care monitorizeaz? procesul politic din Republica Moldova.
 Au consemnat Nicolae FEDERIUC ?i Sergiu PRAPOR?CIC, FLUX


type: wikipedia

text:
«Europa VII» es el cuarto y último sencillo del quinto álbum de estudio del grupo donostiarra La Oreja de Van Gogh, A las cinco en el Astoria.
 Acerca de la canción
 El sonido de los teclados y los efectos sonoros recuerdan al mítico Nacho Cano y a su grupo Mecano, la página oficial del grupo Mecano inclusive promocionó el videoclip de esta canción por recordar a canciones de los madrileños como "Viaje Espacial" y "Laika". Se mezcla con sonidos de radio de la nave y la torre de control para dar lugar a La visita. La canción habla de un astronauta que es enviado al espacio por una gran nación en la nave Europa VII. Debido a algún problema técnico sabe que va a morir al quedar la nave a la deriva en el espacio; reconoce que las confrontaciones entre países son absurdas y que lo que importa es la vida y deja patente que, estando en el espacio, es un representante de la humanidad, no de un país.
 Para la canción el grupo utilizó el Theremín, uno de los primeros instrumentos electrónicos que se inventaron. Se puede escuchar al final de la canción. Durante la gira de "A las cinco en el Astoria", Xabi saca el Theremín al final del tema para hacer un solo.
 La canción fue nominada a un premio Oye por el Consejo de la Comunicación en México en una categoría especial bajo el siguiente argumento:
 Es una representación de lo que puede pasarle a nuestro planeta si no lo cuidamos, expone un trágico escenario acerca de lo que sucederá si continuamos destruyéndolo.
 Estreno
 Se dio a conocer como cuarto sencillo el día 17 de abril del 2009 en la emisora Los 40 Principales de España.
 Fue la entrada más fuerte en los 40 Principales el 2 de mayo, entrando en el puesto trigésimo y alcanzando tan solo el 10 en apenas 5 semanas.
 Videoclip
 Videoclip de Europa VII
 El videoclip oficial, cuarto con Leire Martínez en la formación, se dio a conocer el día 31 de mayo de 2009 en el blog oficial de la banda. Rápidamente, el vídeo se distribuyó por toda la red, apareciendo en numerosos portales.
 El principio del videoclip se centra en los cinco componentes de la banda, andando por un aparcamiento de un supermercado bajo la lluvia y refugiándose de esta en un coche Ford. En el interior, Leire aprieta un botón que hace empezar la canción en el reproductor MP3 del coche y, paralelamente, lleva a los cinco de La Oreja de Van Gogh a una futurista nave espacial donde se les ve vestidos de astronautas. La canción se desarrolla entre primeros planos de Leire con un moderno casco, imágenes de sus compañeros en cápsulas despertándose y momentos de ingravidez. Además, la letra de la canción queda reflejada en una pantalla enorme, táctil y tridimensional en la que se proyectan vídeos de acontecimientos o sucesos del siglo XX y principios del siglo XXI, que los componentes de la banda observan con nostalgia. Se incluyen fragmentos de la Segunda Guerra Mundial, el franquismo en España, los ataques a las Torres Gemelas del 11-S, así como celebridades influyentes como Marilyn Monroe, Nelson Mandela y Barack Obama. Las últimas imágenes en torno al final del vídeo son, como no podía ser de otra forma, de la llegada del hombre a la luna en 1969 y la famosa protesta del hombre en frente del tanque de Tiananmen, en 1989.
 Las primeras reacciones al vídeo han sido muy favorables, con algunos fanes calificándolo como "uno de los mejores vídeos que ha hecho la banda", especialmente en el apartado técnico y gráfico, en comparación con la sencillez de sus predecesores. Fue producido por Debolex Films y fue filmado en Irún.
 El casco que utilizó Leire en el video fue subastado por el club oficial en España para recolectar fondos contra la pobreza.
 Listas
 Referencias
 Sencillos de 2009
 Sencillos de La Oreja de Van Gogh
 Canciones en español
 Canciones de España de 2008


text:
Vastu võetud 30.12.2008 nr 63
 Määrus kehtestatakse «Käibemaksuseaduse» § 5 lõike 3, § 12 lõike 2, § 32 lõike 6, § 35 lõike 11 ja § 36 lõike 5 alusel.
 § 1. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 70 «Ühendusevälise riigi füüsilisele isikule võõrandatava kauba ekspordina käsitamise kord» (RTL 2004, 44, 753) § 5 lõike 3 viimases lauses asendatakse arv «5» arvuga «9».
 § 2. Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruse nr 41 «Kauba või teenuse harilikust väärtusest madalama hinnaga võõrandamiseks maksukohustuslasele antava sihtotstarbelise toetuse maksustatava väärtuse hulka arvamise ja maksustamise kord» (RTL 2004, 39, 656) § 2 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
 « (2) Sihtotstarbelise toetusena laekunud rahasummalt käibemaksu arvutamisel leitakse käibemaksusumma käibemaksumääraga 18% maksustatava tehingu puhul laekunud summa jagamisel 1,18-ga ja saadud tulemuse korrutamisel 0,18-ga ning käibemaksumääraga 9% maksustatava tehingu puhul laekunud summa jagamisel 1,09-ga ja saadud tulemuse korrutamisel 0,09-ga.».
 § 3. Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruses nr 39 «Osaliselt mahaarvatud sisendkäibemaksu ümberarvutuse käibedeklaratsioonis kajastamise kord ja soetatud põhivara ning selle tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse sisendkäibemaksu korrigeerimise kord» (RTL 2004, 39, 654) tehakse järgmised muudatused:
 1) paragrahvi 2 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
 « (4) Põhivara või põhivara tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse puhul loetakse esimeseks kalendriaastaks ajavahemik päevast, millal põhivara või põhivara tarbeks soetatud kaup või saadud teenus võetakse kasutuses oleva põhivarana raamatupidamises arvele, kuni jooksva kalendriaasta lõpuni.»;
 « (4) Kinnisasja või kinnisasja tarbeks soetatud kauba või saadud teenuse puhul loetakse esimeseks kalendriaastaks ajavahemik päevast, millal kinnisasi või kinnisasja tarbeks soetatud kaup või saadud teenus võetakse kasutuses oleva põhivarana raamatupidamises arvele, kuni jooksva kalendriaasta lõpuni.».
 § 4. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 75 «Uue transpordivahendi soetamisel tasutud käibemaksu erijuhul tagastamise kord» (RTL 2004, 44, 758; 2005, 80, 1135) § 1 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
 « (1) Isikule, kellel ei ole õigust sisendkäibemaks maha arvata, tagastatakse uue transpordivahendi soetamisel tasutud või ostuhinnalt arvutatud käibemaks pärast uue transpordivahendi toimetamist teise liikmesriiki, kui ta tõendab, et teises liikmesriigis on selle kauba ühendusesiseselt soetamiselt käibemaks makstud.
 (2) Käibemaksu ei tagastata rohkem, kui selle uue transpordivahendi teise liikmesriiki toimetamise ajal kindlaksmääratud harilikult väärtuselt arvutatud käibemaksu ulatuses.».
