text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0426
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie /* KOM/2006/0426 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 28.07.2006KOM(2006) 426 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie(PřEDLOžENÁ KOMISÍ)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (dále jen „základní nařízení“) a nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 v řízení týkajícím se dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu PET filmu pocházejícího mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s.1), naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 366/2006 (Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s.6). Nařízení Rady (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/ 97 (Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s.15). |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení poskytnuta příležitost hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nepředpokládá všeobecné posouzení dopadů, neobsahuje však úplný výčet podmínek, které je nutno posoudit. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 12. července 2005 zahájila Komise částečný prozatímní přezkum platných vyrovnávacích cel týkajících se dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie. Účelem tohoto přezkumu, jehož rozsah byl omezen na prošetření subvencování jednoho z vyvážejících indických producentů, jmenovitě Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“), bylo posoudit, zda výše platných vyrovnávacích cel je dostatečná k tomu, aby působila proti dumpingu působícímu újmu. Přiložený návrh na zvýšení výše vyrovnávacích cel na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu z Indie se opírá o zjištění z šetření, která potvrdila, že společnosti Garware je ve skutečnosti poskytována mnohem vyšší výše subvencování, než výše zjištěná původním šetřením. Navrhuje se proto, aby výše vyrovnávacích cel byla zvýšena v souladu se zjištěními tohoto šetření, přičemž výše antidumpingových cel uložená Garware z Dovozu PET filmu nařízením (ES) č. 1676/2001, pozměněným nařízením (ES) č. 366/2006, by byla snížena o procento z vyrovnávacích cel, které odpovídá zjištěným vývozním subvencím, jež uvedená společnost obdrží. Navrhuje se proto, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 2026/1997 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004, a nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: Druh opatření je popsán ve výše uvedeném základním nařízení a nenechává prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, neboť základní nařízení nepředpokládá náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/1997 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[2], a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUPI. Předchozí šetření a stávající opatření(1) Nařízením (ES) č. 2597/1999 ze dne 6. prosince 1999[3], uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen „PET“) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se zde dále odkazuje pod názvem „původní šetření“. Opatření měla podobu valorického cla v sazbě od 3,8 % do 19,1 % vztahující se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců ve zbytkové celní sazbě 19,1 % vztahující se na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Vyrovnávací clo uložené na PET film vyráběný a vyvážený společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“ nebo „společnost“) činilo 3,8 %. Období původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.(2) Nařízením (ES) č. 367/2006 ze dne 27. února 2006[4] Rada zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení.(3) Nařízením (ES), č. 366/2006 ze dne 27. února 2006[5] Rada pozměnila nařízení (ES) č. 1676/2001 ze dne 13. dubna 2001[6] po provedení částečného prozatímního přezkumu výše platného antidumpingového cla vztahujícího se na pět indických výrobců a uložila antidumpingové clo v sazbě od 0 % do 18 %. Antidumpingové clo uložené z dovozu (PET) filmu od Garware činilo 17,4 %. Připomíná se, že sazba antidumpingového cla uložená Garware byla upravena tak, aby zohlednila výši subvencování vyrovnávanou nařízením (ES) č. 367/2006 (viz též níže 71. bod zdůvodnění).II. Žádost o částečný prozatímní přezkum(4) Žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení Rady (ES) č. 2597/1999, jehož rozsah byl omezen výši vyrovnávacího cla uloženého Garware, byl podán následujícími výrobci v zemích Společenství: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (dále jen „žadatelé“). Žadatelé představují významnou část produkce PET filmu ve Společenství.(5) Žadatelé uvedli, že pokud jde o dovoz PET filmu od Garware, výše stávajících vyrovnávacích opatření již nestačí účinně působit proti subvencování působícímu újmu, jelikož okolnosti subvencování Garware se významně změnily.III. Šetření(6) Komise stanovila po konzultaci s poradním výborem, že existují dostatečné důkazy opravňující k zahájení částečného prozatímního přezkumu a oznámila dne 12. července 2005 oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie[7] zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení.