text:
Toruń (/'tɒrʊnjə/, bil-Pollakk: [ˈTɔruj̃]; bil-Ġermaniż: Thorn) huwa raħal storiku max-xmara Vistula fil-Polonja Ċentrali u tat-Tramuntana u huwa wkoll Sit ta’ Wirt Dinji tal-UNESCO. Il-popolazzjoni tar-raħal kienet tammonta għal 197,812 abitant f’Diċembru 2021. Preċedentement, kien il-kapitali tad-Distrett ta’ Toruń (1975-1998) u tad-Distrett tal-Pomeranja (1921-1945). Mill-1999, Toruń huwa sede tal-gvern awtonomu tad-Distrett ta’ Kujavja u tal-Pomeranja u huwa wieħed miż-żewġ kapitali tad-distrett, flimkien ma’ Bydgoszcz. Il-bliet u l-kontej ġirien jiffurmaw iż-żona metropolitana ġemellata ta’ Bydgoszcz–Toruń.
 Toruń huwa wieħed mill-eqdem irħula fil-Polonja, bl-ewwel insedjament tiegħu jmur lura għas-seklu 8, u wara ġie estiż fl-1233 mill-Kavallieri Tewtoniċi. Tul is-sekli, ir-raħal ospita nies bi sfondi u b’reliġjonijiet differenti. Mill-1264 sal-1411, Toruń kien parti mill-Lega Anseatika u sas-seklu 17 kien wieħed mill-aqwa punti kummerċjali. Dan affettwa bil-kbir l-arkitettura tar-raħal li tvarja mill-istil Gotiku bil-Brikks sal- Manjeriżmu u l-Barokk. Fl-età moderna bikrija, Toruń kien belt rjali tal-Polonja u kien waħda mill-ikbar bliet fil-pajjiż dak iż-żmien. Bid-Diviżjonijiet tal-Polonja fl-aħħar tas-seklu 18, ir-raħal sar parti mill-Prussja, u mbagħad mill-Imperu Ġermaniż u wara mit-Tieni Repubblika Pollakka. Matul it-Tieni Gwerra Dinjija, Toruń ħelisha ħafif mill-ibbumbardjar u mill-qerda; iċ-Ċentru Storiku tar-raħal u l-pjazza ċentrali ikonika tas-suq ġew ippreservati kompletament sa żminijietna.
 Toruń huwa magħruf għall-Mużew tal-Kejkijiet Imħawra bil-Ġinġer, li t-tradizzjoni tal-ħami tagħhom tmur lura kważi millennju, kif ukoll għall-katidral il-kbir tiegħu. Toruń huwa rinomat għall-istandard għoli ħafna tal-għajxien u għall-kwalità għolja ħafna tal-ħajja. Fl-1997, il-parti Medjevali tar-raħal ġiet iddeżinjata bħala Sit ta’ Wirt Dinji tal-UNESCO. Fl-2007, iċ-Ċentru Storiku ta’ Toruń ġie miżjud fil-lista tas-Seba’ Għeġubijiet tal-Polonja.
 Toruń huwa l-post fejn twieled l-astronomu Nicolaus Copernicus. L-asterojde 12999 Toruń huwa msemmi għar-raħal.
 Storja
 L-ewwel insedjament fil-viċinanza ta’ Toruń huwa datat mill-arkeoloġi li jmur lura għall-1100 Q.K. (kultura tal-Lusazja). Matul il-perjodu Medjevali bikri, mis-seklu 7 sas-seklu 13, kien hemm insedjament Slavoniku antik, f’parti mix-xatt tax-xmara Vistula. Fis-seklu 10 sar parti mill-istat Pollakk emerġenti mmexxi mid-dinastija Piast.
 Fir-rebbiegħa tal-1231, il-Kavallieri Tewtoniċi qasmu x-xmara Vistula fl-inħawi ta’ Nieszawa u stabbilew fortizza. Fit-28 ta’ Diċembru 1233, il-Kavallieri Tewtoniċi Hermann von Salza u Hermann Balk, iffirmaw il-karti meħtieġa biex Toruń (Thorn) u Chełmno (Kulm) isiru rħula jew bliet. Id-dokument oriġinali ntilef fl-1244. Is-sett ta’ drittijiet inġenerali huwa magħruf bħala l-liġi ta’ Kulm. Fl-1236, minħabba għargħar frekwenti, ir-raħal ġie rilokat fis-sit preżenti taċ-Ċentru Storiku ta’ Toruń. Fl-1239, il-patrijiet Franġiskani stabbilew ruħhom fir-raħal, segwiti fl-1263 mid-Dumnikani. Fl-1264, il-parti l-ġdida lil hinn miċ-Ċentru Storiku ġiet stabbilita prinċipalment biex tilqa’ l-popolazzjoni dejjem tikber ta’ artiġjani u ta’ ħaddiema tas-sengħa f’Torun, li ġew l-iktar minn artijiet fejn kien mitkellem l-iktar il-Ġermaniż. Fl-1280, ir-raħal (jew kif kien dak iż-żmien, iż-żewġt irħula) ingħaqad mal-Lega Anseatika merkantili, u b’hekk sar ċentru kummerċjali Medjevali importanti.
 Ir-raħal reġa’ ġie rkuprat mill-Polonja fl-1410 matul il-Gwerra Tewtonika Pollakka-Litwana, madankollu, wara li l-Ewwel Trattat ta’ Paċi ta’ Thorn ġie ffirmata fi Frar 1411, ir-raħal reġa’ lura f’idejn l-Ordni Tewtonika. Fl-1411, ir-raħal ma baqax parti mil-Lega Anseatika. Fis-snin 1420, ir-Re Pollakk Władysław II Jagiełło bena l-Kastell ta’ Dybów, li jinsab fix-xatt tax-xellug ta’ Toruń, li huwa żar bosta drabi. Matul il-Gwerra Tewtonika Pollakka l-kbira ta’ wara, il-Kastell ta’ Dybów ġie okkupat mill-Kavallieri Tewtoniċi mill-1431 sal-1435.
 Fl-1440, in-nies nobbli ta’ Thorn stabbilew b’mod konġunt il-Konfederazzjoni Prussjana sabiex tkompli topponi l-politika tal-Kavallieri. Mill-1452, it-taħditiet bejn ir-Re Pollakk Casimir IV Jagiellon u l-membri tal-Konfederazzjoni saru fil-Kastell ta’ Dybów. Il-Konfederazzjoni rribellat kontra l-istat monastiku tal-Kavallieri Tewtoniċi fl-1454 u d-delegazzjoni tagħha ressqet petizzjoni lir-Re Pollakk Casimir IV Jagiellon fejn talbitu jerġa’ jikseb il-poter fuq ir-reġjun bħala l-mexxej leġittimu.
 Fis-6 ta’ Marzu 1454 ġie ffirmat att ta’ inkorporazzjoni fi Krakovja, li jirrikonoxxi r-reġjun (inkluż Toruń), bħala parti mir-Renju Pollakk. Dawn l-avvenimenti wasslu għall-Gwerra ta’ Tlettax-il Sena. Iċ-ċittadini tar-raħal kienu rrabjati minħabba l-isfruttament bla ħniena tal-Ordni, u kkonkwistaw il-kastell Tewtoniku, u ġarrfu l-fortifikazzjonijiet kollha tal-brikks, ħlief it-torri Gdanisko li ntuża sas-seklu 18 għall-ħżin tal-porvli. Is-sindku lokali wiegħed lealtà lir-Re Pollakk waqt l-inkorporazzjoni f’Marzu 1454 fi Krakovja, u mbagħad f’Mejju 1454 saret ċerimonja uffiċjali f’Toruń, li matulha n-nobbiltà, il-kavallieri, is-sidien tal-art, is-sindki u l-uffiċjali lokali minn Chełmno, inkluż Toruń, għal darb’oħra ddikjaraw lealtà lir-Re Pollakk u lir-Renju tal-Polonja.
 Mill-1454, ir-raħal kien awtorizzat mir-Re Casimir IV jizzekka muniti Pollakki. Matul il-gwerra, Casimir IV spiss kien joqgħod fil-Kastell ta’ Dybów u Toruń appoġġa finanzjarjament lill-Armata Pollakka. Il-parti l-antika u l-parti l-ġdida ta’ Toruń ingħaqdu fl-1454. Il-Gwerra ta’ Tlettax-il Sena spiċċat fl-1466, bit-Tieni Trattat ta’ Paċi ta’ Thorn, fejn l-Ordni Tewtonika rrinunzjat kull jedd fir-rigward tar-raħal u rrikonoxxietu bħala parti mill-Polonja. Ir-Re Pollakk ta privileġġi kbar lil Toruń, bħal dawk li kienet tgawdi l-belt ta’ Gdańsk. Fl-1454 ukoll, fil-Kastell ta’ Dybów, ir-Re ħareġ l-Istatuti famużi ta’ Nieszawa, li kienu jkopru sett ta’ privileġġi għan-nobbiltà Pollakka; avveniment li huwa meqjus bħala t-twelid tad-demokrazija nobbli fil-Polonja, li damet sal-1795.
 Tul l-istorja, ir-raħal ospita diversi persuni, studjużi u statisti notevoli. Fl-1473 twieled Nicolaus Copernicus u fl-1501 miet ir-Re Pollakk Ġwanni I Albert f’Toruń; qalbu ġiet midfuna fil-Katidral ta’ San Ġwann. Fl-1500, it- Tuba Dei, li kienet l-ikbar qanpiena tal-knisja fil-Polonja dak iż-żmien, tqiegħdet fil-Knisja ta’ San Ġwann il-Battista, u nbena pont li jaqsam ix-xmara Vistula, li kien l-itwal pont tal-injam tal-pajjiż dak iż-żmien. Fl-1506, Toruń sar belt rjali tal-Polonja. Fl-1528, iz-zekka rjali bdiet topera f’Toruń. Fl-1568, twaqqaf liċeo, li wara l-1594 sar wieħed mill-iskejjel ewlenin tat-Tramuntana tal-Polonja għas-sekli ta’ wara. Fl-1594 ukoll, l-ewwel mużew (Musaeum) ta’ Toruń ġie stabbilit fl-iskola, u beda t-tradizzjonijiet mużeali. Toruń kellu ġid u influwenza kbira, u gawda minn drittijiet tal-vot matul il-perjodu tal-elezzjoni rjali. Laqgħat tal-Commonwealth Pollakka-Litwana saru f’Toruń fl-1576 u fl-1626.
 Fl-1557, matul ir-Riforma tal-Protestantiżmu, Toruń adotta l-Protestantiżmu. Taħt is-Sindku Henryk Stroband
 (1586-1609), Toruń ġie ċentralizzat. Il-poter amministrattiv għadda f’idejn il-kunsill lokali. Fl-1595, il-Ġiżwiti waslu biex jippromwovu l-Kontroriforma, u ħadu l-kontroll tal-Knisja ta’ San Ġwann. L-uffiċjali Protestanti ppruvaw jillimitaw il-fluss ta’ Kattoliċi fil-belt, filwaqt li l-Kattoliċi (il-Ġiżwiti u l-patrijiet Dumnikani) diġà kienu jikkontrollaw ħafna mill-knejjes, u ħallew biss il-Knisja ta’ Santa Marija għaċ-ċittadini Protestanti. Fl-1645, fi żmien meta seħħew diversi kunflitti reliġjużi f’ħafna pajjiżi Ewropej oħra u l- Gwerra diżastruża ta’ Tletin Sena ġiet miġġielda fil-Punent tal-Polonja, f’Toruń, fuq inizjattiva tar-Re Władysław IV Vasa, sar kungress ta’ tliet xhur tal-Kattoliċi, tal-Luterani u tal-Kalvinisti Ewropej, magħruf bħala Colloquium Charitativum; avveniment tassew importanti fl-istorja tad-djalogu interreliġjuż.