 § 5. Rahandusministri 30. märtsi 2004. a määruse nr 40 «Maksustatava ja maksuvaba käibe, arvestatud käibemaksu ning teistelt registreeritud maksukohustuslastelt saadud maksustatava käibe või «Käibemaksuseaduse» § 4 lõikes 2 nimetatud ettevõtluses kasutatava kauba või teenuse eest tasumisele kuuluva ning «Käibemaksuseaduse» § 3 lõike 4 punktides 2–5 nimetatud saadud teenuse või soetatud kauba maksustatavalt väärtuselt arvestatud või imporditud kauba eest tasutud või tasumisele kuuluva sisendkäibemaksu kohta igapäevase arvestuse pidamise kord» (RTL 2004, 39, 655; 2005, 126, 1996) § 2 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv «5» arvuga «9».


text:
 10.7.2017
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 221/32
 2017 m. balandžio 28 d. pareikštas ieškinys byloje Casino, Guichard-Perrachon ir EMC Distribution/Komisija
 (Byla T-249/17)
 (2017/C 221/45)
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovai: Casino, Guichard-Perrachon (Sent Etjenas, Prancūzija) ir EMC Distribution (Vitri prie Senos, Prancūzija), atstovaujami advokatų D. Théophile, I. Simic, O. de Juvigny ir T. Reymond
 Atsakovė: Europos Komisija
 Reikalavimai
 Ieškovai Bendrojo Teismo prašo:
 —
 prieš priimant sprendimą, nurodyti Komisijai, remiantis Bendrojo Teismo procedūros reglamento 89 ir 90 straipsniais, pateikti visus dokumentus ir kitą informaciją, kurių pagrindu sprendimo C(2017) 1054 priėmimo metu ji manė turinti pakankamai rimtų įrodymų, pagrindžiančių tai, kad ieškovų patalpose turi būti atliktas patikrinimas;
 —
 remiantis SESV 277 straipsniu, pripažinti Reglamento Nr. 1/2003 20 straipsnį netaikomą nagrinėjamu atveju ir atitinkamai panaikinti 2017 m. vasario 9 d. Komisijos sprendimą C(2017) 1054;
 —
 remiantis SESV 263 straipsniu, panaikinti 2017 m. vasario 9 d. Europos Komisijos sprendimą C(2017) 1054;
 —
 priteisti iš Komisijos visas bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Grįsdami ieškinį ieškovai remiasi penkiais pagrindais.
 1.
 Pirmasis ieškinio pagrindas grindžiamas 2017 m. vasario 9 d. Europos Komisijos sprendimo, nurodančio ieškovams sutikti, kad būtų atliekamas patikrinimas, pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (OL L 1, 2003, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 8 sk., 2 t., p. 205) 20 straipsnio 1 ir 4 dalis, t. y. sprendimo, kuris šioje byloje yra ginčijamas (toliau – ginčijamas sprendimas), neteisėtumu. Ieškovai šiuo klausimu tvirtina, kad:
 —
 ginčijamas sprendimas yra pagrįstas nuostata, kuri yra neteisėta ir todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 277 straipsnį netaikytina nagrinėjamu atveju;
 —
 Reglamento Nr. 1/2003 20 straipsniu pažeidžiama pagrindinė teisė į veiksmingą teisminę apsaugą, numatytą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (toliau – EŽTK) 6 straipsnyje, nes pagal jį įmonėms, kurioms skirtas Komisijos sprendimas dėl patikrinimo, neleidžiama pasinaudoti veiksminga teismine apsauga prieš patikrinimo atlikimą;
 —
 ši nuostata taip pat pažeidžia procesinio lygiateisiškumo principą ir teises į gynybą, kurie yra įtvirtinti Chartijos 47 ir 48 straipsniuose ir EŽTK 6 straipsnyje, nes pagal ją šalims neleidžiama susipažinti su dokumentais, pagrindžiančiais Komisijos sprendimą atlikti patikrinimą.
 2.
 Antrasis ieškinio pagrindas grindžiamas pagrindinės teisės į privačių patalpų neliečiamumą, numatytos Chartijos 7 straipsnyje ir EŽTK 8 straipsnyje, pažeidimu, nes ginčijamas sprendimas galioja neribotą laiką, o jo taikymo sritis yra netiksli ir neproporcinga, nes:
 —
 ginčijamame sprendime aiškiai nustatyta tik data, kada patikrinimas gali būti pradėtas, tačiau nenumatyta nei patikrinimo pabaigos data, nei maksimali jo trukmė;
 —
 ginčijamas sprendimas taikomas visoms Casino grupės įmonėms, neatsižvelgiant į jų veiklą ir geografinę lokalizaciją ir nenurodant nė vienos įmonės individualiai, išskyrus patronuojančiąją bendrovę;
 —
 ginčijamu sprendimu suteikiama teisė patikrinimą atlikti bet kurioje grupės įmonėje.
 3.
 Trečiasis ieškinio pagrindas grindžiamas Komisijai tenkančios pareigos motyvuoti pažeidimu, nes ginčijamame sprendime nenurodytas nei informacijos, kurios pagrindu Komisija nusprendė atlikti patikrinimą, tipas, nei jos pobūdis, kilmė ar turinys.
 4.
 Ketvirtasis ieškinio pagrindas grindžiamas ginčijamo sprendimo padarytu pagrindinės teisės į privačių patalpų neliečiamumą, numatytos Chartijos 7 straipsnyje ir EŽTK 8 straipsnyje, pažeidimu, nes šis sprendimas buvo priimtas Komisijai neturint pakankamai rimtų įrodymų, pagrindžiančių tai, kad ieškovų patalpose turi būti atliktas patikrinimas.
 5.
 Penktasis ieškinio pagrindas grindžiamas proporcingumo principo pažeidimu, kuris buvo padarytas priimant ginčijamą sprendimą, nes šiame sprendime numatyta patikrinimo pradžios data, kuri yra ypač nepalanki ieškovų veiklai, nors galėjo būti nustatyta ir kita, ieškovų padėtį daug mažiau apsunkinanti data, tuo nesukeliant jokių nepatogumų Komisijai. Šiuo klausimu ieškovai teigia, kad nors ginčijamas sprendimas konkrečiai taikomas Casino grupės padalinio, atsakingo už derybas su tiekėjais, patalpoms, jame numatyta, kad patikrinimo pradžia yra 2017 m. vasario 20 d. arba netrukus po to, t. y. paskutinę derybų dėl metinių susitarimų su tiekėjais savaitę (pagal Prancūzijos prekybos kodekso L. 441-7 straipsnį tokie susitarimai privalo būti sudaryti iki einamųjų metų kovo 1 d.), ir Komisija tai puikiai žino.


type: contracts

text:
 5.4.2012
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 102/6
 Protokols par Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbību
 2012/C 102/02
 Eiropas Komisija (Komisija) un Reģionu komiteja (Komiteja),
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), īpaši tā 305. līdz 307. pantu un 263. pantu, kā arī Līgumiem pievienotā Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 8. pantu,
 ņemot vērā Protokolu par Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbību, kas parakstīts 2005. gada 17. novembrī un papildinājumu, kas parakstīts 2007. gada 5. jūnijā;
 A.
 tā kā ar Lisabonas Līgums stiprina Eiropas Savienības teritoriālo dimensiju, atsaucoties uz pašpārvaldes principu, nosakot teritoriālās kohēzijas mērķi un subsidiaritātes principa ievērošanu saistot ar reģionālo un vietējo dimensiju;
 B.
 tā kā Līgumos ir noteikts, ka Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei ir obligāti jāapspriežas ar Reģionu komiteju;
 C.
 tā kā daudzlīmeņu pārvaldības pieeja ir svarīgs ES politikas jomu veidošanas un īstenošanas instruments, Eiropas Komisija un Reģionu komiteja noslēdz šādu līgumu
 I. SADARBĪBA ATTIECĪBĀ UZ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀM UN PLĀNOŠANU
 i) Komisijas darba programma
 1.