(7) Rozsah přezkumu je omezen na prošetření subvencování jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Garware, které slouží k posouzení potřeby dále zachovat, odstranit nebo pozměnit výši stávajících opatření. Období šetření trvalo od 1. dubna 2004 do 31. března 2005.(8) Komise úředně oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu dotčeným vyvážejícím výrobcům, indické vládě (dále jen „VI“) a žadatelům. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.(9) Aby získala informace potřebné pro své šetření, zaslala Komise dotazník společnosti Garware, jež prokázala ochotu spolupracovat a dotazník vyplnila. V provozovnách Garware v Indii byly provedeny inspekce na místě.(10) Garware, VI a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a byla jim poskytnuta možnost zaujmout k nim stanovisko (viz níže 73. bod odůvodnění).B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEKI. Dotčený výrobek(11) Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v případě původního šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex 3920 62 19.II. Obdobný výrobek(12) Stejně jako v případě původního šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný společností Garware na vnitřním trhu Indie a PET film vyvážený z Indie do Společenství má shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Jde tudíž o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.C. SUBVENCEI. Úvod(13) Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:2. Celostátní režimy:i Režim „Advance Licence Scheme / Advance Release Order“ ;ii Režim „Duty Entitlement Passbook“ ;iii Režim „Special Economic Zones / Export Oriented Units Scheme“ ;iv Režim „Export Promotion Capital Goods“ ;v Režimy daně z příjmů- „Export Income Tax Exemption“ ,- „Income Tax Incentive for Research and Development“ ;vi Režim „Export Credit“;vii Režim „Duty-Free Replenishment Certificate“.(14) Režimy uvedené pod body i) až iv) a dále pod bodem vii) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoji a řízení) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Podle zákona o zahraničním obchodu je VI oprávněna vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. IV vydala pětiletý plán platící pro dovoz a vývoz v období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 (dále jen „politika EXIM 2002–2007“). Kromě toho VI vydala příručku postupů platných pro politiku EXIM 2002–2007 (dále jen „HOP I 2002-07“). Tato příručka je pravidelně novelizována[8].(15) Režimy daně z příjmů uvedené pod odst. v) vychází ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.(16) Režim Export Credit Scheme uvedený pod body vi) vychází z článků 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance vydávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.3. Regionální režimy(17) Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník přezkoumala Komise rovněž režim balíku pobídek (dále jen „PSI“) poskytovaných vládou státu Maharashtra (dále jen „VSM“) z roku 1992. Tento režim vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce VSM.II. Celostátní režimy1. Režim Advance Licence Scheme (dále jen „ALS“) / Advance Release Order (dále jen „ARO“)(a) Právní základ(18) Podrobný popis tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2002–2007 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2002-07.(b) Způsobilost(19) Nebylo zjištěno, že by Garware využívala během období šetření ALS/ARO, proto není nutná žádná další analýza z hlediska možnosti vyrovnávání tohoto režimu.2. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „DEPB“)(a) Právní základ(20) Podrobný popis DEPB je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 2002–2007 a v kapitole 4 HOP I 2002-07. V době původního šetření existovaly dvě formy DEPB: před vývozem a po vývozu. V dubnu 2000 byl režim DEPB před vývozem zrušen, a v rámci současného přezkumu proto byla šetřena pouze forma DEPB po vývozu.(b) Způsobilost(21) Pro tento režim je způsobilý libovolný vývozce-výrobce nebo vývozce-obchodník. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.(c) Praktické provádění(22) Každý způsobilý vývozce může požádat o úvěry DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v tomto režimu. Takové sazby DEPB stanovily indické orgány pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“), s přihlédnutím k předpokládanému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a celních poplatků za tento předpokládaný dovoz bez ohledu na to, zda dovozní cla byla ve skutečnosti zaplacena či nikoli.(23) Aby byla společnost způsobilá pro příspěvky v rámci tohoto režimu, musí vyvážet. V okamžiku vývozní transakce musí vývozce učinit u indických orgánů prohlášení uvádějící, že vývoz probíhá podle režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní orgány při odeslání doklad o nakládce pro vývoz. Tento doklad uvádí mimo jiné velikost úvěru DEPB, který má být pro tuto vývozní transakci přidělen. V tomto okamžiku vývozce ví, jaký příspěvek obdrží. Jakmile celní orgány vydají doklad o nakládce pro vývoz, VI již nemá žádnou rozhodovací pravomoc týkající se přidělení úvěru DEPB. Příslušná sazba DEPB pro výpočet příspěvku je sazba použitá v okamžiku, kdy je učiněno vývozní prohlášení. Proto nelze výši příspěvku upravovat zpětně.(24) Bylo také zjištěno, že podle indických účetních předpisů lze úvěry DEPB po splnění vývozního závazku účtovat akruální metodou jako příjem komerčních účtů.