 Matul il-Gwerra l-Kbira tat-Tramuntana (1700-1721), ir-raħal ta’ Toruń ġie assedjat mit-truppi Żvediżi. Il-Kżar Russu Pietru l-Kbir ħejja t-Trattat ta’ Thorn fl-1709 sabiex ir-Re tal-Polonja jerġa’ jkun Awgustu II tal-Polonja. Fit-tieni nofs tas-seklu 17, it-tensjonijiet bejn il-Kattoliċi u l-Protestanti kibru, b’mod simili għall-gwerer reliġjużi madwar l-Ewropa kollha.
 Fil-bidu tas-seklu 18 madwar 50 fil-mija tal-popolazzjoni, speċjalment in-nobbli u l-klassi medja, kienu Protestanti li kienu jitkellmu bil-Ġermaniż, filwaqt li l-50 fil-mija l-oħra kienu Kattoliċi Rumani li kienu jitkellmu bil-Pollakk. L-influwenza Protestanta sussegwentement battiet wara l-Irvell ta’ Thorn tal-1724.
 Wara t-Tieni Diviżjoni tal-Polonja fl-1793, Toruń ġie anness mal-Prussja. Ġie rkuprat għal żmien qasir mill-Pollakki bħala parti mid- Dukat ta’ Varsavja fis-snin 1807-1815, u saħansitra kien il-kapitali temporanja f’April u f’Mejju 1809. Fl-1809, Toruń ġie difiż b’suċċess mill-Pollakki kontra l-Awstrijaki. Wara li ġie anness mill-ġdid mal-Prussja fl-1815, Toruń ġie soġġett għal Ġermanizzazzjoni u sar ċentru b’saħħtu tar-reżistenza Pollakka kontra politiki simili. Ġew stabbiliti istituzzjonijiet Pollakki ġodda bħal Towarzystwo Naukowe w Toruniu (is-Soċjetà Xjentifika ta’ Toruń), istituzzjoni Pollakka ewlenija fid-Diviżjoni Prussjana tal-Polonja, li ġiet stabbilita fl-1875. Fl-1976, Toruń ingħata s-Salib tal-Kmandant bl-Istilla tal-Ordni tal-Polonia Restituta, waħda mill-ogħla unuri Pollakki. Wara l-Ewwel Gwerra Dinjija, il-Polonja ddikjarat l-indipendenza u reġgħet ħadet il-kontroll ta’ Toruń. Fil-Polonja ta’ bejn gwerer, Toruń kien il-kapitali tad-Distrett tal-Pomeranja.
 It-Tieni Gwerra Dinjija
 Matul it-Tieni Gwerra Dinjija, il-Ġermanja okkupat lil Toruń mis-7 ta’ Settembru 1939 sal-1 ta’ Frar 1945. L-
 Einsatzkommando 16 daħal Toruń biex jikkommetti diversi reati kontra l-Pollakki. Taħt l-okkupazzjoni Ġermaniża, iċ-ċittadini lokali kienu soġġetti għal arresti, tkeċċijiet, jasar, deportazzjonijiet lejn il-kampijiet ta’ konċentrament Nażisti u ġustizzjar, speċjalment l-elit Pollakk bħala parti mill-Intelligenzaktion.
 Grupp ta’ ħaddiema ferrovjarji u pulizija Pollakki minn Toruń inqatlu mill-ġendarmerija Ġermaniża u mill-Wehrmacht f’Gąbin fid-19 u fil-21 ta’ Settembru 1939. Il-Pollakki lokali, fosthom attivisti, għalliema u qassisin, li ġew arrestati f’Toruń u fil-Kontea ta’ Toruń minn Settembru 1939, inizjalment inżammu fil-ħabs ta’ qabel il-gwerra, u wara li kien iffullat wisq, minn Ottubru 1939 il-Ġermaniżi tefgħu lill-Pollakki l-ħabs fil-Forti VII tal-Fortizza ta’ Toruń.
 Fis-17 u fid-19 ta’ Ottubru 1939 biss, il-pulizija Ġermaniża u s-Selbstschutz arrestaw 1,200 Pollakk f’Toruń u fil-Kontea. Fil-bidu ta’ Novembru 1939, il-Ġermaniżi wettqu iktar arresti tal-massa ta’ għalliema, bdiewa u qassisin Pollakki f’Toruń u fil-Kontea, li mbagħad intefgħu l-ħabs fil-Forti VII. Il-Pollakki mitfugħa l-ħabs imbagħad ġew deportati lejn il-kampijiet ta’ konċentrament Nażisti jew maqtula fuq il-post.
 Fid-distrett attwali ta’ Barbarka, seħħew massakri kbar ta’ iktar minn 1,100 Pollakk minn Toruń u mir-reġjun, fosthom għalliema, prinċipali tal-iskejjel, uffiċjali lokali, ristoraturi, sidien tal-ħwienet, negozjanti, bdiewa, ħaddiema ferrovjarji, pulizija, artiġjani, studenti, qassisin, ħaddiema u tobba. Sitt oqbra tal-massa ġew skoperti wara l-gwerra, u f’ħamsa minnhom il-katavri tal-vittmi nħarqu, peress li l-Ġermaniżi ppruvaw jgħattu dak li wettqu. Għalliema lokali kienu wkoll fost l-għalliema Pollakki li nqatlu fil-kampijiet ta’ konċentrament ta’ Sachsenhausen-Oranienburg, Mauthausen u Dachau.Matul l-okkupazzjoni, il-Ġermanja stabbiliet u operat il-kamp tal-priġunieri tal-gwerra Stalag XX-A f’Toruń, li fih inżammu l-priġunieri tal-gwerra Pollakki, Brittaniċi, Franċiżi u Sovjetiċi. Mill-1940 sal-1943, fil-parti tat-Tramuntana ta’ Toruń kien hemm kamp ta’ tranżitu Ġermaniż, Umsiedlungslager Thorn, għall-Pollakki li tkeċċew minn Toruń u miż-żona tal-madwar, li sar magħruf għal kundizzjonijiet sanitarji diżumani tiegħu. Iktar minn 12,000 Pollakk għaddew mill-kamp, u madwar 1,000 minnhom mietu hemm, fosthom madwar 400 tifel u tifla. Mill-1941 sal-1945, f’Toruń ġie stabbilit kamp Ġermaniż tax-xogħol sfurzat. Fir-rebbiegħa tal-1942, il-Ġermaniżi qatlu 30 scout Pollakk li kellhom bejn 13 u 16-il sena fil-Forti VII.
 Filwaqt li l-popolazzjoni ta’ Toruń sofriet minħabba bosta atroċitajiet, ma kien hemm l-ebda battalja jew bumbardament li qerdu l-binjiet. Għalhekk, b’xorti tajba r-raħal ta’ Toruń baqa’ ppreservat minkejja iż-żewġ Gwerer Dinjin, u żammet l-arkitettura storika tagħha li tvarja minn stil Gotiku tal-brikks, għal Rinaxximentali, għal Barokk sa l-istili tas-sekli 19 u 20.
 Sit ta’ Wirt Dinji
 Ir-Raħal Medjevali ta’ Toruń ġie ddeżinjat bħala Sit ta’ Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1997.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi ta’ żewġ kriterji tal-għażla tal-UNESCO: il-kriterju (ii) “Wirja ta’ skambju importanti ta’ valuri umani, tul perjodu ta’ żmien jew fi ħdan żona kulturali fid-dinja, dwar l-iżviluppi fl-arkitettura jew it-teknoloġija, l-arti monumentali, l-ippjanar tal-bliet jew id-disinn tal-pajsaġġ”; u l-kriterju (iv) “Eżempju straordinarju ta’ tip ta’ bini, ta’ grupp ta’ siti jew ta’ pajsaġġ arkitettoniku jew teknoloġiku li joħroġ fid-dieher stadju/i sinifikanti fl-istorja tal-bniedem”.
 Distretti
 Toruń huwa maqsum f’24 distrett (dzielnica) jew kwartier, u kollha kemm huma għandhom livell ta’ awtonomija fi ħdan il-gvern muniċipali tar-raħal. Id-distretti jinkludu: Barbarka, Bielany, Bielawy, Bydgoskie Przedmieście, Chełmińskie Przedmieście, Czerniewice, Glinki, Grębocin nad Strugą, Jakubskie Przedmieście, Kaszczorek, Katarzynka, Koniuchy, Mokre, Na Skarpie, Piaski, Podgórz, Rubinkowo, Rudak, Rybaki, Stare Miasto (Ċentru Storiku), Starotoruńskie Przedmieście, Stawki, Winnica, u Wrzosy.
 Klima
 Edukazzjoni
 Iktar minn tletin skola elementari u primarja u iktar minn għaxar skejjel sekondarji jiffurmaw il-bażi edukattiva ta’
 Toruń. Minbarra dawn, l-istudenti jistgħu jattendu wkoll għadd żgħir ta’ skejjel privati.
 L-ikbar istituzzjoni tal-edukazzjoni għolja f’Toruń, l-Università Nicolaus Copernicus taqdi ’l fuq minn 20,000 student u ġiet stabbilita fl-1945, abbażi tas-Soċjetà Xjentifika ta’ Toruń, l- Università Stefan Batory f’Wilno, u l-Università Jan Kazimierz f’Lviv. L-eżistenza ta’ università ta’ livell għoli u ta’ profil għoli b’ħafna studenti kellha rwol kbir fil-pożizzjoni u fl-importanza ta’ Toruń inġenerali, kif ukoll fiż-żieda tal-popolazzjoni ta’ żgħażagħ f’Toruń. Dan għadu japplika u għandu wkoll influwenza serja fuq l-ekonomija lokali.
 Istituzzjonijiet pubbliċi oħra tal-edukazzjoni għolja:
 Wyższe Seminarium Duchowne (sezzjoni tal-Fakultà Teoloġika tal-Università Nicolaus Copernicus)
 Il-Kulleġġ għat-Taħriġ tal-Għalliema - Nauczycielskie Kolegium Języków Obcych (affiljat mal-Università Nicolaus Copernicus)
 Il-Kulleġġ tal-Moda (Kolegium Mody)
 L-Università ta’ Warmia u Mazury f’Olsztyn - il-Fakultà tal-Ġeodesija u d-Dipartiment tal-Ġestjoni tal-Art f’Toruń
 Il-Kulleġġ tax-Xogħol Soċjali - Kolegium Pracowników Służb Społecznych
 L-Università ta’ Gdańsk - il-Kulleġġ tal-Lingwa
 Hemm ukoll għadd ta’ faċilitajiet privati tal-edukazzjoni għolja:
 WSB Universities - WSB University f’Toruń
 L-Università tal-Kultura Soċjali u tal-Midja f’Toruń - Wyższa Szkoła Kultury Społecznej i Medialnej (affiljata mar-Radju Maryja)
 Toruńska Szkoła Wyższa
 Wyższa Szkoła Filologii Hebrajskiej (Skola Postsekondarja tal-Filoloġija Ebrajka)
 L-Iskola tal-Imprenditorija ta’ Toruń - Toruńska Wyższa Szkoła Przedsiębiorczości
 F’Toruń hemm ukoll waħda mill-eqdem skejjel sekondarji fil-Polonja msejħa I Liceum Ogólnokształcące im. Mikołaja Kopernika, li tmur lura għal-liċeo li ġie stabbilit fl-1568.
 Kura tas-saħħa
 Sitt sptarijiet bi speċjalizzazzjonijiet varji jipprovdu servizz mediku għal Toruń, għaż-żona tal-madwar u għar-reġjun
 inġenerali. L-ikbar tnejn minn dawn l-isptarijiet, reċentement immexxija mid-distrett, ittieħdu f’idejn l-Università Nicolaus Copernicus u qed jitmexxew bħala unitajiet kliniċi tagħha. Sptar minnhom bidel l-istatus tiegħu fl-2008.
 Barra minn hekk, hemm numru ta’ faċilitajiet oħra tal-kura tas-saħħa f’Toruń.