 Katra gada pirmajā pusgadā Komiteja pieņem Komisijai adresētu rezolūciju, kurā ir sniegts pārskats par Komitejas nostāju tādos pamata jautājumos, kas saistīti ar Komisijas darba programmu nākamajam gadam. Šīs rezolūcijas pamatā ir Komitejas politiskās prioritātes un novērtējums par rīcību pēc iepriekšējām RK rezolūcijām.
 2.
 Reizi gadā Komisijas darba programmas sagatavošanas laikā rīko Komisijas priekšsēdētāja vai par attiecībām ar Komiteju atbildīgā priekšsēdētāja vietnieka un Komitejas priekšsēdētāja tikšanos, lai novērtētu šā protokola piemērošanu un īpaši Komitejas atzinumu ietekmi.
 3.
 Komisijas priekšsēdētājs vai par attiecībām ar Komiteju atbildīgais priekšsēdētāja vietnieks katru gadu iepazīstina Komiteju ar nākamā gada stratēģiskajām prioritātēm. Šajā nolūkā Komiteja rīko debates par Savienības nākotni.
 Komiteja, nosakot politikas gada prioritātes un organizējot savu darbu, ņem vērā Komisijas prioritātes un termiņus.
 4.
 Reizi gadā ir iespējams rīkot Komisijas un Komitejas dienestu sanāksmi, lai veiktu Komisijas iniciatīvu termiņa vidus novērtējumu, savukārt Komiteja varētu sniegt būtisku ieguldījumu un pārraudzīt to īstenošanu.
 ii) Ar likumdošanas procesu saistītas procedūras
 Informācijas apmaiņa un Komisijas piedalīšanās Komitejas sanāksmēs
 5.
 Komisija un Komiteja pēc iespējas īsākā laikā veic nepieciešamo dokumentu un informācijas apmaiņu.
 6.
 Komitejas priekšsēdētājs uzaicina Komisijas locekļus piedalīties Komitejas darbā, īpaši plenārsesijās un Biroja sanāksmēs, kā arī pēc kopējas vienošanās rīkotos īpašos pasākumos. Komisijas locekļi drīkst uzstāties Komitejas plenārsesijās, kad tiek apspriesti tie tiesību aktu priekšlikumi, kuri ir konkrētā komisāra atbildības jomā.
 7.
 Ārkārtēju apstākļu gadījumā Komitejas Birojs var uzklausīt Komisijas augstākā līmeņa ierēdņus. Komisijas amatpersonas, kuras atbild par Komisijas izskatāmajiem dokumentiem, iespēju robežās piedalās Komitejas komisiju sanāksmēs, uz kurām tās ir uzaicinātas, lai skaidrotu Komisijas priekšlikumus un iepazītos ar Komitejas locekļu pausto viedokli.
 Atzinumu pieprasījumu saraksts
 8.
 Pamatojoties uz Komisijas darba programmu, Komisijas ģenerālsekretārs nosūta Komisijai to priekšlikumu sarakstu, par kuriem apspriešanās ir obligāta, tam pievienojot arī to priekšlikumu sarakstu, kuru gadījumā apspriešanās ir fakultatīva, kā arī perspektīvas atzinumu sarakstu. Šajā sarakstā ietver neleģislatīvus dokumentus, par kuriem Komisija ir paredzējusi apspriesties ar Komiteju, kā arī priekšlikumus sadarbībai attiecībā uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu.
 Fakultatīvi atzinuma pieprasījumi
 9.
 Atzinuma pieprasīšana ir fakultatīva, ja ir spēkā vismaz viens no šiem kritērijiem:
 —
 jautājums ir saistīts ar reglamentējošiem vai administratīviem decentralizēto: reģionālo, vietējo vai vidējā līmeņa pārvaldes iestāžu uzdevumiem,
 —
 iecerētais Savienības tiesību akts vai valsts pasākums, kas būs jāpieņem tā īstenošanas nolūkā visdrīzāk tieši ietekmēs vietējo vai reģionālo pašvaldību budžetu un/vai reģionālās vai vietējās administrācijas darbību,
 —
 attiecīgais Savienības pasākums iespējams ietekmēs ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju,
 —
 topošais tiesību akts ir īpaši “jutīgs” no subsidiaritātes viedokļa,
 —
 paredzētais pasākums ir saistīts ar Eiropas iedzīvotāju informēšanu un informētības palielināšanu par Eiropas Savienības politikas nozarēm Komitejas kompetences jomā.
 Perspektīvas atzinumi
 10.
 Komisija atzinīgi vērtē Komitejas iespēju savlaicīgāk ar perspektīvas atzinumu palīdzību ietekmēt turpmāko Savienības politiku pirms pasākumi ir pieņemti Savienības līmenī jomās, kurās Komitejai ir piemēroti vietējie informācijas avoti.
 Par šādiem atzinumu pieprasījumiem paziņo priekšsēdētāja vietnieks, kas atbild par attiecībām ar Komiteju. perspektīvas atzinumu pieprasījumus papildina ar konkrētām pilnvarām un saskaņotu to pasākumu sistēmu, kas jāsagatavo kopēji vienojoties. Termiņš šādiem atzinumiem nevar būt īsāks par vienu mēnesi pēc dienas, kad Komitejas priekšsēdētājs ir saņēmis paziņojumu šajā nolūkā. Komisijas darba programma, ko nepieciešamības gadījumā papildina ar vispārējo programmu, ir galvenais instruments šādu atzinuma pieprasījumu tematu noteikšanai.
 Politisko perspektīvas atzinumu pārraudzību var nodrošināt Komisijas locekļa apmeklējums Komitejas plenārsesijā vai Komisijas augstākā līmeņa ierēdņa apmeklējums Komitejas attiecīgās komisijas sanāksmē.
 Jauna atzinuma pieprasījums
 11.
 Komisija var aicināt Komiteju sagatavot jaunu atzinumu par likumdošanas procesa rezultātu ietekmi uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām.
 Ja Komisija būtiski maina savu priekšlikumu pēc sākotnējā atzinuma pieprasījuma no Komitejas un ja Līgumos ir paredzēta obligāta apspriešanās, tai jānodrošina atkārtota apspriešanās ar Komiteju.
 Darbs pēc atzinumu pieņemšanas
 12.
 Atzinumos Komiteja iespēju robežās norāda, kā tā vēlas mainīt tiesību akta priekšlikumu ar konkrētiem Komisijas teksta grozījumiem. Komiteja katram atzinumam pievieno kopsavilkumu.
 13.
 Komiteja pēc iespējas ātrāk nosūta Komisijas ģenerālsekretariātam to Komitejas sanāksmju un plenārsesiju protokolus, kuru saturs varētu būt svarīgs Komisijas skatījumā, īpaši ja runa ir par subsidiaritātes principa īstenošanu.
 14.
 Lai Komiteja varētu regulāri sagatavot sava darba ietekmes novērtējumus, Komisijas dienesti vismaz divas reizes gadā tai sniedz pilnīgus pārskatus, norādot kādā veidā Komitejas atzinumā sniegtās piezīmes ir ņemtas vērā.
 Komisija sniedz paskaidrojumus par Komitejas atzinumos skartajiem subsidiaritātes jautājumiem.
 II. SADARBĪBA DARBĪBAS JOMĀ
 15.
 Komisija un Komiteja vienojas pastiprināt sadarbību ar mērķi palielināt darbības sinerģiju tādās jomās kā stratēģija “Eiropa 2020”, ekonomikas un sociālā kohēzija un īpaši – pārrobežu, reģionu un valstu sadarbības īstenošanā.