(25) Tyto úvěry lze požít na zaplacení celních poplatků za následný dovoz jakéhokoli zboží, jehož dovoz nepodléhá omezením, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovážené se započtením uvedených úvěrů lze po zatížení daní z prodeje prodávat na domácím trhu nebo jiným způsobem použít.(26) Úvěry DEPB jsou volně převoditelné a platné po období 12 měsíců od data vydání.(27) Žádost o úvěry DEPB se může vztahovat až na 25 vývozních transakcí a při elektronickém podání na neomezené množství exportních transakcí. Ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty k podání žádosti o DEPB, protože období uvedený v kapitole 4.47 HOP I 2002-07 se vždy počítají z nejnovějších vývozních transakcí zahrnutých v příslušné žádosti o DEPB.(28) Společnost upozornila Komisi, že uvedený režim bude v blízké budoucnosti zrušen a údajně ode dne 1. dubna 2006 nahrazen režimem „kompatibilním s WTO“. Podle původních záměrů měla platnost režimu DEPB vypršet dnem 1. dubna 2005. Nový režim však k tomuto termínu nebyl připraven k provádění, a proto byl režim DEPB prodloužen do dne 1. dubna 2006. Společnost nedodala žádné potvrzení, zda uvedený nový režim nakonec vešel po uvedeném datu skutečně v platnost. Údajná změna by ovšem v každém případě nespadala do rámce období přezkumu šetření.(d) Závěry k DEPB(29) Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Úvěr DEPB je finančním příspěvkem od VI, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a sníží se tak výnosy VI ze cla, jež by jinak bylo splatné. Kromě toho úvěr DEPB poskytuje vývozci výhodu v tom, že zvyšuje likviditu společnosti.(30) Navíc režim DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(31) Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňuje striktní požadavky stanovené v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru se nevypočítává ve vztahu ke skutečně použitým vstupním materiálům. Navíc neexistuje systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou ve výrobním procesu vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu bodu i), přílohy I a příloh II a III základního nařízení. Konečně vývozce je způsobilý obdržet výhody vyplývající z režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce pouze vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.(e) Výpočet výše subvence(32) V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce uskutečněné podle tohoto režimu. V tomto okamžiku se musí VI vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.(33) S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období šetření. Podle údajů předložených společností byla s platností ode dne 26. května 2005 sazba platná pro DEPB snížena z 11 % na 8 %, tudíž tato údajná změna nespadá do rámce přezkumu období šetření; nebylo proto možno ověřit dopady a předmětnost této změny a tento nárok je nutno zamítnout v souladu s článkem 5 základního nařízení.(34) Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly odečteny z obdržených úvěrů a z toho odvozená výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet subvence, v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení.(35) V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhody z uvedeného režimu během období šetření a obdržela subvenci ve výši 10,3 %.3. Režim Export Oriented Unit (dále jen „EOU“) / Special Economic Zones (dále jen „SEZ“)(a) Právní základ(36) Podrobné informace o těchto režimech jsou obsaženy v kapitolách 6 (EOU) a 7 (SEZ) politiky EXIM 2002–2007 a HOP I 2002-07.(b) Způsobilost(37) Nebylo zjištěno, že by Garware byla zřízena v rámci některého z těchto režimů v období šetření, proto není nutná žádná další analýza jejich napadnutelnosti.4. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „EPCG“)(a) Právní základ(38) Podrobný popis EPCG je obsažen v kapitole 5 politiky EXIM 2002-07 a v kapitole 5 HOP I 2002-07.(b) Způsobilost(39) Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.(c) Praktické provádění(40) Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a – od dubna 2003 – i použité výrobní statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává VI na žádost a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, použitelnou na všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz.(d) Závěr k EPCG(41) Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek VI, neboť tato úleva snižuje příjmy VI ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.(42) Kromě toho EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(43) Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nespadají do působnosti těchto povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I bodě i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.(e) Výpočet výše subvence(44) Čitatel byl určen takto. Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků ve výrobním odvětví polyethylentereftalátového filmu. K této částce byl přičten úrok, aby tak byla zachycena úplná hodnota výhody za časové období. V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly odečteny poplatky nezbytně vynaložené k získání subvence.