 Mezzi tax-xandir
 Stampa
 ġurnali: Nasz Dziennik, Rzeczpospolita, Gazeta Wyborcza Toruń, Gazeta Pomorska, Nowości, Metro
 Rivisti ta’ kull ġimgħa: Niedziela, City Toruń, Teraz Toruń
 Oħrajn: Undergrunt, Immuniet, Illustratur, Poza Toruń
 Stazzjonijiet tar-radju:
 Polskie Radio Pomorza i Kujaw,
 Radju ESKA – li jdoqq hits internazzjonali, flimkien ma’ mużika Pollakka
 Radju GRA
 Radju ZET Gold
 Radju Sfera
 Radju WAWA
 RMF FM
 Radju Maryja – stazzjon tar-radju li jxandar ċelebrazzjonijiet reliġjużi bħall-quddies u t-talb bil-Pollakk
 Stazzjonijiet tat-televiżjoni:
 TVN/TVN24 – uffiċċju reġjonali
 Informazzjoni TVP – Oddział w Bydgoszczy, Redakcja Terenowa w Toruniu
 Telewizja Trwam
 Podróże TV
 Telewizja Kablowa Toruń
 Telewizja TAT Studio Region
 Telewizja Petrus
 Sport
 KS Toruń – tim tas-sewwieqa sportivi tal-muturi, li jikkompetu fit-trakka ta’ Ekstraliga, it-tim rebaħ il-kampjonat Pollakk erba’ darbiet, u jtellqu lokalment fil-MotoArena ta’ Toruń
 KS Toruń HSA – klabb tal-hockey fuq is-silġ tal-ogħla league tal-Polonja, ġie t-tieni fl-1968, u rebaħ it-Tazza Pollakka fl-2005
 Elana Toruń – tim tal-futbol, li jikkompeti fir-raba’ diviżjoni fil-Polonja, u l-grawnd tiegħu huwa l-Grawnd Muniċipali
 Pomorzanin Toruń – hockey fuq l-art (premier league fil-Polonja), futbol (ir-raba’ diviżjoni fil-Polonja), boxing
 Twarde Pierniki Polski Cukier Toruń – klabb tal-basketball li jikkompeti fil-League tal-Basketball Pollakk (l-ogħla diviżjoni tal-irġiel fil-Polonja), ġie t-tieni darbtejn, u jilgħab fl-Arena Toruń
 Energa Katarzynki Toruń – klabb tal-basketball li jikkompeti fil-Basket Liga Kobiet (premier league tan-nisa fil-Polonja), ġie t-tielet fl-2010, fl-2012 u fl-2015, u jilgħab fl-Arena Toruń
 Angels Toruń – futbol Amerikan – l-ewwel diviżjoni Pollakka tal-Futbol Amerikan
 Nestle-Pacyfic – ċikliżmu
 Toruński Klub Bowlingowy – bowling
 Budowlani Toruń – volleyball (premier league tan-nisa fil-Polonja), jilagħbu fl-Arena Toruń
 UKS Budowlanka Toruń – volleyball
 Toruński KS – eks klabb tal-futbol Pollakk, kofundaturi tal-league tal-futbol Pollakk
 Residenti notevoli
 Fost ir-residenti notevoli ta’ Toruń insibu:
 Nicolaus Copernicus
 Michał Zaleski
 Michał Kwiatkowski
 Relazzjonijiet internazzjonali
 Ġemellaġġ
 Toruń huwa ġemellat ma’:
 Kultura popolari
 Thorn (Toruń) huwa wieħed mill-ewwel irħula tal-Istat tal-Ordni Tewtonika fil-logħba elettronika ta’ strateġija Medieval II: Total War: Kingdoms.
 Toruń jidher ukoll fl-istorja alternattiva tal-RTS Command and Conquer: Red Alert; fil-kampanja Sovjetika tal-logħba elettronika, fejn min ikun qed jilgħab il-logħba jkollu l-kompitu li jillikwida l-abitanti tar-raħal wara li t-tmexxija Sovjetika tiskopri li l-ġellieda tar-reżistenza kienu għenu biex iħarrbu lis-suġġetti tat-test.
 Referenzi
 Siti ta' Wirt Dinji
 Polonja
 Medjuevu


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 118/18 EL Επι ́σημη Εφημερι ́δα των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των 21.4.2001
 Αιτη ́σεις για την ́εκδοση προδικαστικη ́ς αποφα ́σεως που Η προσφευ ́γουσα ζητει ́ απο ́ το ∆ικαστη ́ριο:
 υπε ́βαλε το Tribunale di Brescia, με διατα ́ξεις της 20η ́ς
 Ιανουαρι ́ου 2001, στις υποθε ́σεις 1) Agricola Torriani Sas, — να ακυρω ́σει την απο ́ 15.11.2000 απο ́φαση της Επιτροπη ́ς
 2) Finanziaria Immobiliare Perugino SpA και 3) San Marco C(2000) 3565 τελ., σχετικα ́ με κρατικη ́ ενι ́σχυση την οποι ́α
 SpA κατα ́ Ministero delle Finanze η Ιταλι ́α ει ́χε την προ ́θεση να χορηγη ́σει στην εταιρι ́α Solar
 Tech Srl, στον βαθμο ́ που δεν αναγνωρι ́στηκε ως εφαρμοστε ́α
 (Υποθε ́σεις C-88/01, C-89/01 e C-90/01) η αυ ́ξηση κατα ́ 15 % ESL (1) της χορηγου ́μενης ενισχυ ́σεως,
 που προβλε ́πεται για τις μικρε ́ς και μεσαι ́ες επιχειρη ́σεις
 (2001/C 118/28) (ΜΜΕ), και να καταδικα ́σει την Επιτροπη ́ στα δικαστικα ́
 ́εξοδα.
 Με διατα ́ξεις της οι οποι ́ες περιη ́λθαν στη Γραμματει ́α του
 ∆ικαστηρι ́ου των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των στις 21 Φεβρουαρι ́ου
 Ισχυρισμοι ́ και κυ ́ρια επιχειρη ́ματα
 2001, το Tribunale di Brescia, στο πλαι ́σιο των διαφορω ́ν που
 εκκρεμου ́ν ενω ́πιο ́ν του μεταξυ ́ αφενο ́ς μεν 1) Agricola Torriani
 Sas, 2) Finanziaria Immobiliare Perugino SpA και 3) San Marco Η Ιταλικη ́ Κυβε ́ρνηση υποστηρι ́ζει ο ́τι η Επιτροπη ́, βασι ́ζοντας την
 SpA κατα ́ Ministero delle Finanze, αφετε ́ρου δε Ministero delle απο ́φαση ́ της να μην αναγνωρι ́σει την προβλεφθει ́σα αυ ́ξηση στην
 Finanze, ζητει ́ απο ́ το ∆ικαστη ́ριο την ́εκδοση προδικαστικη ́ς ́εννοια των μικρω ́ν και μεσαι ́ων επιχειρη ́σεων (ΜΜΕ) που δεν
 αποφα ́σεως επι ́ των εξη ́ς ερωτημα ́των: λαμβα ́νει αποκλειστικα ́ υπο ́ψη τις προϋποθε ́σεις που αναφε ́ρονται
 στη ρυ ́θμιση σχετικα ́ με τις ενισχυ ́σεις της ΜΜΕ, παρε ́βη τις
 1. Ερωτα ́ται αν συμφωνει ́ προς το κοινοτικο ́ δι ́καιο, και ειδι- διατα ́ξεις της ρυθμι ́σεως αυτη ́ς, που θεωρου ́νται δεσμευτικε ́ς κατα ́
 κο ́τερα προς την οδηγι ́α 69/335/ΕΟΚ (1) του Συμβουλι ́ου, τη νομολογι ́α του ∆ικαστηρι ́ου.
 της 17ης Ιουλι ́ου 1969, α ́ρθρα 10 και 12, η κατα ́ το
 α ́ρθρο 11, παρα ́γραφος 1, του ιταλικου ́ νο ́μου 448 της Η Ιταλικη ́ Κυβε ́ρνηση υποστηρι ́ζει επι ́σης ο ́τι η εφαρμογη ́ της
 23ης ∆εκεμβρι ́ου 1998 (GURI αριθ. 302 της 29ης ∆εκεμ- κανονιστικη ́ς ρυθμι ́σεως που γι ́νεται με την προσβαλλο ́μενη
 βρι ́ου 1998, supplemento ordinario) προ ́βλεψη, συ ́μφωνα απο ́φαση αντιβαι ́νει προς τις αρχε ́ς της δικαιολογημε ́νης εμπιστο-
 με την οποι ́α οφει ́λεται, ετησι ́ως και κατ' αποκοπη ́ν, ανταπο- συ ́νης και της ασφαλει ́ας δικαι ́ου.
 δοτικο ́ τε ́λος υπε ́ρ του ∆ημοσι ́ου για την καταχω ́ριση «των
 λοιπω ́ν εταιρικω ́ν πρα ́ξεων» για ́εκαστο των ετω ́ν 1985 ́εως
 1992, τε ́λος υ ́ψους 750 000 λιρω ́ν για τις μετοχικε ́ς (1) ESL = ανω ́τατο ο ́ριο των διευκολυ ́νσεων σε ισοδυ ́ναμο μικτη ́ς
 εταιρι ́ες και τις ετερο ́ρρυθμες μετοχικε ́ς εταιρι ́ες, και υ ́φους επιχορηγη ́σεως που χορηγει ́ται ανα ́λογα με το με ́γεθος της επιχει-
 400 000 λιρω ́ν για τις εταιρι ́ες περιορισμε ́νης ευθυ ́νης. ρη ́σεως και της θε ́σεως της παραγωγικη ́ς μονα ́δας.
 2. Ερωτα ́ται αν συμφωνει ́ προς το κοινοτικο ́ δι ́καιο η προ ́βλεψη
 του α ́ρθρου 11, παρα ́γραφος 3, του προαναφερθε ́ντος νο ́μου
 448/98, συ ́μφωνα με την οποι ́α οι το ́κοι επι ́των επιστρεπτε ́ων
 ποσω ́ν που ει ́χαν καταβληθει ́ αχρεωστη ́τως κατα ́ την
 παρα ́γραφο 1 υπολογι ́ζονται βα ́σει του νομι ́μου επιτοκι ́ου
 που ́σχυε
 ι κατα ́ τον χρο ́νο που τε ́θηκε σε εφαρμογη ́ ο νο ́μος
 (2,5 % ετησι ́ως) και ο ́χι συ ́μφωνα με τη δια ́ταξη του α ́ρθρου 5 Αι ́τηση για την ́εκδοση προδικαστικη ́ς αποφα ́σεως που υπε ́-
 το οποι ́ο αναπε ́μπει στο α ́ρθρο 1 του νο ́μου 29 της βαλε το Verwaltungsgerichtshof, με δια ́ταξη της 29ης
 26ης Ιανουαρι ́ου 1961, ο ́πως τροποποιη ́θηκε μεταγε- Ιανουαρι ́ου 2001, στο πλαι ́σιο προσφυγη ́ς που α ́σκησαν οι
 νε ́στερα. 1. Gottfried Linhart και 2. Hans Biffl
 (1) ΕΕ ειδ. ́εκδ. 09/001, σ. 20. (Υπο ́θεση C-99/01)
 (2001/C 118/30)
 Με δια ́ταξη της 29ης Iανουαρι ́ου 2001, η οποι ́α περιη ́λθε στη
 Γραμματει ́α του ∆ικαστηρι ́ου στις 28 Φεβρουαρι ́ου 2001, το
 Προσφυγη ́ της Ιταλικη ́ς ∆ημοκρατι ́ας κατα ́ της Επιτροπη ́ς Verwaltungsgerichtshof, στο πλαι ́σιο προσφυγη ́ς που α ́σκησαν οι
 των Ευρωπαϊκω ́ ν Κοινοτη ́των που ασκη ́θηκε την 21η Φεβρου- 1. Gottfried Linhart και 2. Hans Biffl, η οποι ́α εκκρεμει ́
 αρι ́ου 2001 ενω ́πιο ́ν του, ζητει ́ απο ́ το ∆ικαστη ́ριο την ́εκδοση προδικαστικη ́ς
 αποφα ́σεως επι ́ των εξη ́ς ερωτημα ́των:
 (Υπο ́θεση C-91/01) 1. Αντιβαι ́νει στα α ́ρθρα 28 και 30 ΕΚ, στην οδηγι ́α
 76/768/ΕΟΚ του Συμβουλι ́ου της 27ης Ιουλι ́ου 1976(1)
 (2001/C 118/29) περι ́ προσεγγι ́σεως των νομοθεσιω ́ν των κρατω ́ν μελω ́ν των
 αναφερομε ́νων στα καλλυντικα ́ προϊο ́ντα ο ́πως τροποποιη ́-
 Η Ιταλικη ́ ∆ημοκρατι ́α, εκπροσωπου ́μενη απο ́ τον Umberto θηκε με την οδηγι ́α 88/667/ΕΟΚ του Συμβουλι ́ου της
 Leanza, επικουρου ́μενο απο ́ τον Danilo Del Gaizo, avvocato 21ης ∆εκεμβρι ́ου 1988 (2) και με την οδηγι ́α 93/35/ΕΟΚ
 dello Stato, α ́σκησε την 21η Φεβρουαρι ́ου 2001 ενω ́πιον του του Συμβουλι ́ου της 14ης Ιουνι ́ου 1993(3) (στο εξη ́ς:
 ∆ικαστηρι ́ου των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των προσφυγη ́ κατα ́ της οδηγι ́α 76/768) ιδι ́ως στο α ́ρθρο της 6, παρα ́γραφος 3,
 Επιτροπη ́ς των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των. καθω ́ς και στην οδηγι ́α 84/450/ΕΟΚ του Συμβουλι ́ου


type: other

text:
Realitní fórum • Zobrazit téma - Na exekutory v rukavičkách? Ústavní soud zasahuje!