 Apspriešanās ar vietējām un reģionālām pašvaldībām
 16.
 Komisija atzīst, ka Komitejai ir īpaša loma Eiropas Savienības iestāžu, struktūrvienību, biroju un aģentūru attiecību veidošanā ar dalībvalstu vietējām un reģionālām pašvaldībām.
 17.
 Komiteja sadarbībā ar Komisiju veido reālu stratēģiju apspriedēm ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, rūpīgi ņemot vērā to prerogatīvas un konsultācijas veic pēc iespējas savlaicīgāk. Uz šāda pamata Komiteja veicina teritoriālo dialogu jaunā stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldības cikla kontekstā, gatavojoties pavasara Eiropadomes sanāksmei.
 18.
 Saskaņā ar labas pārvaldības principu Komiteja uzņemas pilnvērtīgu starpniecības lomu dialogā ar reģionālo un vietējo pašvaldību asociācijām. Komisija nodrošina, lai Komiteja tiktu pilnībā iesaistīta kopīgi rīkoto sanāksmju sagatavošanā.
 Strukturētais dialogs ar asociācijām
 19.
 Komisija un Komiteja kopīgi plāno reģionālo un vietējo pašvaldību asociāciju strukturēto dialogu. Ikgadējā strukturētā dialoga sanāksmē piedalās Komiteja un Komisijas ģenerālsekretariāta dienesti un tajā apspriež Komisijas pieņemto darba programmu. Gada gaitā strukturētais dialogs tiek risināts sanāksmēs, kuras apmeklē atbildīgie Komisijas locekļi un kuras notiek attiecīgās Komitejas komisijas sanāksmes laikā.
 Eiropas pusgads
 20.
 Komiteja reizi gadā iesniedz ziņojumu par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā un Komisija to ņem vērā, sagatavojot gada izaugsmes pētījumu. Komiteja uzlūdz atbildīgo Komisijas locekli plenārsesijā sniegt pārskatu par gada izaugsmes pētījumu.
 Gatavojoties Eiropadomes pavasara sanāksmei, Komiteja rīko teritoriālā dialoga sanāksmi. Šīs dialoga sanāksmes sagatavošanas nolūkā Komiteja konsultējas stratēģijas “Eiropa 2020” tīklā un sagatavo ziņojumu, kas jāiesniedz Komisijai un Eiropadomei.
 Eiropas teritoriālās sadarbības grupa
 21.
 Komisija ar Komitejas palīdzību vēlas uzlabot vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī Savienības iestāžu dienestu informētību par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG). Komiteja gatavo visu pastāvošo ETSG reģistru un rūpējas par to, lai Komisija būtu informēta par visām jaunām ETSG un lai šī informācija tiktu publicēta ES Oficiālā Vēstneša “C” sērijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1082/2006 5. panta 2. punktu.
 III. SUBSIDIARITĀTES UN PROPORCIONALITĀTES PRINCIPA UN DAUDZLĪMEŅU PĀRVALDĪBAS ĪSTENOŠANA
 Asambleja, kuru veido vietējo un reģionālo pašvaldību politiskie pārstāvji
 22.
 Komisija atzīst, ka Komitejai ir īpaša loma, jo tā ir asambleja, kuru veido Savienības vietējo un reģionālo pašvaldību politiskie pārstāvji. Tā cieši sadarbojas ar Komiteju, īstenojot Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 2. pantu, kurā paredzētas konsultācijas pirms tiesību aktu izstrādes, lai ņemtu vērā paredzēto darbību reģionālo un vietējo dimensiju.
 23.
 Tiesību aktu izstrādes procesā Komiteja īpašu vērību velta tam, vai ES tiesību aktu priekšlikumi atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, ņemot vērā spēkā esošos noteikumus un paredzētās izmaiņas. Šajā nolūkā Komiteja izmanto subsidiaritātes uzraudzības tīklu un par šo konsultāciju rezultātiem informē Komisiju. Komisija un Komiteja, izmantojot daudzlīmeņu pārvaldību, kopīgi stiprina partnerības principu tajās Savienības politikas jomās, kurās apspriešanās ar Komiteju ir obligāta.
 Komisija un Komiteja regulāri veic savstarpēju informācijas apmaiņu par subsidiaritātes uzraudzību, jo īpaši par valstu un reģionālo parlamentu viedokli šajā jautājumā. Ja tiesību likumdošanas procedūras gaitā Komitejai rodas būtiskas bažas par subsidiaritātes principa ievērošanu, tā nekavējoties informē likumdevējus.
 Komitejas darbs ir saistīts ar Komisijas centieniem ar sadarbības palīdzību izveidot subsidiaritātes kultūru. Komisija un Komiteja vienojas, ka lēmumi ir jāpieņem pilsoņiem vistuvākajā līmenī, izmantojot vispiemērotākos līdzekļus un tā, lai mērķis tiktu sasniegts visefektīvākajā veidā. Komisija un Komiteja vienojas noteikt, kurām prioritātēm ir vajadzīga īpaša subsidiaritātes un proporcionalitātes uzraudzība.
 Komisijas dienesti var lūgt Komitejas palīdzību, lai sagatavotu ietekmes novērtējumus. Komitejas platformas un tīkli var kļūt par izdevīgu piekļuves punktu reģionālām un vietējām pašvaldībām, tādējādi dodot Komisijai iespēju nepieciešamības gadījumā padziļināt reģionālo un vietēju aspektu analīzi ietekmes novērtējumos. Komiteja ikgadējā ziņojumā sniedz kopsavilkumu par savu darbību šajā jomā un to nosūta Komisijai.
 24.
 Komiteja sniedz Komisijai gada ziņojumu par subsidiaritātes principa piemērošanu, kas ir ieguldījums Komisijas ziņojumā “Tiesību aktu labāka izstrāde”.
 IV. SAVIENĪBAS ĀRĒJĀ DIMENSIJA
 25.
 Komiteja, īpaši pēc Komisijas pieprasījuma, veido pasākumus, kas saistīti ar tām Savienības politikas jomām, kurām piemīt ārēja dimensija un kurās reģionālām un vietējām pašvaldībām ir institucionālas pilnvaras. Sadarbība ar Komisiju jo īpaši ir vērsa uz:
 a)
 atbalstu paplašināšanas procesam un iesaistīšanos Savienības pirmspievienošanās politikas īstenošanā;
 b)
 atbalstu kaimiņattiecību politikai; īpaši, izmantojot tādas jau pastāvošas institucionālās platformas kā ARLEM (Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asambleja) un CORLEAP (Austrumu partnerības reģionālo un vietējo pašvaldību konference);
 c)
 reģionālās un vietējās demokrātijas veicināšanu trešās valstīs (īpaši kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs), īpaši izmantojot vēlēšanu novērošanu vietējā un reģionālā līmenī;
 d)
 atbalstu Savienības politikas jomām un nostājām, novērotāja statusā piedaloties starptautiskās konferencēs par tām politikas jomām, kuras ir saistītas ar Komitejas tiesībām un obligātu atzinuma pieprasījumu;
 e)
 decentralizētas sadarbības attīstīšanu un veicināšanu, īpaši izmantojot pastāvīgu vispārēju atbalstu ATLAS, portālam un decentralizētas sadarbības konferencei;
 f)
 pārrobežu sadarbību starp Savienību un kaimiņvalstīm.
 V. INFORMĀCIJAS UN SAZIŅAS POLITIKA
 26.