(45) V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. Subvence obdržená společností Garware činí 1,8 %.5. Režim Income Tax Exemption ( dále jen „ITE“)(a) Právní základ(46) Právní základ tohoto režimu je obsažen v zákonu o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. Finanční zákon každý rok stanoví základ pro výběr daní i různá osvobození a odpočty, které lze požadovat. Vývozní firmy mohou požadovat osvobození od daně z příjmů podle oddílů 10A, 10B a 80HHC zákona o dani z příjmů z roku 1961.(b) Praktické provádění(47) Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody za základě režimu ITE, není nutná žádná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.6. Režim Export Credit (dále je „EC“)(a) Právní základ(48) Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem komerčním bankám v Indii.(b) Způsobilost(49) Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.(c) Praktické provádění(50) Podle tohoto režimu ICB nastavuje povinné maximální úrokové sazby použitelné na vývozní úvěry, a to v indických rupiích i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenční sazby“. EC se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (Pre-Shipment Export Credit Scheme), na jehož základě jsou vývozci poskytovány úvěry na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režim vývozního úvěru po odeslání (Post-Shipment Export Credit Scheme), na jehož základě jsou poskytovány provozní kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.(51) Na základě těchto rámcových oběžníků ICB mohou vývozci získat vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny za čistě tržních podmínek.(d) Závěr k EC(52) Za prvé, snížením nákladů na financování ve srovnání s tržními úrokovými mírami poskytují shora uvedené preferenční úrokové míry takovému výrobci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry podle EC jsou poskytovány komerčními bankami, jedná se o výhodu poskytovanou vládou ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICS je veřejná instituce, na kterou se vztahuje definice pojmu „vláda“ stanovená v čl. 1 odst. 3 základního nařízení, a uděluje pokyny komerčním bankám, aby poskytovaly preferenční financování vyvážejícím společnostem. Toto preferenční financování je subvencí, která je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, neboť závisí na vývozní výkonnosti.(e) Výpočet výše subvence(53) Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly účtovány tržní úrokové sazby jako u běžných komerčních úvěrů využívaných společností. V souladu s článkem 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhod v rámci EC a obdržela subvenci ve výši 1,2 %.7. Režim Duty-Free Replenishment Certificate (dále jen „DFRC“)(a) Právní základ(54) Právní základ tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.2.1 až 4.2.7 politiky EXIM 2002–2007 a v odstavcích 4.31 až 4.36 HOP I 2002–2007.(b) Praktické provádění(55) Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody v rámci DFRC, není nutná žádná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.III. Regionální režimyBalík pobídek (dále jen „PSI“) poskytovaný vládou státu Maharashtra (dále jen „VSM“)(a) Právní základ(56) Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí Indie, poskytuje VSM od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „balík pobídek“. (Package Scheme of Incentives). Tento režim byl po svém vytvoření několikrát novelizován a v období od 1. října 1993 do 31. března 2001 byl uplatňován „Režim z roku 1993“. Nejnovější změnou byl „režim z roku 2001“ zavedený dne 31. března 2001, který má být dle předpokladů uplatňován až do 31. března 2006. PSI poskytovaný VSM se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou osvobození od místní daně z prodeje a vrácení místní spotřební daně.(b) Způsobilost(57) Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých oblastí, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice.(c) Praktické provádění(58) Osvobození od místní daně z prodeje : Zboží běžně podléhá ústřední dani z prodeje (z prodejů mezi jednotlivými státy) nebo státní dani z prodeje (z prodejů v rámci jednoho státu), odstupňované v závislosti na státu (státech), kde se transakce uskutečňuje. Není stanovena žádná daň z dovozu nebo vývozu zboží, zatímco prodeje na domácím trhu podléhají dani z prodeje v příslušných sazbách. Na základě režimu osvobození od daně nejsou vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně jsou vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje v případě nákupu zboží od dodavatele, který je sám též způsobilý k využití tohoto režimu. Zatímco z prodejní transakce neplyne určené prodávající jednotce žádná výhoda, koupě zboží poskytuje určené prodejní jednotce výhodu. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod z tohoto osvobození.(59) Vrácení místní spotřební daně : Akcíz je daň, kterou vybírají místní vlády v Indii, včetně VSM, ze zboží, které překročí územní hranice města nebo okresu. Průmyslové podniky mají nárok na vrácení místní spotřební daně ze strany VSM, pokud se jejich provozovny nacházejí v určitém městě nebo městech v rámci daného státu. Celková výše daně, kterou je možno vrátit, je omezena na 100 % kapitálových investic. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod těchto vratek.