 Na exekutory v rukavičkách? Ústavní soud zasahuje!
 od Tomáš Marný » pon 20. úno 2012 10:17:24
 Na exekutory v rukavičkách? Ústavní soud zasahuje, ministrovi dochází trpělivost
 Exekutoři se v Česku utrhli ze řetězu. Zdá se, že povoleno je všechno, padly i základní hranice. Všichni to vědí, všichni o tom mluví, ale nikdo s tím zatím nedokázal nic udělat. Proč?
 Z exekutorů se stávají mediální hvězdy. Příběhy lidí, kterým kvůli zapomenuté pokutě ve výši stokorun účtují desetitisíce a div neprodávají střechu nad hlavou, známe nazpaměť. Někteří jdou ale ještě dál. Nedávno vzbudila pozornost kauza, ve které se exekutor domáhal osmitisícové odměny, přestože žádnou exekuci neprovedl, ba ani nezahájil. Žena totiž dluh ještě před začátkem exekučního řízení sama uhradila. Postup exekutora snad nepřekvapí – zarážející však je, že Okresní soud v Novém Jičíně dal ve sporu o oněch osm tisíc soudnímu exekutorovi za pravdu. Teprve po zásahu ústavních soudců se věc medializovala. Nikdo se však nezabýval tím, jak je možné, že okresní soudce Vít Šádek v na pohled banálním případu tolik pochybil.
 Chyb je hodně, důsledků málo
 „Skutečnost, že dlužník splnil svou povinnost dobrovolně bez přímé exekuce, je třeba zohlednit, neboť základem pro určení odměny za provedení exekuce ukládající zaplacení peněžité částky je výše exekutorem vymoženého plnění,“ uvádí v nálezu Ústavního soudu předseda senátu Stanislav Balík. Ústavní soud jednoznačně konstatoval, že soudnímu exekutorovi žádné náklady v souvislosti s provedením exekuce nevznikly, protože žena svou povinnost splnila dříve, než došlo k usnesení o nařízení exekuce, a tím pádem i mnohem dříve, než mohlo dojít k jejímu vynucenému provedení. Ústavní soud nešetřil na účet okresního soudu kritikou. Soudy by prý měly být schopné podobně jednoznačné spory spravedlivě vyřídit samy.
 Roste počet předlužených, roste počet bankrotů, roste počet rozsudků proti těm, kteří cizopasí na lidech...
 Exekuce se v České republice vymknuly kontrole. Stal se z nich byznys, ze kterého profitují exekuční společnosti...
 Vláda chce změnit pravidla exekucí. Víme jak!
 Počet exekucí roste. Loni jich v Česku bylo nařízeno už přes sedm set tisíc. S řadou z nich se pojí hrůzostrašné historky...
 Na černo nikdy nejela, přesto má platit 41 pokut. Za 650 tisíc!
 Jezdíte na černo? Paní Jaroslava ne. Přesto po ní pražský dopravní podnik vymáhá šest set padesát tisíc..
 Jsme téhož názoru. O vyjádření k ostré kritice soudce Šádka jsme proto požádali přímo Okresní soud v Novém Jičíně. „Soudci Okresního soudu v Novém Jičíně ctí názory Ústavního soudu, včetně JUDr. Víta Šádka, který dle svého vyjádření v předmětné věci rozhodne podle tohoto rozhodnutí Ústavního soudu,“ sdělila nám místopředsedkyně okresního soudu Taťána Hodaňová. Vysvětlovala, že dřívější rozhodnutí soudce bylo založeno na formálním výkladu znění právního předpisu, který byl dřív aplikován nižšími soudy. Nás ovšem zajímalo zejména to, zda budou z pochybení soudce Šádka vyvozeny konkrétní důsledky.
 „Věc bude důrazně projednána na pracovní poradě soudců tak, aby v budoucnu k obdobným případům nedocházelo, aby nejen v tomto případě, ale i obecně nebyla judikatura Nejvyššího soudu a Ústavního soudu opomíjena a aby byla aktivně sledována. I přes velká zatížení exekučního oddělení je totiž stále nutno klást důraz na kvalitu, a ne kvantitu, zejména pokud jde o soudcovské rozhodování, “ odpověděla místopředsedkyně okresního soudu Hodaňová.
 Vzhledem k tomu, že se závěry Ústavního soudu týkají pouze odborného a právního posouzení věci, nejde o průtahy v řízení, nevhodné chování nebo narušování důstojnosti, nebude mít podle ní odborné pochybení soudce Šádka jiný vážný důsledek.
 Jenže právě v absenci vážných důsledků je u nás největší potíž. Dokud nebudou exekutoři dostávat za přešlapy přes prsty a dokud budou v jejich prospěch zcela nesmyslně rozhodovat i soudy, nemůže se změnit nic.
 Zabaví i Karlův most: exekuce, nebo exhibice?
 Zdá se, že řadě exekutorů aura všemocnosti vyhovuje. A že jsou rádi, když ji mohou mediálně podpořit. Jak jinak si vysvětlit nedávnou aféru, kdy se v exekuci ocitl i Karlův most a Staroměstská radnice? Atraktivní titulek Praha v exekuci se stal na chvíli absolutním vladařem českých médií. Nakonec se ukázalo, že jde o klasický šlendrián úřednice z magistrátu, která zapomněla včas odeslat sto šedesát tři tisíc Bytovému družstvu U Šárky. Neuteklo ani čtrnáct dní a scénář se opakoval, Praha byla v exekuci podruhé. Pro šestitisícový (!) dluh fyzické osobě. Spíš než o exekuci se ale v obou případech jednalo o exhibici. Exekutoři mají k dispozici řadu nástrojů. Prvním z nich by mělo být odečtení peněz z účtu dlužníka. Jenže to by nemělo takový mediální šmrnc. Postup exekutorů v Lidových novinách kritizoval i předseda Ústavního soudu Pavel Rychetský. Obstavení památek kvůli dluhu města totiž ve světě nemá obdoby. Ukazuje to na speciální postavení českých exekutorů?
 Také ve třetí zajímavé exekutorské kauze z poslední doby figuroval Ústavní soud – zasáhl ve prospěch muže, který čelil exekuci kvůli ztracené občance, již nálezce použil při podpisu smlouvy o pronájmu. Podvodníkovy dluhy pak exekutor vymáhal po původním vlastníkovi dokladů, i když se pachatele podařilo usvědčit. Podobný případ přitom není ojedinělý. Peníze.cz před časem informovaly o případu Jaroslavy Čihákové, po které pražský dopravní podnik kvůli ukradené občance exekučně vymáhá šest set padesát tisíc – na černo přitom nejela ani jednou.
 Trpělivost dochází i ministrovi spravedlnosti Jiřímu Pospíšilovi, který se exekutorům snaží nastavovat mantinely. Problém ale je, že exekutoři si s dodržováním pravidel a zákonů hlavu příliš nelámou. S žádostí o komentář jsme se obrátili přímo na ministerstvo spravedlnosti. „V souvislosti s exekucemi nepokládá ministr za největší aktuální problém stávající legislativní rámec, ale chování některých exekutorů a příliš mírné kárné postihy exekutorů ze strany Nejvyššího správního soudu,“ řekla nám Pospíšilova mluvčí Tereza Palečková. Zajímalo nás, jaké konkrétní kroky ke zlepšení neudržitelné situace ministerstvo připravuje. „Hlavními nástroji, kterými chce ministerstvo regulovat problematiku exekucí je snížení odměn exekutorů, povinné spojování exekucí a předžalobní výzva,“ uvedla Palečková.
 Jak se sníží odměny advokátů
 Pokud váš dluh nepřesáhnul stokorunu, sníží se odměna advokáta z 4500 na 1000 korun. Pokud jste dlužili 101–500 korun, zaplatíte advokátovi místo dnešních 4500 korun jen 1500 korun, a pokud dlužíte 501–1000 korun, dostane advokát místo současných 4500 pouze 2500 korun. V případě dluhu do 2000 zaplatíte místo 6000 korun jen 3750 korun. I v dalších pásmech se podle ministerstva odměna snižuje zhruba o 17 procent.
 Terčem ostré kritiky jsou zejména nepřiměřené poplatky za exekuční řízení, které často mnohonásobně převyšují původní dluh. Vyhláška, která změní tarif exekucí, začne platit od prvního března. Předně sníží sazby odměn advokátů v exekučním řízení. Dojde ke zvýšení počtu pásem (podle výše dluhu) pro stanovení odměn. Pásmo do 1000 korun se rozdělí na pásmo do 100 korun, do 500 korun a do 1000 korun. Podobně se rozčlení také pásmo do 5000 korun. „Tato změna by měla přispět ke snížení paušální sazby odměny zejména v případech, kdy je předmětem řízení bagatelní peněžitá částka, a v důsledku toho i k řešení problémů spojených s obchodováním s pohledávkami,“ vysvětluje mluvčí ministerstva.
 Zároveň se sníží paušální částka náhrady hotových výdajů pro exekutory. „Bude se snižovat z 3500 Kč na 1750 Kč. Ovšem pouze tehdy, pokud povinný splní ‚dobrovolně‘ a vymožené plnění nepřesáhne 10 000 Kč,“ upřesnila mluvčí.
 Ministr Pospíšil chce také prosadit povinné slučování exekucí jednoho dlužníka. Dlužníci by tak mohli výrazně ušetřit na poplatcích za exekuční řízení. Dnes exekutoři vymáhají každý dluh – i od stejného věřitele – zvlášť, v rámci samostatného řízení. A každé řízení si také zvlášť účtují. Slučovat se budou i řízení, pokud dluhy od jednoho dlužníka vymáhá víc exekutorů naráz. Exekutora, který je bude vymáhat ve sloučeném řízení, vybere exekuční soud. „V zájmu hospodárnosti však soud řízení nespojí, vyžaduje-li to stav těchto řízení nebo se tato řízení ke spojení zjevně nehodí,“ doplnila Pospíšilova mluvčí.
 Třetím opatřením, které chce ministr prosadit, je povinná předžalobní výzva, díky které by se dlužník mohl exekuci úplně vyhnout. „Navrhovaná změna spočívá v požadavku, aby se věřitel předtím, než podá žalobu na plnění k příslušnému soudu, pokusil dlužníka nějakým způsobem kontaktovat, upozornil ho na existenci jeho dluhu a vyzval ho k plnění v přiměřené lhůtě,“ komentuje mluvčí. Pokud by žalobce dlužníka nekontaktoval a u soudu uspěl, přišel by podle Pospíšilova návrhu o náhradu nákladů na řízení.