 Komisija un Komiteja cieši sadarbojas komunikācijas un informācijas sniegšanas jomā, kā arī lai ieviestu reālu decentralizētu komunikācijas politiku reģionālā un vietējā līmenī. Tās atzīst reģionālo un vietēju pašvaldību lomu sabiedrības informēšanā par Savienības politiku.
 27.
 Komisija un Komiteja sadarbojas jo īpaši, lai rīkotu forumus un pasākumus reģionālām un vietējām pašvaldībām. Tās rūpējas par šo pasākumu atspoguļošanu kopējos plašsaziņas līdzekļos.
 28.
 Tiek ieviesti kopēji un regulāri atjaunināti komunikācijas pasākumi. Tie īpaši vērsti uz:
 —
 sadarbību starp ES pārstāvniecību birojiem dalībvalstīs un Komitejas locekļiem, atbalstot kopējus komunikācijas pasākumus valsts, reģionu un vietējā līmenī,
 —
 sadarbības uzlabošanu un atbalstu, lai veidotu pasākumus vietējiem un reģionāliem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī uzlabotu sinerģijas ar valstu reģionālo un vietējo vēlēto pārstāvju asociācijām,
 —
 sadarbību sabiedrības viedokļa jomā, iespēju robežās veicot informācijas apmaiņu un nodrošinot atgriezenisko saiti par Eirobarometra viedokļa aptaujām Komitejas interešu jomās un/vai Eirobarometra viedokļa aptaujām, kurām piemīt vietēja un/vai reģionāla dimensija,
 —
 sadarbību ar mērķi izveidot tādus instrumentus kā tīmekļa vietnes un informatīvie biļeteni ar Iestāžu kopējās internetam paredzētās redakcijas komitejas palīdzību, lai veidotu plašai publikai veltītus informācijas un saziņas kanālus.
 Briselē, 2012. gada 16. februārī
 Eiropas Komisijas vārdā –
 José Manuel BARROSO
 priekšsēdētājs
 Reģionu komitejas vārdā –
 Mercedes BRESSO
 priekšsēdētāja


text:
Højesteret Tysk taxichauffør idømt fængsel for overtrædelse af udlændingeloven
 Tysk taxichauffør idømt fængsel for overtrædelse af udlændingeloven
 Sag 263/2011
 Dom afsagt den 9. januar 2012.
 Tysk taxichauffør idømt 40 dages fængsel for overtrædelse af udlændingeloven, idet det blev lagt til grund, at det fornødne forsæt forelå
 Tiltalte (T) var tysk statsborger og taxivognmand. Han havde ingen tilknytning til Danmark. Som led i sit erhverv kørte han i december 2007 fra Hamborg til Danmark med 3 afghanske statsborgere, der ikke havde lov til at indrejse og opholde sig i Danmark.
 T var tiltalt for overtrædelse af udlændingelovens § 59, stk. 7, nr. 1, hvorefter den, der forsætlig bistår en udlænding med ulovligt at indrejse i eller rejse gennem landet, straffes med bøde eller fængsel indtil 2 år. I by- og landsret blev han idømt fængsel i 40 dage herfor.
 Højesteret udtalte, at udlændingelovens § 59, stk. 7, nr. 1, måtte forstås således, at bestemmelsen også finder anvendelse på en taxichauffør, der forsætligt bistår en udlænding med ulovligt at indrejse i eller rejse gennem landet. Dette gælder, selv om bistanden skete gennem en sædvanlig personbefordring som led i erhvervsudøvelsen.
 Højesteret kunne ikke efterprøve den konkret foretagne bevisbedømmelse vedrørende skyldsspørgsmålet, jf. retsplejelovens § 933, stk. 2, sammenholdt med § 912, stk. 1, nr. 4, modsætningsvis. Højesteret kunne imidlertid tage stilling til, om landsretten havde anvendt forsætsbegrebet rigtigt, og om de faktiske omstændigheder, som var lagt til grund af landsretten, herunder vedrørende Ts subjektive forhold, kunne begrunde, at der foreligger forsæt, jf. retsplejelovens § 933, stk. 2, sammenholdt med § 912, stk. 1, nr. 3. Uanset landsrettens udtalelse om, at det var ”ubetænkeligt at fastslå, at det for tiltalte var en nærliggende mulighed, at passagererne ikke lovligt kunne indrejse i Danmark”, anførtes det ikke i landsrettens begrundelse, at landsretten havde lagt til grund, at T indså, at det var overvejende sandsynligt, at passagererne ikke lovligt kunne indrejse i Danmark (sandsynlighedsforsæt). Det kunne derfor ikke lægges til grund, at landsretten har antaget dette. Landsrettens præmisser måtte herefter forstås således, at det fornødne forsæt var baseret på forsætsformen dolus eventualis i den variant, som betegnes ”positiv indvilligelse”. Det er en betingelse for, at der foreligger forsæt i form af positiv indvilligelse, at T indså, at det var muligt, at de tre udlændinge ikke lovligt kunne indrejse i Danmark, og at han psykologisk forholdt sig accepterende til denne mulighed for det tilfælde, at det faktisk forholdt sig på denne måde.
 Højesterets flertal udtalte herefter, at selv om betingelserne for dolus eventualis i form af positiv indvilligelse ikke var kommet klart til udtryk i landsrettens præmisser, måtte landsrettens bevisresultat forstås således, at landsretten fandt det godtgjort, at T havde det fornødne forsæt i form af positiv indvilligelse. Højesteret fandt således, at der efter landsrettens bevisresultat kunne ses bort fra den mulighed, at han handlede i tillid til, at passagererne lovligt kunne indrejse i Danmark, således at der alene skulle foreligge bevidst uagtsomhed. Ts påstand om frifindelse kunne derfor ikke tages til følge. (Dissens). Højesteret fandt i øvrigt ikke grundlag for at nedsætte straffen på ubetinget fængsel i 40 dage.
 Sidst opdateret: 09-01-2012


text:
 15.1.2009
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 10/29
 AGREEMENT
 between the European Union and the Somali Republic on the status of the European Union-led naval force in the Somali Republic in the framework of the EU military operation Atalanta
 THE EUROPEAN UNION (EU),
 of the one part, and
 THE SOMALI REPUBLIC, hereinafter referred to as ‘the Host State’,
 of the other part,
 together hereinafter referred to as the ‘Parties’,
 TAKING INTO ACCOUNT:
 United Nations (UN) Security Council Resolutions 1814 (2008), 1816 (2008) and 1838 (2008) and successor Resolutions,
 the letter dated 1 November 2008 from the Prime Minister of the Transitional Federal Government of the Republic of Somalia to the Secretary-General of the Council of the EU/High Representative of the Common Foreign and Security Policy of the EU in response to the EU’s cooperation offer and the notification by the Transitional Federal Government of the Republic of Somalia of this offer to the UN Secretary-General dated 14 November 2008,
 EU Council Joint Action 2008/851/CFSP of 10 November 2008 on a European Union military operation to contribute to the deterrence, prevention and repression of acts of piracy and armed robbery off the Somali coast (operation Atalanta),
 that this Agreement will not affect the Parties’ rights and obligations under international agreements and other instruments establishing international courts and tribunals, including the Statute of the International Criminal Court,
 HAVE AGREED AS FOLLOWS:
 Article 1
 Scope and definitions
 1. This Agreement shall apply to the European Union-led forces and to their personnel.
 2. This Agreement shall apply only within the territory of the Host State, including its internal waters, territorial sea and airspace.