(d) Závěr k PSI poskytovanému VSM(60) PSI řízený VSM poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Oba výše zkoumané podrežimy zakládají finanční příspěvek od VSM, neboť tato úleva snižuje příjmy VSM ze cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho toto osvobození od cla / vrácení daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu.(61) Podle údajů předložených společností byla tato spotřební daň dnem 1. dubna 2005 zrušena a VSM od téhož data zavedla režim „Value Added Tax“ (daně z přidané hodnoty), v jehož rámci má společnost povinnost platit plnou výši sazby. Tato údajná změna však nastala až po konci období šetření, a proto dopady a předmětnost této změny nebylo možno ověřit. Nicméně nebyly předloženy žádné závažné důkazy k tomuto režimu a povinnostem, jež společnost v jeho rámci má. V souladu s článkem 5 základního nařízení je nutno tento nárok zamítnout.(62) Uvedený režim je dostupný pouze společnostem, které investovaly v určených geografických oblastech v pravomoci státu Maharashtra. Není k dispozici společnostem umístěným vně těchto oblastí. Výše výhod se liší v závislosti na příslušné oblasti. Uvedený režim je specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a je tudíž napadnutelný.(e) Výpočet výše subvence(63) Pokud jde o osvobození od daně, byla výše subvence vypočtena na základě výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle předmětného režimu nebyla zaplacena. Obdobně výhoda, kterou získal vývozce ve vztahu k místní spotřební dani, byla vypočtena jako výše místní spotřební daně vrácené v průběhu období šetření. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový objem prodejů v období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během tohoto období Garware požívaly výhod z těchto režimů a získala subvence ve výši 1,6 %.IV. Výše napadnutelných subvencí(64) Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, dosahovala u šetřeného vyvážejícího výrobce 14,9 %. Tato výše subvencování je vyšší než nepatrná, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 5 základního nařízení.REŽIM | DEPB | EPCG | EC | PSI od VSM | CELKEM |% | % | % | % | % |Garware | 10,3 | 1,8 | 1,2 | 1,6 | 14,9 |(65) Na základě posouzení se má tudíž na základě článku 19 základního nařízení za to, že současná platná opatření již nejsou nadále dostatečná k tomu, aby účinně působila proti napadnutelným subvencím, které působí újmu průmyslu Společenství.V. Přetrvávající povaha změněných okolností týkajících se subvencování(66) V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by pokračování platnosti stávajícího opatření bylo dostatečné k účinnému působení proti napadnutelné subvenci, která vykazuje poškozující účinek.(67) Bylo zjištěno, že v období šetření Garware nadála požívala výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickými úřady. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během nynějšího přezkumu výrazně vyšší než sazba zjištěná během původního šetření. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody. S výjimkou režimu DEPB a režimu vracení daně z prodeje neexistují žádné tvrzení toho, že by tyto programy měly být v blízké budoucnosti postupně ukončeny. Podle společnosti Garware bylo plánováno nahrazení režimu DEPB, které mělo vstoupit v platnost dne 1. dubna 2006. Společnost neposkytla žádné potvrzení, zda k tomu ve skutečnosti došlo. V příslušné lhůtě bude nutno posoudit situaci, která vzniká nahrazením režimu DEBP údajným režimem „slučitelným s WTO“, o němž Komise nemá žádné informace. Jelikož nejsou k dispozici žádné podložené důkazy o nahrazení režimu DEBP, má se po úvaze pro potřeby současného přezkumu za to, že režim DEPB platí i nadále. Obdobně neposkytla společnost žádné bližší údaje o režimu „podobném DPH“, kterým VSM údajně nahradila režim daně z prodeje po ukončení období šetření, a má se tudíž po úvaze pro potřeby současného přezkumu za to, že režim daně z prodeje platí i nadále.(68) Jelikož bylo prokázáno, že společnost je příjemcem mnohem vyšších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí vyšších, než určilo původní šetření, byl učiněn závěr, že pokračování platnosti stávajícího opatření není dostatečné k účinnému působení proti napadnutelné subvenci, která vykazuje poškozující účinek, a že je tudíž třeba pozměnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.VI. Závěr(69) Vzhledem k závěrům, učiněným ve vztahu k výši subvencování přijímaného Garware a nedostatečnosti stávajících opatření k tomu, aby účinně působila proti zjištěným napadnutelným subvencím, je třeba pozměnit vyrovnávací clo uložené na dovoz dotčeného výrobku společností Garware, aby byla zohledněna nově zjištěná výše subvencování.(70) Pozměněné vyrovnávací clo uvedené níže v 72. bodu odůvodnění bylo stanoveno v nové sazbě subvencování, zjištěné během současného přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtené při původním šetření zůstává vyšší.