 Ministr podle našich informací zvažuje i další legislativní úpravy exekucí. Představit by je měl na příští schůzi sněmovního ústavněprávního výboru, která se bude zabývat novelou exekučního řádu a občanského zákoníku.
 http://www.penize.cz/exekuce-a-exekutor ... ign=rsshub
 Petra Dlouhá, rubrika: Co se děje, 20.02.2012
 Registrován: stř 18. kvě 2011 11:08:44


type: legislation

text:
 1.9.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 235/1
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 786/2012
 af 30. august 2012
 om ændring og berigtigelse af forordning (EF) nr. 951/2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006, for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 134, artikel 161, stk. 3, artikel 170 og artikel 192, stk. 2, sammenholdt med artikel 4, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 792/2009 af 31. august 2009 om gennemførelsesbestemmelser for medlemsstaternes formidling til Kommissionen af oplysninger og dokumenter som led i gennemførelsen af de fælles markedsordninger, ordningen med direkte betalinger, fremme af landbrugsprodukter og ordningerne for fjernområderne og øerne i Det Ægæiske Hav (2) fastsættes der fælles regler for, hvordan medlemsstaternes myndigheder skal sende oplysninger og dokumenter til Kommissionen. Disse regler omhandler især medlemsstaternes forpligtelse til at anvende de informationssystemer, som Kommissionen stiller til rådighed, og valideringen af adgangsrettighederne for de myndigheder eller enkeltpersoner, der er bemyndiget til at sende meddelelser. Desuden fastsættes der i forordningen fælles principper for informationssystemerne for at garantere dokumenternes ægthed, integritet og læsbarhed på længere sigt, og der fastsættes bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger.
 (2)
 I henhold til forordning (EF) nr. 792/2009 skal forpligtelsen til at anvende informationssystemerne i overensstemmelse med nævnte forordning angives i de forordninger, hvori der fastsættes en specifik underretningspligt.
 (3)
 Kommissionen har udviklet et informationssystem til elektronisk forvaltning af dokumenter og procedurer i sine interne arbejdsgange og i sine forbindelser med de myndigheder, der beskæftiger sig med den fælles landbrugspolitik. Det vurderes, at flere underretningspligter kan opfyldes ved hjælp af dette system i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 792/2009, særlig de underretningspligter, der er omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 (3).
 (4)
 For at sikre en effektiv forvaltning og tage hensyn til de erfaringer, der er gjort, bør nogle underretningspligter enten forenkles og specificeres eller udgå af forordning (EF) nr. 951/2006.
 (5)
 Af klarhedshensyn bør det tydeligt fremgå, at Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (4) gælder for de licenser, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 951/2006, medmindre andet er fastsat i sidstnævnte forordning.
 (6)
 Afsnit C i del II i bilag II til forordning (EF) nr. 376/2008 omfatter ikke isoglucoseprodukter, og derfor kræves der ikke eksportlicenser for isoglucose, som er i fri omsætning på EU-markedet, og som ikke anses for at være »uden for kvote« til eksport uden restitution. Dette bør afspejles i artikel 7 i forordning (EF) nr. 951/2006, hvor enhver henvisning til isoglucose bør slettes.
 (7)
 Ifølge artikel 61, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan sukker eller isoglukose, der er fremstillet ud over den kvote, som er omhandlet i nævnte forordnings artikel 56, kun eksporteres inden for et kvantitativt loft, der skal fastsættes af Kommissionen. Ved fastsættelsen af det kvantitative loft skal Kommissionen overholde de forpligtelser, den har som følge af aftaler indgået i henhold til traktatens artikel 218.
 (8)
 I tider, hvor der i EU produceres meget sukker uden for kvoten, særlig i kombination med høje priser på verdensmarkedet, kan antallet af ansøgninger om eksportlicenser, der indgives af fabrikanterne, i høj grad overgå de disponible mængder. Den stærke konkurrence mellem operatørerne for at få tildelt eksportlicenser kan føre til forhold, hvor visse operatører ansøger om licenser, der overskrider deres faktiske produktion af sukker uden for kvoten i det pågældende produktionsår. En sådan spekulativ adfærd kan føre til, at EU mister eksportmuligheder for sukker uden for kvoten, at presset øges på EU's marked for sukker uden for kvoten, og at der derfor også opstår en øget risiko for at ophobe et overskud af sukker.
 (9)
 I henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 376/2008 kan de rettigheder, der følger af licenserne, inden for deres gyldighedsperiode overdrages én gang af licensens indehaver. For at mindske risikoen for spekulativ adfærd blandt sukkerproducenterne bør overdragelsen af eksportlicenser forbydes, når der er tale om sukker uden for kvoten.
 (10)
 Artikel 3, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 af 28. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin og om ophævelse af forordning nr. 163/67/EØF (5), og artikel 4, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 504/2007 af 8. maj 2007 om gennemførelsesbestemmelser for ordningen med tillægsimporttold for mælk og mejeriprodukter (6), fastsætter en frist for de berørte importører til at bevise, at sendingen er blevet afsat på de betingelser, der bekræfter rigtigheden af de anmeldte cif-importpriser. Med henblik på at harmonisere de gennemførelsesbestemmelser, der gælder for tillægsimporttold i de forskellige sektorer, bør artikel 38, stk. 4, i forordning (EF) nr. 951/2006 bringes på linje med artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1484/95 og artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 504/2007.
 (11)
 Artikel 34, stk. 3, i forordning (EF) nr. 951/2006 fastsætter, at medlemsstaterne hver måned skal fremsende Kommissionen oplysninger om verdensmarkedet for melasse. Erfaringen har vist, at det på grund af melassemarkedernes karakteristika er svært at tilvejebringe sådanne oplysninger, og de fleste medlemsstater har ingen relevante oplysninger at indgive. Denne underretningspligt bør derfor udgå.
 (12)
 Kapitel 17 i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (7) som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1006/2011 (8) indeholder nye KN-koder for diverse produkter af råsukker, som er forskellige fra dem, der henvises til i forordning (EF) nr. 951/2006. Af klarhedshensyn bør disse nye koder være afspejlet i artikel 42 i forordning (EF) nr. 951/2006.
 (13)
 I forbindelse med disse ændringer er det hensigtsmæssigt at benytte lejligheden til at berigtige en tydelig fejl vedrørende en intern henvisning.
 (14)
 Forordning (EF) nr. 951/2006 bør derfor ændres og berigtiges i overensstemmelse hermed.
 (15)
 Af hensyn til åbenhed og ligebehandling bør denne forordning finde anvendelse fra begyndelsen af produktionsåret 2012/13. Eftersom berigtigelsen af artikel 12a, stk. 3, i forordning (EF) nr. 951/2006 imidlertid bør virke med tilbagevirkende kraft i overensstemmelse med de berørte parters berettigede forventninger, bør berigtigelsen finde anvendelse fra den dag, hvor ændringsretsakten, der indførte den fejlagtige henvisning i forordning (EF) nr. 951/2006, nemlig Kommissionens forordning (EF) nr. 910/2008 (9), trådte i kraft.
 (16)
 Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den tidsfrist, som komitéens formand har fastsat —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Ændring af forordning (EF) nr. 951/2006
 I forordning (EF) nr. 951/2006 foretages følgende ændringer:
 1)
 Artikel 1 affattes således:
 »Artikel 1
 Anvendelsesområde
 1. Denne forordning fastlægger i overensstemmelse med del III i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (10) de særlige gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser, ydelse af eksportrestitution og forvaltning af import, særligt pålægning af tillægsimporttold i sukkersektoren.
 2. Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 (11) anvendes, medmindre andet er fastsat i nærværende forordning.
 2)
 Artikel 7 og 7a affattes således:
 »Artikel 7
 Eksportlicens for sukker uden restitution
 Når sukker, der er i fri omsætning på EU's marked og ikke anses for at være »uden for kvote«, skal eksporteres uden restitution, skal rubrik 20 i licensansøgningen og licensen indeholde en af de angivelser, der er anført i del C i bilaget.
 Artikel 7a
 Eksportlicenser for eksport uden for kvote
 1. Uanset artikel 5 skal der ved eksport inden for den kvantitative grænse, jf. artikel 61, litra d), i forordning (EF) nr. 1234/2007, af isoglucose produceret uden for kvote fremlægges en eksportlicens.
 2. Uanset artikel 8 i forordning (EF) nr. 376/2008 kan de rettigheder, der følger af eksportlicenser for sukker uden for kvoten, ikke overdrages.«
 3)
 Artikel 7c, stk. 1, første afsnit, affattes således:
 »1. Medlemsstaterne giver senest mandag hver uge Kommissionen meddelelse om de mængder sukker og/eller isoglucose, som der er indgivet eksportlicensansøgninger for i den foregående uge.«
 4)
 Artikel 9, stk. 4, affattes således:
 »4. Ansøgeren kan trække sin licensansøgning tilbage inden for slutningen af ugen efter ugen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af den godkendelsesprocentsats, der er omhandlet i stk. 1, litra a), hvis satsen ligger under 80 %. Medlemsstaterne frigiver derpå sikkerheden.«
 5)
 Titlen på kapitel V affattes således:
 »YDERLIGERE BESTEMMELSER FOR EKSPORTLICENSER«
 6)
 Artikel 11 affattes således:
 »Artikel 11
 Ansøgning om og udstedelse af eksportlicenser
 1. Eksportlicenser for sukker henhørende under KN-kode 1701 i en mængde på over 10 tons udstedes:
 a)
 på den femte arbejdsdag efter dagen for ansøgningens indgivelse
 b)
 når det drejer sig om eksportlicenser med forudfastsættelse af restitutionen, på den femte arbejdsdag efter ansøgningens indgivelse, medmindre Kommissionen i mellemtiden har truffet de i artikel 9, stk. 1, omhandlede særlige foranstaltninger.
 Første afsnit finder ikke anvendelse på:
 a)
 kandis
 b)
 sukker tilsat smags- eller farvestoffer
 2. Vedrører en licensansøgning for de produkter, som stk. 1, første afsnit, gælder for, en mængde på ikke over 10 tons, kan en ansøger ikke samme dag til samme myndighed indgive mere end én ansøgning.«
 7)
 Artikel 17, 18 og 19 affattes således:
 »Artikel 17
 Meddelelse om udstedte eksportlicenser
 1. Medlemsstaterne meddeler senest den 15. i hver måned Kommissionen om de mængder, for hvilke der i den foregående måned er udstedt licens i henhold til artikel 7.
 2. I de perioder, hvor der ydes eksportrestitution inden for sukkersektoren, meddeler medlemsstaterne senest den 15. i hver måned følgende oplysninger for den foregående måned til Kommissionen:
 a)
 de mængder, for hvilke der er udstedt licens, med angivelse af tilsvarende eksportrestitutionsbeløb, som er fastsat i henhold til artikel 164, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007, og opdelt efter:
 —
 sukkerprodukter henhørende under KN-kode 1701 91 00, 1701 99 10 og 1701 99 90
 —
 råsukker i vægt »tel quel« henhørende under KN-kode 1701 12 90, 1701 13 90 og 1701 14 90
 —
 saccharosesirup udtrykt som hvidt sukker henhørende under KN-kode 1702 90 71, 1702 90 95 og 2106 90 59
 —
 isoglucose udtrykt som tørstof under KN-kode 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 og 2106 90 30
 b)
 de mængder hvidt sukker henhørende under KN-kode 1701 99 10, for hvilke der er udstedt licens, med angivelse af tilsvarende eksportrestitutionsbeløb, der er fastsat i henhold til artikel 164, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007
 c)
 de mængder hvidt sukker med angivelse af tilsvarende eksportrestitutionsbeløb, der er fastsat i henhold til artikel 164, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007, de mængder råsukker og saccharosesirup udtrykt som hvidt sukker og de mængder isoglucose udtrykt som tørstof, for hvilke der er udstedt eksportlicens med henblik på at eksportere dem i form af de produkter, der er omhandlet i del X, litra b), i bilag I til nævnte forordning.