 3. For the purpose of this Agreement:
 (a)
 ‘European Union-led naval force (EUNAVFOR)’ shall mean EU military headquarters and national contingents contributing to the operation, their vessels, their aircraft, their equipment and assets and their means of transport;
 (b)
 ‘operation’ shall mean the preparation, establishment, execution and support of the military mission further to the mandate arising out of UN Security Council Resolutions 1814 (2008) and 1816 (2008) and any subsequent relevant UN Security Council Resolutions and the 1982 UN Convention on the Law of the Sea;
 (c)
 ‘EU operation commander’ shall mean the commander of the operation;
 (d)
 ‘EU force commander’ shall mean the commander in the theatre of operations;
 (e)
 ‘EU military headquarters’ shall mean the military headquarters and elements thereof, whatever their location, under the authority of EU military commanders exercising the military command or control of the operation;
 (f)
 ‘national contingents’ shall mean units, vessels, aircraft and elements belonging to the Member States of the European Union and to other States participating in the operation, including vessel protection detachments and embarked military forces on board merchant ships;
 (g)
 ‘EUNAVFOR personnel’ shall mean the civilian and military personnel assigned to EUNAVFOR as well as personnel deployed for the preparation of the operation and personnel on mission for a Sending State or an EU institution in the framework of the operation, present, except as otherwise provided in this Agreement, within the territory of the Host State, with the exception of personnel employed locally and personnel employed by international commercial contractors;
 (h)
 ‘Sending State’ shall mean a State providing a national contingent for EUNAVFOR;
 (i)
 ‘waters’ shall mean the internal waters and territorial sea of the Host State and the airspace above these waters.
 Article 2
 General provisions
 1. EUNAVFOR and EUNAVFOR personnel shall respect the laws and regulations of the Host State and shall refrain from any action or activity incompatible with the objectives of the operation.
 2. EUNAVFOR shall inform the government of the Host State of the vessels and aircraft operating in the Host State’s waters and of the vessels making calls to the Host State’s ports.
 Article 3
 Identification
 1. EUNAVFOR personnel present on the land territory of the Host State must carry passports or military identity cards with them at all times.
 2. EUNAVFOR aircraft and vessels shall carry distinctive EUNAVFOR identification, of which the relevant Host State authorities shall be notified.
 3. EUNAVFOR shall have the right to display the flag of the European Union and markings such as military insignia, titles and official symbols, on its aircraft and vessels. On the land territory of the Host State, the uniforms of EUNAVFOR personnel shall carry a distinctive EUNAVFOR emblem. National flags or insignia of the constituent national contingents of the operation may be displayed on the EUNAVFOR uniforms, as decided by the EU force commander.
 Article 4
 Border crossing and movement within the Host State’s territory
 1. EUNAVFOR personnel shall enter the Host State’s land territory only on presentation of the documents provided for in Article 3(1). They shall be exempt from passport and visa regulations, immigration inspections and customs control on entering, leaving or within the Host State’s territory.
 2. EUNAVFOR personnel shall be exempt from the Host State’s regulations on the registration and control of aliens, but shall not acquire any right to permanent residence or domicile within the Host State’s territory.
 3. EUNAVFOR assets and means of transport entering, transiting or exiting the Host State’s territory in support of the operation shall be exempt from any requirement to produce inventories or other customs documentation, and from any inspection.
 4. EUNAVFOR personnel may drive motor vehicles, navigate vessels and operate aircraft within the Host State’s territory provided they have valid national, international or military driving licences, ship master’s certificates or pilot licences, as appropriate.
 5. For the purpose of the operation, the Host State shall grant EUNAVFOR and EUNAVFOR personnel freedom of movement and freedom to travel within its territory, including its waters and airspace. Freedom of movement within the territorial sea of the Host State shall include stopping and anchoring under any circumstances.
 6. For the purpose of the operation, EUNAVFOR may carry out within the Host State’s waters and its airspace, any exercise or practice with weapons as well as the launching, landing or taking on board of any aircraft or military device.
 7. For the purpose of the operation, EUNAVFOR submarines are not required to navigate on the surface and to show their flag in the territorial sea of the Host State.
 8. For the purpose of the operation, EUNAVFOR and the means of transport that it charters may use public roads, bridges, ferries, airports and ports without the payment of duties, fees, tolls, taxes and similar charges. EUNAVFOR shall not be exempt from reasonable charges for services requested and received, under the conditions that apply to those provided to the Host State’s armed forces.
 Article 5
 Privileges and immunities of EUNAVFOR granted by the Host State
 1. EUNAVFOR’s vessels and aircraft shall be inviolable. The Host State’s agents shall not enter them without the consent of the EU force commander.
 2. EUNAVFOR’s vessels and aircraft as well as its means of transport shall be immune from search, requisition, attachment or execution.
 3. EUNAVFOR, its vessels, aircraft, property and assets, wherever located and by whomsoever held, shall enjoy immunity from every form of legal process.
 4. EUNAVFOR’s archives and documents shall be inviolable at any time, wherever they may be.
 5. The official correspondence of EUNAVFOR shall be inviolable. Official correspondence means all correspondence relating to the operation and its functions.
 6. In respect of purchased and imported goods, services provided and facilities used by EUNAVFOR for the purposes of the operation, EUNAVFOR, as well as its providers or contractors, shall be exempt from all national, regional and communal dues, taxes and charges of a similar nature. EUNAVFOR shall not be exempt from dues, taxes or charges that represent payment for services rendered.
 7. The Host State shall permit the entry of articles for the operation and grant them exemption from all custom duties, fees, tolls, taxes and similar charges other than charges for storage, cartage and other services rendered.
 Article 6
 Privileges and immunities of EUNAVFOR personnel granted by the Host State
 1. EUNAVFOR personnel shall not be liable to any form of arrest or detention.
 2. Papers, correspondence and property of EUNAVFOR personnel, shall enjoy inviolability.
 3. EUNAVFOR personnel shall enjoy immunity from the criminal, civil and administrative jurisdiction of the Host State under all circumstances.
 The immunity from jurisdiction of EUNAVFOR personnel may be waived by the Sending State or EU institution concerned, as the case may be. Such waiver must always be in writing.
 4. The initiation of proceedings by EUNAVFOR personnel shall preclude them from invoking immunity from jurisdiction in respect of any counter-claim directly connected with the principal claim.
 5. EUNAVFOR personnel are not obliged to give evidence as witnesses.
 6. No measures of execution may be taken in respect of EUNAVFOR personnel.
 7. The immunity of EUNAVFOR personnel from the jurisdiction of the Host State does not exempt them from the jurisdictions of the respective Sending States.
 8. EUNAVFOR personnel shall be exempt from any form of taxation in the Host State on the salary and emoluments paid to them by EUNAVFOR or the Sending States, as well as on any income received from outside the Host State.
 9. The Host State shall, in accordance with such laws and regulations as it may adopt, permit entry of and grant exemption from all customs duties, taxes, and related charges other than charges for storage, cartage and similar services, on articles for the personal use of EUNAVFOR personnel.
 The personal baggage of EUNAVFOR personnel shall be exempt from inspection, unless there are serious grounds for presuming that it contains articles that are not for the personal use of EUNAVFOR personnel, or articles the import or export of which is prohibited by the law or controlled by the quarantine regulations of the Host State. Such inspection shall be conducted only in the presence of the concerned EUNAVFOR personnel or of an authorised representative of EUNAVFOR.
 Article 7
 Criminal jurisdiction
 The competent authorities of a Sending State shall have the right to exercise on the territory of the Host State all the criminal jurisdiction and disciplinary powers conferred on them by the law of the Sending State with regard to all EUNAVFOR personnel subject to the relevant law of the Sending State.