(71) Jelikož podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96 nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem řešení jedné a téže situace s původem v dumpingu nebo v subvencování vývozu, vyrovnávací clo zjištěné ve výsledku tohoto přezkumu šetření jako odpovídající subvencování vývozu (13,3 %) bylo odečteno z antidumpingového cla uloženého Garware nařízením (ES) č. 1676/2001. Po provedení této změny antidumpingového cla, zahájené nařízením (ES) č. 366/2006, byla u Garware stanovena dumpingové rozpětí ve výši 20,1 %. Z této hodnoty bylo 2,7 % odečteno, aby tak bylo zohledněno tehdy platné vyrovnávací clo v míře odpovídající vývozním subvencím, a společnosti bylo tudíž uloženo antidumpingové clo ve výši 17,4 %. Na základě nynějšího přezkumu bude odečteno dalších 10,6 % z individuálního antidumpingového cla této společnosti, čímž bude zohledněno vyrovnávací clo v míře odpovídající zjištěným dovozním subvencím; antidumpingové clo uložené Garware bude tak sníženo na sazbu 6,8 %.(72) S ohledem na výše uvedené skutečnosti se navrhuje stanovit společnosti Garware clo v následujících sazbách vyjádřených v cenách CIF na hranice Společenství před proclením:Vývozní subvenční rozpětí | Celkem subvenční rozpětí | Dumpingové rozpětí | Vyrovnáv. clo | Antidump. clo | Sazba cla celkem |% | % | % | % | % | % |Garware | 13,3 | 14,9 | 20,1 | 14,9 | 6,8 | 21,7 |(73) Garware, VI a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit pozměnění platných šetření a byla jim poskytnuta možnost zaujmout k nim stanovisko. Od společnosti Garware ani VI nebyly obdrženy žádné připomínky; připomínky žadatelů vyjadřují jejich souhlas se závěry, ke kterým dospěla Komise.(74) Sazby vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovené pro jednotlivou společnost tímto nařízením byly určeny na základě zjištění z šetření, která vedla k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006 a nařízení (ES) č. 366/2006, a dále zjištění ze současného přezkumu. Zohledňují situaci zjištěnou během tohoto přezkumu, pokud jde o společnost Garware. Uvedené sazby cla (na rozdíl od cel platných na celostátní úrovni pro „všechny další společnosti“) se tedy vztahují výlučně na vývoz výrobků s původem v dotčené zemi a vyráběných určitými společnostmi, tedy zde uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovážené výrobky veškerých ostatních společností neoznačených výslovně v operativní části tohoto nařízení jménem a adresou, včetně subjektů ve spojení se subjekty konkrétně uvedenými, nemohou požívat výhod plynoucích z těchto sazeb a jsou podrobeny sazbě cla platné pro „všechny ostatní společnosti“.(75) Veškeré nároky vznášené na uplatnění těchto sazeb vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovených pro jednotlivou společnost (např. po změně jména subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů), musí být bezodkladně zasílány Komisi[9] spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména údaji o změně činnosti společnosti v souvislosti s výrobou, odbytem na domácím trhu nebo na vývoz, s nimiž souvisí např. změna jména, změna výrobních a prodejních subjektů,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi v Indii stanoví takto:Stát | Společnost | Konečné clo (%) | Doplňkový kód TARIC |Indie | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 12,0 | A026 |Indie | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 12,5 | A027 |Indie | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,9 | A028 |Indie | India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A029 |Indie | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A030 |Indie | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |Indie | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 19,1 | A032 |Indie | Všechny ostatní společnosti | 19,1 | A999“ |Článek 2V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky následujícího původu stanovena takto:Stát | Společnost | Konečné clo (%) | Doplňkový kód TARIC |Indie | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi-110 003, India | 17,3 | A026 |Indie | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |Indie | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 6,8 | A028 |Indie | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |Indie | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |Indie | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |Indie | Všechny ostatní společnosti | 17,3 | A999 |Korea | Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea | 0,0 | A244 |Korea | SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea | 7,5 | A224 |Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea | 0,0 | A222 |Korea | HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A226 |Korea | Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A225 |Korea | KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A223 |Korea | Všechny ostatní společnosti | 13,4 | A999“ |Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne xx xxxxx 2006.Za Radupředseda / předsedkyně[...] [1] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1, naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1., naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[3] Úř. věst. L 316, 10.12.1999, s. 1.[4] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.[5] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 6.[6] Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1.[7] Úř. věst. C 172, 12.7.2005, s. 5.[8] Oznámení ministerstva průmyslu a obchodu indické vlády č. 1/2002-2007 ze dne 31.3.2002.[9] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.