 Artikel 18
 Meddelelse om eksporterede mængder
 1. Medlemsstaterne meddeler for hver kalendermåned og senest ved udgangen af den tredje kalendermåned efter den pågældende kalendermåned Kommissionen de mængder kvoteret sukker, der eksporteres som hvidt sukker eller forarbejdede produkter udtrykt som hvidt sukker, for hvilke der er udstedt en eksportlicens til gennemførelse af Unionens og medlemsstaternes fødevarehjælp som led i internationale konventioner eller andre supplerende programmer samt til gennemførelse af andre EU-foranstaltninger med gratis leverancer.
 2. I de perioder, hvor der ydes eksportrestitution inden for sukkersektoren, meddeler medlemsstaterne senest ved udgangen af hver kalendermåned for den foregående kalendermåned de mængder hvidt sukker, jf. artikel 17, stk. 2, litra b), der er eksporteret i overensstemmelse med artikel 7, stk. 4 og 5, i forordning (EF) nr. 376/2008, til Kommissionen.
 3. I de perioder, hvor der ydes eksportrestitution inden for sukkersektoren, meddeler medlemsstaterne for hver kalendermåned senest ved udgangen af den tredje kalendermåned efter den pågældende kalendermåned Kommissionen:
 a)
 for så vidt angår de i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 612/2009 omhandlede udførsler, de mængder sukker og saccharosesirup udtrykt som hvidt sukker og de mængder isoglucose udtrykt som tørstof, der er eksporteret i uforarbejdet stand med tilsvarende restitutionsbeløb
 b)
 de mængder hvidt sukker med angivelse af tilsvarende eksportrestitutionsbeløb, der er fastsat i henhold til artikel 164, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007, de mængder råsukker og saccharosesirup udtrykt som hvidt sukker og de mængder isoglucose udtrykt som tørstof, der er eksporteret i form af de produkter, der er omhandlet i del IV i bilag XX til nævnte forordning, og i form af de produkter, der er omhandlet i bilag II til Kommissionens forordning (EU) nr. 578/2010 (12)
 De meddelelser, der er omhandlet i litra b), fremsendes særskilt til Kommissionen ifølge den forordning, der gælder for det pågældende forarbejdede produkt.
 Artikel 19
 Meddelelse om importlicenser
 Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de mængder sukker, der er importeret fra tredjelande og eksporteret i form af udligningsprodukter under proceduren for aktiv forædling, jf. artikel 116 i forordning (EØF) nr. 2913/92. Der indgives en meddelelse for hvert produktionsår. Den forelægges senest ved udgangen af den anden kalendermåned efter det pågældende produktionsår.
 8)
 Artikel 21 affattes således:
 »Artikel 21
 Meddelelsesmetoder
 Medlemsstaternes forelægger de i denne forordning omhandlede meddelelser på følgende vis:
 a)
 indtil den 31. december 2012 indsendes de elektronisk under anvendelse af de metoder, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne
 b)
 fra og med den 1. januar 2013 forelægges de i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 792/2009 (13).
 9)
 Artikel 23, hovedet, affattes således:
 »Ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet tager Kommissionen hensyn til de relevante oplysninger, den har adgang til, enten direkte eller via de kompetente organer i medlemsstaterne, om:«
 10)
 Artikel 29, hovedet, affattes således:
 »Ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet tages hensyn til relevante oplysninger om:«
 11)
 Artikel 34, stk. 3, udgår.
 12)
 Artikel 38, stk. 4, affattes således:
 »4. Importøren har en frist på to måneder regnet fra salget af de pågældende produkter, dog højst ni måneder fra antagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, til at bevise, at sendingen er blevet afsat på betingelser, der bekræfter rigtigheden af de priser, som er nævnt i stk. 2. Overholdes en af ovennævnte frister ikke, fortabes sikkerhedsstillelsen. Myndighederne kan dog forlænge fristen på ni måneder med højst tre måneder efter behørigt begrundet anmodning fra importøren.
 Sikkerhedsstillelsen frigives, hvis der over for myndighederne føres fyldestgørende bevis for, på hvilke betingelser afsætningen har fundet sted. I modsat fald fortabes sikkerhedsstillelsen som betaling for tillægstolden.«
 13)
 Artikel 42 affattes således:
 »Artikel 42
 Beregningsmetoder
 1. Hvis udbyttet af importeret råsukker, beregnet i overensstemmelse med afsnit B.III i bilag IV til forordning (EF) nr. 1234/2007, afviger fra det udbytte, der er fastsat for standardkvaliteten, beregnes den told i toldtariffen af produkter henhørende under KN-kode 1701 12 10, 1701 13 10 og 1701 14 10, og den tillægstold af produkter henhørende under KN-kode 1701 12 10, 1701 12 90, 1701 13 10, 1701 13 90, 1701 14 10 og 1701 14 90, der skal opkræves pr. 100 kg af nævnte råsukker, ved, at den tilsvarende told, der er fastsat for råsukker af standardkvalitet, multipliceres med en justeringskoefficient. Justeringskoefficienten fås ved at dividere udbytteprocentsatsen for importeret råsukker med 92.
 2. For produkter omhandlet i del III, litra c), i bilag I til forordning (EF) nr. 1234/2007 bestemmes saccharoseindholdet, herunder indholdet af andet sukker omregnet til saccharose, efter Lane og Eynon-metoden (kobberreduktionsmetoden) på grundlag af en efter Clerget-Herzfelds metode inverteret opløsning. Det totale sukkerindhold, som er beregnet efter denne metode, omregnes til saccharose ved multiplikation med koefficienten 0,95.
 Indholdet af saccharose, herunder indholdet af andet sukker omregnet til saccharose, for produkter, der indeholder mindre end 85 % saccharose eller andet sukker omregnet til saccharose og invertsukker omregnet til saccharose, beregnes dog ved at bestemme tørstofindholdet. Tørstofindholdet bestemmes på grundlag af densiteten af den i vægtforholdet 1:1 fortyndede opløsning og, for produkter i fast form, ved tørring. Tørstofindholdet omregnes til saccharose ved multiplikation med koefficienten 1.
 3. For de produkter, der er nævnt i del III, litra d) og g), i bilag I til forordning (EF) nr. 1234/2007, bestemmes tørstofindholdet i overensstemmelse med stk. 2, andet afsnit, i nærværende artikel.
 4. For de produkter, der er nævnt i del III, litra e), i bilag I til forordning (EF) nr. 1234/2007, omregnes der til saccharose ved, at tørstofindholdet, der er bestemt i overensstemmelse med stk. 2, andet afsnit, i nærværende artikel, multipliceres med koefficienten 1,9.«
 14)
 Del C i bilaget affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Berigtigelse til forordning (EF) nr. 951/2006
 Artikel 12a, stk. 3, affattes således:
 »3. Den sikkerhedsstillelse, der er nævnt i stk. 1, frigives i henhold til artikel 34 i forordning (EF) nr. 376/2008 for den mængde, for hvilken ansøgeren som omhandlet i artikel 30, litra b), og artikel 31, litra b), nr. i), i samme forordning har opfyldt den eksportforpligtelse, der følger af de licenser, som er udstedt i henhold til nærværende forordnings artikel 7d.«
 Artikel 3
 Ikrafttræden og anvendelse
 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Den anvendes fra den 1. oktober 2012. Dog anvendes artikel 2 fra den 26. september 2008.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. august 2012.
 På Kommissionens vegne
 José Manuel BARROSO
 Formand
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 228 af 1.9.2009, s. 3.
 (3) EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.
 (4) EUT L 114 af 26.4.2008, s. 3.
 (5) EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47.
 (6) EUT L 119 af 9.5.2007, s. 7.
 (7) EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.
 (8) EUT L 282 af 28.10.2011, s. 1.
 (9) EUT L 251 af 19.9.2008, s. 13.
 (10) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (11) EUT L 114 af 26.4.2008, s. 3.«
 (12) EUT L 171 af 6.7.2010, s. 1.«
 (13) EUT L 228 af 1.9.2009, s. 3.«
 BILAG
 »C.
 De i artikel 7 nævnte angivelser:
 —
 :
 på bulgarsk
 :
 „Захар, която не се разглежда „извън квотата“ за износ без възстановяване“
 —
 :
 på spansk
 :
 “Azúcar no considerado ‘al margen de cuota’ para la exportación sin restitución”
 —
 :
 på tjekkisk
 :
 „Cukr, který se nepovažuje za produkt »mimo rámec kvót«, pro vývoz bez náhrady.“
 —
 :
 på dansk
 :
 »Sukker, der ikke anses for at være »uden for kvote« til eksport uden restitution«
 —
 :
 på tysk
 :
 ‚Nicht als ‚Nichtquotenerzeugung‘ geltender Zucker für die Ausfuhr ohne Erstattung‘
 —
 :
 på estisk
 :
 „Kvoodivälisena mittekäsitatava suhkru eksportimiseks ilma toetuseta.”
 —
 :
 på græsk
 :
 “Ζάχαρη που δεν θεωρείται ‘εκτός ποσόστωσης’ προς εξαγωγή χωρίς επιστροφή.”
 —
 :
 på engelsk
 :
 “Sugar not considered as ‘out-of-quota’ for export without refund.”
 —
 :
 på fransk
 :
 “Sucre non considéré ‘hors quota’ pour les exportations sans restitution.”
 —
 :
 på italiensk
 :
 “Zucchero non considerato ‘fuori quota’ per le esportazioni senza restituzione”
 —
 :
 på lettisk
 :
 “Cukurs, kas nav uzskatāms par “ārpuskvotu” produkciju eksportam bez kompensācijas”,
 —
 :
 på litauisk
 :
 „Virškvotiniu nelaikomas cukrus eksportui be grąžinamosios išmokos“
 —
 :
 på ungarsk
 :
 »A cukrot nem tekintik ’kvótán felülinek’ a visszatérítés nélküli kivitel tekintetében.«
 —
 :
 på nederlandsk
 :
 „Suiker die niet als „buiten het quotum geproduceerd” wordt beschouwd, bestemd voor uitvoer zonder restitutie.”
 —
 :
 på polsk
 :
 »Cukier niezaliczany do produktów ‘pozakwotowych’, przeznaczony na wywóz bez refundacji«
 —
 :
 på portugisisk
 :
 “Açúcar não considerado ‘extraquota’ para exportação sem restituição.”
 —
 :
 på rumænsk
 :
 «Zahăr neconsiderat „peste cotă” pentru exporturile fără restituire».
 —
 :
 på slovakisk
 :
 ‚Cukor, ktorý sa nepovažuje za »nad rámec kvóty« na vývoz bez náhrady‘,
 —
 :
 på slovensk
 :
 ‚Sladkor se ne šteje kot ‚izven kvote‘ za izvoz brez nadomestila.‘
 —
 :
 på finsk
 :
 ”Tuetta vietävä sokeri, jota ei pidetä kiintiön ulkopuolisena”.
 —
 :
 på svensk
 :
 ’Socker som inte anses vara ’utomkvotsprodukter’ för export utan bidrag.’ «


text:
 18.12.2015
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 332/119
 A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2389 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2015. december 17.)
 a baromfihús-ágazatra vonatkozóan az 1385/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. december 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról és a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikkére,
 mivel:
 (1)
 Az 1385/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.
 (2)
 A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.
 (3)
 A 2015. december 1. és 7. között a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.
 (4)
 Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 (1) Az 1385/2007/EK rendelet alapján a 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.
 (2) Azok a mennyiségek, amelyekre az 1385/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez, e rendelet mellékletében szerepelnek.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2015. december 17-én.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Jerzy PLEWA
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) A Bizottság 2007. november 26-i 1385/2007/EK rendelete a baromfihús-ágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitása és kezelése tekintetében a 774/94/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 309., 2007.11.27., 47. o.).