 Article 8
 Uniform and arms
 1. The wearing of uniform shall be subject to rules adopted by the EU force commander.
 2. EUNAVFOR military personnel may carry arms and ammunition on condition that they are authorised to do so by their orders.
 Article 9
 Host State support and contracting
 1. Within its means and capabilities, the Host State shall assist in the preparation, establishment, and execution of and support for the operation.
 2. The law applicable to contracts concluded by EUNAVFOR in the Host State shall be determined by the contract.
 3. The Host State shall facilitate the implementation of contracts concluded by EUNAVFOR with commercial entities for the purposes of the operation.
 Article 10
 Deceased EUNAVFOR personnel
 The EU force commander shall have the right to take charge of and make suitable arrangements for the repatriation of any deceased EUNAVFOR personnel, as well as that of their personal property.
 Article 11
 Security of EUNAVFOR
 EUNAVFOR is authorised, on the land territory of the Host State and its internal waters, to take the measures necessary to protect its vessels, aircraft and assets as well as the vessels that it protects, against any external attack or intrusion.
 Article 12
 Communications
 EUNAVFOR shall enjoy the right to unrestricted communication by radio (including satellite, mobile and hand-held radio), telephone, telegraph, facsimile and other means. The Host State shall grant access to the frequency spectrum free of charge.
 Article 13
 Claims for death, injury, damage and loss
 1. EUNAVFOR and EUNAVFOR personnel shall not be liable for any damage to or loss of civilian or government property which are related to operational necessities or caused by activities in connection with civil disturbances or protection of EUNAVFOR.
 2. Claims for damage to or loss of civilian or government property not covered by paragraph 1, as well as claims for death of or injury to persons and for damage to or loss of EUNAVFOR property, shall be settled by diplomatic means.
 3. In the event of legal action instituted in connection with a prejudice caused to third parties, the Republic of Somalia shall stand in lieu of EUNAVFOR in the proceedings. In all events, the Republic of Somalia shall pay any compensation due as redress for prejudice caused to third parties other than those referred to in paragraph 1. If such compensation is attributable to EUNAVFOR, the amount of compensation shall be totally or partially refunded by EUNAVFOR.
 Article 14
 Liaison and disputes
 1. All issues arising in connection with the application of this Agreement shall be examined jointly by representatives of EUNAVFOR and the Host State’s competent authorities.
 2. Failing any prior settlement, disputes concerning the interpretation or application of this Agreement shall be settled exclusively by diplomatic means between the Host State and EU representatives.
 Article 15
 Other provisions
 1. Whenever this Agreement refers to the privileges, immunities and rights of EUNAVFOR and of EUNAVFOR personnel, the government of the Host State shall be responsible for their implementation and for compliance with them on the part of the appropriate Host State local authorities.
 2. Nothing in this Agreement is intended or may be construed to derogate from any rights that may attach to an EU Member State or to any other State contributing to EUNAVFOR under other agreements.
 Article 16
 Implementing arrangements
 For purposes of the application of this Agreement, operational, administrative and technical matters may be the subject of separate arrangements to be concluded between the EU operation commander or EU force commander on the one hand and the Host State’s administrative authorities on the other hand.
 Article 17
 Entry into force and termination
 1. This Agreement shall enter into force on the day on which it is signed and shall remain in force until the date of departure of the last EUNAVFOR element and of the last EUNAVFOR personnel, as notified by EUNAVFOR.
 2. Notwithstanding paragraph 1, the provisions contained in Articles 4(8), 5(1-3), 5(6-7), 6(1), 6(3-4), 6(6), 6(8-9) and 13 shall be deemed to have applied from the date on which the first EUNAVFOR personnel were deployed if that date was earlier than the date of entry into force of this Agreement.
 3. This Agreement may be amended by written agreement between the Parties.
 4. Termination of this Agreement shall not affect any rights or obligations arising out of the execution of this Agreement before such termination.
 Done at Nairobi on , in two originals in the English language.
 For the European Union
 For the Host State


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0039
 Decisione del Comitato misto SEE n. 39/2001 del 30 marzo 2001 che modifica l'allegato I (Questioni veterinarie e fitosanitarie) dell'accordo SEE
 Gazzetta ufficiale n. L 158 del 14/06/2001 pag. 0040 - 0042
 Decisione del Comitato misto SEEn. 39/2001del 30 marzo 2001che modifica l'allegato I (Questioni veterinarie e fitosanitarie) dell'accordo SEEIL COMITATO MISTO SEE,visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, come modificato dal protocollo che adegua l'accordo sullo Spazio economico europeo (in prosieguo: "l'accordo"), in particolare l'articolo 98,considerando quanto segue:(1) L'allegato I dell'accordo è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 189/1999 del 17 dicembre 1999(1).(2) Occorre integrare nell'accordo la decisione 1999/136/CE della Commissione, del 28 gennaio 1999, che modifica la decisione 97/296/CE che stabilisce l'elenco dei paesi terzi dai quali è autorizzata l'importazione dei prodotti della pesca destinati all'alimentazione umana(2).(3) Occorre integrare nell'accordo la decisione 1999/244/CE della Commissione, del 26 marzo 1999, recante modifica della decisione 97/296/CE che stabilisce l'elenco dei paesi terzi dai quali è autorizzata l'importazione dei prodotti della pesca destinati all'alimentazione umana(3).(4) Occorre integrare nell'accordo la decisione 1999/277/CE della Commissione, del 23 aprile 1999, recante modifica della decisione 97/296/CE che stabilisce l'elenco dei paesi terzi dai quali è autorizzata l'importazione dei prodotti della pesca destinati all'alimentazione umana(4).(5) Occorre integrare nell'accordo la decisione 1999/488/CE della Commissione, del 5 luglio 1999, recante modifica della decisione 97/296/CE che stabilisce l'elenco dei paesi terzi dai quali è autorizzata l'importazione dei prodotti della pesca destinati all'alimentazione umana(5).(6) Occorre integrare nell'accordo la decisione 1999/532/CE della Commissione, del 14 luglio 1999, recante modifica della decisione 97/296/CE che stabilisce l'elenco dei paesi terzi dai quali è autorizzata l'importazione dei prodotti della pesca destinati all'alimentazione umana(6).