 (3) A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).
 MELLÉKLET
 Tételszám
 A 2016. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
 (%-ban)
 A 2016. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
 (kg-ban)
 09.4410
 0,16909
 —
 09.4411
 0,171057
 —
 09.4412
 0,177304
 —
 09.4420
 0,192789
 —
 09.4421
 —
 175 000
 09.4422
 0,192789
 —


type: wikipedia

text:
Дългопол е град в Североизточна България. Той се намира в Област Варна и е в близост до язовир Цонево. Градът е административен център на Община Дългопол. Старото му име е Ново село ().
 География
 Община Дългопол е разположена в източната част на Стара планина. Релефът е полупланински и планински. Над 50 процента от територията е заета от горски масиви. Общинският център Дългопол се намира на 70 km от Варна. Съседни на Дългопол са общините Долни чифлик, Провадия, Руен и Смядово.
 На територията на общината се намира язовир „Цонево“ с дължина 28 km и с пълен обем 330 милиона m3. Общината е пресечена от реките Луда и Голяма Камчия. Климатът е умерено-континентален с мека зима, влажна пролет, сухо лято и променлива есен.
 История
 Ценни за цялата археологическа култура са оръдията на труда, съдовете, оръжията, култовата пластика от неолита, халколита и бронзовата епоха, открити при проучването на еднослойните селища Усое-1 и Усое-2 при село Аспарухово, селищните могили при село Сава, село Цонево и заличеното Голямо Делчево. Неолитното селище Усое, съществувало от V хилядолетие преди Христа, е от така наречения „открит тип“. От него са разкопани 80 землянки с неправилна форма. Савенската селищна могила дава името на т.нар. енеолитна „Култура Сава“, проучена през 1950-те години. Там са открити уникални керамични съдове с многоцветна украса, каменни, кремъчни и костени оръдия на труда.
 Интересна находка е неолитен некропол, от който са проучени 30 гроба. Мъртвите са погребани в поза хокер – свити и полегнали на една страна, със свити ръце към гърдите, като положението на дете в майчина утроба.
 Югозападно от днешното селище е разкрита късноантична еднокорабна църква със запазени фрагменти от стенописи.
 Ново село, Провадийска околия е преименувано в Дългопол с МЗ 2820 (обн. 14.VІІІ.1934). През 1964 г. село Дългопол е признато за селище от градски тип, а през 1969 г. получава статут на град.
 Култура
 В града са създадени шест детски фолклорни групи и осем състава за автентичен фолклор. Фолклорните тържества в общината се провеждат по специален календар. Детско-юношеският духов оркестър участва в смесени концерти с български оркестри. В него са обучени повече от 450 деца.
 От общината са поетите Андрей Германов и Иван Вълчев, енциклопедистът Димитър Златарски, академик Атанас Атанасов и професорите Страшимир Димитров и Георги Германов.
 Население
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Етнически състав
 Преброяване на населението през 2011 г.
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:
 Забележителности
 Исторически музей
 Историческият музей в Дългопол е създаден през 1948 г. като училищна сбирка от учителя-енциклопедист Димитър Златарски. От 1953 г. музеят има собствена сграда и държавна издръжка. През 1985 година в центъра на Дългопол с правителствено решение е построена нова, съвременна и функционална сграда. През 1975 г. Дългополският музей е обявен за държавен – като база за това са събираните в предходните десетилетия експонати и материали. В резултат от събирателната дейност на неговия създател Димитър Златарски в хранилищата на музея постъпват големи количества материали от територията на Дългополската и съседни общини, които правят колекцията на музея една от най-богатите в страната. В археологическия отдел са обхванати всички епохи от палеолита до Късното средновековие. Интерес на територията на общината представлява археологическият комплекс „Арковна“, състоящ се от предримски, римски и късноантични могили – некрополи.
 Проучено е трако-римско светилище от 3 – 4 век с мраморни и други релефи на тракийския бог – конник. Римската епоха е представена от колективни находки на железни сечива и оръжия, бронзови и сребърни монети, бронзова пластика. Извършени са спасителни разкопки на славянско селище с 15 землянки, в които са открити глазирани керамични съдове и голяма находка от славянски земеделски сечива.
 Чудните скали
 На територията на общината, на брега на язовир „Цонево“, се намират скалните образувания, наречени „Чудните скали“.
 Редовни събития
 От 2013 г. всяка година на 14 октомври се организира меден събор в село Аспарухово
 Личности
 Родени
 Димитър Златарски (1903 – 1989) – български учител, музеен работник и енциклопедист
 Атанас Атанасов (1943) – български учен агроном, академик
 Източници
 Външни препратки
 Гара Дългопол – панорамна снимка
 Сайт на Община Дългопол


text:
20150731024616752015/C 270/172352015CJC27020150817RO01ROINFO_JUDICIAL20150521141522Cauza C-235/15: Cerere de decizie preliminară introdusă de Curtea de Apel Constanţa (România) la data de 21 mai 2015 – Maria Bosneaga/Instituția Prefectului – Județul Constanța – Serviciul Public Comunitar Regim Permise de Conducere și Înmatriculare a Vehiculelor
 ---documentbreak--- C2702015RO1420120150521RO0017142152Cerere de decizie preliminară introdusă de Curtea de Apel Constanţa (România) la data de 21 mai 2015 – Maria Bosneaga/Instituția Prefectului – Județul Constanța – Serviciul Public Comunitar Regim Permise de Conducere și Înmatriculare a Vehiculelor
 (Cauza C-235/15)2015/C 270/17Limba de procedură: română
 Instanţa de trimitere
 Curtea de Apel Constanţa
 Părţile din acţiunea principală
 Recurentă: Maria Bosneaga
 Intimată: Instituția Prefectului – Județul Constanța – Serviciul Public Comunitar Regim Permise de Conducere și Înmatriculare a Vehiculelor
 Întrebările preliminare
 Se opune articolul 110 din TFUE la stabilirea conform articolului 4 litera d) din OUG nr. 9/2013 a obligației de a plăti timbrul de mediu pentru autovehiculele de ocazie provenite din spațiul comunitar cu ocazia transcrierii dreptului de proprietate asupra autovehiculului rulat în situația autovehiculelor pentru care s-a dispus de către instanțe restituirea sau înmatricularea fără plata taxei speciale pentru autoturisme și autovehicule, a taxei pe poluare pentru autovehicule sau [a] taxei pentru emisiile poluante provenite de la autovehicule?


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21978A0927(02)
 Uradni list L 303 , 28/10/1978 str. 0026 - 0040 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 8 str. 0027 švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 8 str. 0027 grška posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 13 str. 0150 španska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 11 str. 0188 portugalska posebna izdaja poglavje 11 zvezek 11 str. 0188
 Sporazumv obliki izmenjave pisem o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijoPismo št. 1Bruselj, ...Vaša ekscelenca,Zaradi priporočila Sveta za carinsko sodelovanje z dne 18. junija 1976, ki se začne izvajati 1. januarja 1978, o spremembi nomenklature za uvrščanje blaga v carinske tarife, in zaradi nekaterih samostojnih sprememb skupne carinske tarife in švicarske carinske tarife je treba spremeniti nomenklaturo nekaterih tarifnih specifikacij v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, podpisanem 22. julija 1972.Ob tem je treba zaradi poenostavitve postopka, ki se bo v prihodnosti uporabljal za prilagajanje tarifnih specifikacij zaradi sprememb carinske tarife ene ali druge pogodbenice, v Sporazum vstaviti člen 12a.Zgoraj navedene spremembe so priložene.V čast mi je potrditi, da se Skupnost strinja z zadevnimi spremembami, in predlagam, da začnejo veljati 1. januarja 1978.Hvaležen Vam bom, če boste potrdili strinjanje Vaše vlade z zgoraj navedenim.Sprejmite, Vaša ekscelenca, izraz mojega globokega spoštovanja.V imenu Sveta Evropskih skupnostiPismo št. 2Bruselj, ...Gospod,V čast mi je potrditi prejem Vašega pisma z današnjim datumom, v katerem je zapisano:"Zaradi priporočila Sveta za carinsko sodelovanje z dne 18. junija 1976, ki se začne izvajati 1. januarja 1978, o spremembi nomenklature za uvrščanje blaga v carinske tarife, in zaradi nekaterih samostojnih sprememb skupne carinske tarife in švicarske carinske tarife je treba spremeniti nomenklaturo nekaterih tarifnih specifikacij v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, podpisanem 22. julija 1972.Ob tem je treba zaradi poenostavitve postopka, ki se bo v prihodnosti uporabljal za prilagajanje tarifnih specifikacij zaradi sprememb carinske tarife ene ali druge pogodbenice, v Sporazum vstaviti člen 12a.Zgoraj navedene spremembe so priložene.V čast mi je potrditi, da se Skupnost strinja z zadevnimi spremembami, in predlagam, da začnejo veljati 1. januarja 1978.Hvaležen Vam bom, če boste potrdili strinjanje Vaše vlade z zgoraj navedenim."V čast mi je potrditi, da se naša vlada strinja z navedenim.Sprejmite, Gospod, izraz mojega globokega spoštovanja.V imenu Vlade Švicarske konfederacije--------------------------------------------------PRILOGASPREMEMBE SPORAZUMA MED EVROPSKO GOSPODARSKO SKUPNOSTJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJOI. Za členom 12 se vstavi naslednji člen 12a:V primeru sprememb nomenklature carinske tarife pogodbenic, ki vplivajo na proizvode, na katere se nanaša ta sporazum, lahko Skupni odbor prilagodi tarifno nomenklaturo za te proizvode v Sporazumu ob upoštevanju načela, da se pri tem ohranijo dejanske prednosti, ki izhajajo iz Sporazuma.II. Od 1. januarja 1978 sta številki 3706.01 in 3707.20/22 v Prilogi II k Sporazumu spremenjeni:Številka švicarske carinske tarife | Poimenovanje | Zaščitni element, ki se odpravi (SFR na meter) |3707. | Kinematografski filmi, osvetljeni in razviti, s posnetim zvočnim zapisom ali brez njega ali samo s posnetim zvočnim zapisom, negativ ali pozitiv: | |06 | –samo z zvočnim zapisom | – || –Drugo: | || –Drugi, širine: | |20 | –35 mm ali več | – |22 | –manj kot 35 mm | – |III. Od 1. januarja 1978 se člen 1(1), (2) in (3) Protokola št. 1 spremeni:1. Carine pri uvozu izdelkov iz Poglavja 48 ali 49 skupne carinske tarife v Skupnost v njeni prvotni sestavi se postopno odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:Časovni razpored | Izdelki iz v številke ali podštevilke 48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 ali 48.15 B | Drugi izdelki |Stopnje dajatev, ki se uporabljajo - v odstotkih | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |1. januar 1978 | 8 | 65 |1. januar 1979 | 6 | 50 |1. januar 1980 | 6 | 50 |1. januar 1981 | 4 | 35 |1. januar 1982 | 4 | 35 |1. januar 1983 | 2 | 20 |1. januar 1984 | 0 | 0 |2. Carine pri uvozu izdelkov iz odstavka 1 na Irsko se postopno odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:Časovni razpored | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |1. januar 1978 | 20 |1. januar 1979 | 15 |1. januar 1980 | 15 |1. januar 1981 | 10 |1. januar 1982 | 10 |1. januar 1983 | 5 |1. januar 1984 | 0 |3. Z odstopanjem od člena 3 Sporazuma, Danska in Združeno kraljestvo pri uvozu izdelkov iz odstavka 1 s poreklom iz Švice uporabljata naslednje carine:Časovni razpored | Izdelki iz v številke ali podštevilke 48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 ali 48.15 B | Drugi izdelki |Stopnje dajatev, ki se uporabljajo - v odstotkih | Odstotek dajatve skupne carinske tarife, ki se uporablja |1. januar 1978 | 8 | 65 |1. januar 1979 | 6 | 50 |1. januar 1980 | 6 | 50 |1. januar 1981 | 4 | 35 |1. januar 1982 | 4 | 35 |1. januar 1983 | 2 | 20 |1. januar 1984 | 0 | 0 |IV. Od 1. januarja 1978 se preglednica v členu 2(2) Protokola št. 1 spremeni:Tarifna številka SCT | Poimenovanje |ex 73.02 | (nespremenjeno) |do |81.03 |81.04 | B.