(7) Occorre integrare nell'accordo la decisione 1999/814/CE della Commissione, del 16 novembre 1999, che modifica la decisione 97/296/CE che stabilisce l'elenco dei paesi terzi dai quali è autorizzata l'importazione dei prodotti della pesca destinati all'alimentazione umana(7).(8) Occorre integrare nell'accordo la decisione 2000/88/CE della Commissione, del 21 dicembre 1999, recante modifica della decisione 97/296/CE che stabilisce l'elenco dei paesi terzi dai quali è autorizzata l'importazione dei prodotti della pesca destinati all'alimentazione umana(8).(9) Occorre integrare nell'accordo la decisione 2000/170/CE della Commissione, del 14 febbraio 2000, recante modifica della decisione 97/296/CE che stabilisce l'elenco dei paesi terzi dai quali è autorizzata l'importazione dei prodotti della pesca destinati all'alimentazione umana(9).(10) L'atto figurante al punto 1 della parte 8.3.3 del capitolo I dell'allegato I è stato inserito erroneamente in tale punto e deve pertanto essere spostato nella parte 8.2.(11) La presente decisione non si applica al Liechtenstein,DECIDE:Articolo 1Il capitolo I dell'allegato I dell'accordo è modificato come segue.1. Il testo del punto 1 (decisione 97/296/CE della Commissione) della parte 8.3.3 è soppresso ed è inserito come punto 174a dopo il punto 174 (decisione 95/94/CE della Commissione) della parte 8.2 del capitolo I dell'allegato I dell'accordo.2. Al nuovo punto 174a (decisione 97/296/CE della Commissione) della parte 8.2 del capitolo I dell'allegato I dell'accordo sono aggiunti i seguenti trattini: "- 399 D 0136: Decisione 1999/136/CE della Commissione, del 28 gennaio 1999 (GU L 44 del 18.2.1999, pag. 61),- 399 D 0244: Decisione 1999/244/CE della Commissione, del 26 marzo 1999 (GU L 91 del 7.4.1999, pag. 37),- 399 D 0277: Decisione 1999/277/CE della Commissione, del 23 aprile 1999 (GU L 108 del 27.4.1999, pag. 57),- 399 D 0488: Decisione 1999/488/CE della Commissione, del 5 luglio 1999 (GU L 190 del 23.7.1999, pag. 39),- 399 D 0532: Decisione 1999/532/CE della Commissione, del 14 luglio 1999 (GU L 203 del 3.8.1999, pag. 78),- 399 D 0814: Decisione 1999/814/CE della Commissione, del 16 novembre 1999 (GU L 315 del 9.12.1999, pag. 44),- 32000 D 0088: Decisione 2000/88/CE della Commissione, del 21 dicembre 1999 (GU L 26 del 2.2.2000, pag. 47),- 32000 D 0170: Decisione 2000/170/CE della Commissione, del 14 febbraio 2000 (GU L 55 del 29.2.2000, pag. 68)."Articolo 2I testi delle decisioni 1999/136/CE, 1999/244/CE, 1999/277/CE, 1999/488/CE, 1999/532/CE, 1999/814/CE, 2000/88/CE e 2000/170/CE della Commissione nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee, fanno fede.Articolo 3La presente decisione entra in vigore il 31 marzo 2001, a condizione che tutte le notificazioni previste dall'articolo 103, paragrafo 1 dell'accordo(10) siano pervenute al Comitato misto SEE.Articolo 4La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.Fatto a Bruxelles, il 30 marzo 2001.Per il Comitato misto SEEIl PresidenteP. Westerlund(1) GU L 74 del 15.3.2001, pag. 24.(2) GU L 44 del 18.2.1999, pag. 61.(3) GU L 91 del 7.4.1999, pag. 37.(4) GU L 108 del 27.4.1999, pag. 57.(5) GU L 190 del 23.7.1999, pag. 39.(6) GU L 203 del 3.8.1999, pag. 78.(7) GU L 315 del 9.12.1999, pag. 44.(8) GU L 26 del 2.2.2000, pag. 47.(9) GU L 55 del 29.2.2000, pag. 68.(10) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


text:
 14.5.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 115/20
 ROZSUDEK SOUDU PRVNÍHO STUPNĚ
 ze dne 9. března 2005
 ve věci T-33/03, Osotspa Co. Ltd proti Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM) (1)
 (Ochranná známka Společenství - Námitkové řízení - Starší národní obrazové ochranné známky SHARK a starší obrazové ochranné známky Společenství SHARK - Přihláška slovní ochranné známky Společenství Hai - Relativní důvod pro zamítnutí - Nebezpečí záměny - Článek 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 40/94)
 (2005/C 115/38)
 Jednací jazyk: němčina
 Ve věci T-33/03, jejímž předmětem je žaloba podaná proti rozhodnutí třetího odvolacího senátu OHIM ze dne 27. listopadu 2002 (ve věci R 296/2002-3) týkajícímu se námitkového řízení mezi Osotspa Co. Ltd a Distribution & Marketing GmbH, Osotspa Co. Ltd, se sídlem v Bankoku (Thajsko), zastoupená C. Gassauer-Fleissnerem, advokátem, s adresou pro účely doručování v Lucemburku, proti Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM) (zmocněnci: A. von Mühlendahl, T. Eichenberg a G. Schneider), přičemž druhým účastníkem řízení před odvolacím senátem OHIM vystupujícím jako vedlejší účastník řízení před Soudem je Distribution & Marketing GmbH, se sídlem v Salcburku (Rakousko), původně zastoupená C. Hauerem, dále V. von Bomhard, A. Renckem a A. Pohlmannem, advokáty, Soud (čtvrtý senát), ve složení H. Legal, předseda, V. Tiili a V. Vadapalas, soudci, vedoucí soudní kanceláře: D. Christensen, rada, vydal dne 9. března 2005 rozsudek, jehož výrok je následující:
 1)
 Žaloba se zamítá.
 2)
 Žalobkyni se ukládá náhrada nákladů řízení.
 (1) Úř. věst. C 135, 7.6.2003.


text:
Luksemburgas Lielhercogiste (, , ) ir valsts Rietumeiropā. Valsts iekārta ir unitāra parlamentāra konstitucionālā monarhija.
 Luksemburga ir Eiropas Savienības, NATO, ESAO, ANO un Beniluksa dalībvalsts. Ziemeļrietumos Luksemburga robežojas ar Beļģiju, austrumos ar Vāciju un dienvidos ar Franciju.
 Etimoloģija
 Valsts nosaukums cēlies no Lucilinburhuc, vēlāk Lützelburg, mazās pils nosaukuma, ap kuru tika uzcelta Luksemburgas pilsēta. Luksemburga radās kā grāfiste toreizējā Svētās Romas impērijā un ir pēdējā lielhercogiste pasaulē.
 Luksemburgas administratīvais iedalījums
 Administratīvi Luksemburga tiek iedalīta trīs distriktos (, vācu un luksemburgiešu: Distrikt). Distrikti savukārt tiek iedalīti kantonos (canton/Kanton), visā valstī ir 12 kantoni. Par kantoniem sīkākas vienības ir komūnas (commune/Gemeinde/Gemeng). Visā valstī ir 102 komūnas. Luksemburgas pilsēta ir sadalīta 24 kvartālos (Quartiers/Stadtteile/Quartierën).
 Vēsture
 Viduslaikos Svētās Romas impērijas teritorijā pastāvēja Luksemburgas grāfiste (1059–1353), ķeizars Kārlis IV Luksemburgs to pārveidoja par Luksemburgas hercogisti (1353–1795).
 Pēc Vestfālenes miera līguma Luksemburga ietilpa Spānijas Nīderlandes sastāvā, tās dienviddaļu 1659. gadā pievienoja Francijai.
 Pēc franču okupācijas Napoleona karu laikā Vīnes kongress nolēma 1815. gadā Luksemburgu sadalīt starp Prūsijas karalisti un Apvienoto Nīderlanes karalisti.
 Pēc Beļģijas revolūcijas 1839. gada Londonas konferencē Luksemburga tika sadalīta Beļģijas Luksemburgā un tagadējā Luksemburgas Lielhercogistē, kas līdz 1890. gadam atradās personālūnijā ar Nīderlandes karalisti.
 Pirmā un Otrā pasaules kara laikā Luksemburgu okupēja Vācija. Pēc Otrā pasaules kara Luksemburga atteicās no politiskās neitralitātes un pievienojās NATO un Apvienoto Nāciju Organizācijas izveidē. 1957. gadā Luksemburga kopā ar piecām citām valstīm nodibināja Eiropas Ekonomikas kopienu (mūsdienās Eiropas Savienība), kopš 1999. gada valsts ir eirozonā.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Luksemburga