(nespremenjeno) || C.(nespremenjeno) || D.Krom: || I.Surovi; odpadki in ostanki: || b)drugo || II.Drugo || E.do R. (nespremenjeno) |V. Od 5. januarja 1978 se člen 5(1), (2) in (3) Protokola št. 1 spremeni:1. Od 1. januarja 1987 se carine pri uvozu izdelkov iz Priloge C k temu protokolu iz Skupnosti v njeni prvotni sestavi in iz Irske v Švico postopno odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:Časovni razpored | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |1. januar 1978 | 65 |1. januar 1979 | 50 |1. januar 1980 | 50 |1. januar 1981 | 35 |1. januar 1982 | 35 |1. januar 1983 | 20 |1. januar 1984 | 0 |2. Carine pri uvozu izdelkov iz številke 4418 nomenklature Sveta za carinsko sodelovanje po poreklu iz Skupnosti v njeni prvotni sestavi in iz Irske v Švico se postopno odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:Časovni razpored | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |1. januar 1978 | 65 |1. januar 1979 | 50 |1. januar 1980 | 40 |1. januar 1981 | 20 |1. januar 1982 | 0 |3. Od 1. januarja 1978 in z odstopanjem od člena 3 Sporazuma si Švica pridržuje pravico, da ob upoštevanju svojih gospodarskih potreb in upravnih zahtev pri uvozu izdelkov iz Priloge C in po poreklu iz Danske in Združenega kraljestva uporablja naslednje carine:Časovni razpored | Odstotek osnovnih dajatev, ki se uporabljajo |1. januar 1978 | 65 |1. januar 1979 | 50 |1. januar 1980 | 50 |1. januar 1981 | 35 |1. januar 1982 | 35 |1. januar 1983 | 20 |1. januar 1984 | 0 |VI. Od 1. januarja 1978 se člen 6 Protokola št. 1 spremeni:Za izdelke iz številk 4418, 4801 in 4807 nomenklature Sveta za carinsko sodelovanje si Švica pridržuje pravico, da v primeru hudih težav uvede indikativne plafone v skladu s postopki, določenimi v členu 3 tega protokola. Za uvoz, ki presega plafone, se lahko ponovno uvedejo carine, ki niso višje od tistih, ki se uporabljajo za tretje države.VII. Od 1. januarja 1978 se nomenklatura Priloge A k Protokolu št. 1 spremeni:Tarifna številka SCT | Poimenovanje |Poglavje 48 | (nespremenjeno) |48.01 | Papir in karton (skupaj s celulozno vato), v zvitkih ali listih: || C.(nespremenjeno) || ex II.(nespremenjeno) || ex F.Drugo: || –Tanki tiskovni papir, papir v več izvodih (tanki za tipkanje); drug za tiskanje in pisanje, ki ne vsebuje mehanične lesne celuloze ali ki ne vsebuje več kot 5 % mehanične lesne celuloze || –Papirna podlaga za izdelavo tapet |48.03 | (nespremenjeno) |48.07 | Papir in karton, impregnirana, premazana, površinsko barvana, površinsko okrašena ali potiskana (ki nista tiskovina iz poglavja 49), v zvitkih ali listih: || C.Drugo: || –Premazan papir za tiskanje ali pisanje || –Drugo |48.16 | Škatle, vreče in drugi izdelki za pakiranje, iz papirja, kartona; kartonažni izdelki, iz papirja ali kartona, ki se uporabljajo v pisarnah, trgovinah ali podobno: || A.Škatle, vreče in druga embalaža iz papirja ali kartona |48.21 | Drugi izdelki iz papirne mase, papirja, kartona ali celulozne vate: || B.Otroške plenice, plenične predloge, pripravljeni za prodajo na drobno || D.Drugo |ex poglavje 48 | Drugi izdelki iz poglavja 48, razen izdelkov iz številke 48.01 A |ex poglavje 49 | (nespremenjeno) |VIII. Od 1. januarja 1978 se nomenklatura Priloge C k Protokolu št. 1 spremeni:Številka švicarske carinske tarife | Poimenovanje |4 801 | Papir in karton (skupaj s celulozno vato), v zvitkih ali listih |4 803.20 | (nespremenjeno) |4 807 | Papir in karton, impregnirana, premazana, površinsko barvana, površinsko okrašena ali potiskana (ki nista tiskovina iz poglavja 49), v zvitkih ali listih |4 815.22 | (nespremenjeno) |4 821.20 | (nespremenjeno) |IX. Od 1. januarja 1978 se preglednica I v Protokolu št. 2 spremeni:EVROPSKA GOSPODARSKA SKUPNOSTTarifna številka SCT | Poimenovanje | Osnovne dajatve | Dajatev, ki se uporablja 1. julija 1977 |15.10 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |18.06 |19.02 | Sladni ekstrakt; živila iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki se uporabljajo za prehrano otrok, za dietne ali kulinarične namene, in vsebujejo manj kot 50 mas. % kakava: | | |A.Sladni ekstrakt | 8 % + vk | vk |B.Drugo: | 11 % + vk | vk |19.03 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |19.05 |19.07 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki brez dodanega sladkorja, medu, jajc, maščob, sira ali sadja; hostije, prazne kapsule za farmacevtske izdelke, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki: | | |A.Hrustljavi kruh (krisp) | 9 % + vk z največ 24 % + adf | vk |B.Matzos | 6 % + vk z največ 20 % + adf | vk |C.Hostije, kapsule za farmacevtske proizvode, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi | 7 % + vk | vk |D.Drugo | 14 % + vk | vk |19.08 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |21.02 | Ekstrakti, esence in koncentrati kave, čaja ali mate čaja ter pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov: pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: | | |C.Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki: | | |II.Drugo | 8 % + vk | vk |D.Ekstrakti, esence in koncentrati pražene cikorije in drugi praženi kavni nadomestki: | | |II.Drugo | 14 % + vk | vk |21.04 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |21.06 |21.07 | Živila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: | | |A.(nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |B.(nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |C.(nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |D.(nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |E.(nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |G.Druga: | | |I.Ki ne vsebujejo mlečnih maščob ali vsebujejo manj kot 1,5 mas. % takšnih maščob: | | |a)ki ne vsebujejo saharoze ali vsebujejo manj kot 5 mas.% saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza): | | |ex. 1.ki ne vsebuje škroba oziroma vsebuje manj kot 5 mas. % škroba: | | |–Beljakovinski hidrolizati; kvasni avtolizati | 20 % | 6 % |2.Ki vsebujejo najmanj 5 mas. % škroba | 13 % + vk | vk |b)ki vsebujejo najmanj 5 mas.%, vendar manj kot 15 mas.% saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) | 13 % + vk | vk |c)ki vsebujejo 15 mas. % ali več, vendar manj kot 30 mas.% saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) | 13 % + vk | vk |d)ki vsebujejo najmanj 30 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) | 13 % + vk | vk |e)ki vsebujejo najmanj 50 mas. %, vendar manj kot 85 mas. % saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) | 13 % + vk | vk |f)ki vsebujejo 85 mas. % ali več saharoze (vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza) | 13 % + vk | vk |II.ki vsebujejo najmanj 1,5 mas. %, vendar manj kot 6 mas. % mlečnih maščob | 13 % + vk | vk |III.ki vsebujejo najmanj 6 mas. %, vendar manj kot 12 mas. % mlečnih maščob | 13 % + vk | vk |IV.ki vsebujejo najmanj 12 mas. %, vendar manj kot 18 mas. % mlečnih maščob | 13 % + vk | vk |V.ki vsebujejo najmanj 18 mas. %, vendar manj kot 26 mas. % mlečnih maščob | 13 % + vk | vk |VI.ki vsebujejo najmanj 26 mas. % vendar manj kot 45 mas. % mlečnih maščob: | | |–v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg | 13 % + vk | vk |–drugo | 13 % + vk | 6 % + vk |VII.ki vsebujejo najmanj 45 mas. %, vendar manj kot 65 mas. % mlečnih maščob: | | |–v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg | 13 % + vk | vk |–drugo | 13 % + vk | 6 % + vk |VIII.ki vsebujejo 65 mas. % ali več, vendar manj kot 85 mas. % mlečnih maščob: | | |–v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg | 13 % + vk | vk |–drugo | 13 % + vk | 6 % + vk |IX.ki vsebujejo najmanj 85 mas.% mlečnih maščob: | | |–v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg | 13 % + vk | vk |–drugo | 13 % + vk | 6 % + vk |22.02 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |39.06 |X. Od 1. januarja 1978 se preglednica II v Protokolu št. 2 spremeni:ŠVICAŠtevilka švicarske carinske tarife | Poimenovanje | Osnovne dajatve (SFR na 100 kg bruto) | Dajatev, ki se uporablja 1. januarja 1978 (SFR na 100 kg bruto) |1 510. | | | |ex 20 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |1 704. | Sladkorni izdelki, ki ne vsebujejo kakava: | | |–žvečilni gumi, z vsebnostjo saharoze (po masi): | | |20 | – –nad 70 % | 41 + vk z največ 70 | vk |22 | – –več kot 60 %, vendar do vključno 70 % | 41 + vk z največ 70 | vk |24 | – –60 % ali manj | 41 + vk z največ 70 | vk |30 | –bela čokolada | 53 + vk z največ 90 | vk |32 | –Sladkorni izdelki vseh vrst, ki vsebujejo sadje (vključno s sadnimi pastami), nugat, marcipan in podobne sestavine | 53 + vk z največ 90 | vk |34 | –Sladkorni izdelki vseh vrst, iz soka sladkega korena, ki vsebujejo več kot 10 mas. % saharoze | 53 + vk z največ 90 | vk |–Bonboni, tablete, pastile in drugi oblikovani sladkorni izdelki: | | |– –ki ne vsebujejo niti maslene niti rastlinskih maščob, z vsebnostjo saharoze (po masi) | | |40 | – – –nad 70 % | 53 + vk z največ 90 | vk |42 | – – –več kot 50 %, vendar do vključno 70 % | 53 + vk z največ 90 | vk |44 | – – –50 % ali manj | 53 + vk z največ 90 | vk |46 | – –ki vsebujejo rastlinske maščobe | 53 + vk z največ 90 | vk |48 | – –ki vsebujejo maslene maščobe | 53 + vk z največ 90 | vk |– –Drugo (razen izdelkov iz tarifne št. 1704.10/48), z vsebnostjo saharoze (po masi): | | |50 | – –nad 70 % | 53 + vk z največ 90 | vk |52 | – –več kot 50 %, vendar do vključno 70 % | 53 + vk z največ 90 | vk |54 | – –50 % ali manj | 53 + vk z največ 90 | vk |1 806. | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav: | | |10 | –Sladoled (skupaj s sladoledom v prahu) | 50 | 47,50 |30 | –Drugo (razen izdelkov iz tar. št. 1806.10/20) | 50 | 40 |1 902. | Sladni ekstrakt; živila iz moke, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki se uporabljajo za prehrano otrok, za dietne ali kulinarične namene, in vsebujejo manj kot 50 mas. % kakava: | | |–Sladni ekstrakt, z vsebnostjo suhega ekstrakta: | | |02 | – –nad 80 % | 20 + vk | vk |03 | – –80 % ali manj | 20 + vk | vk |–Živila, v katerih prevladuje krompirjeva moka, v obliki zdroba, kosmičev itd. ali ne, in živila, ki vsebujejo mleko v prahu: | | |– –ki vsebujejo več kot 12 mas.% maslenih maščob, v pakiranjih: | | |08 | – – –2 kg ali manj | 10 + vk | vk |– –Ki ne vsebujejo maslenih maščob oziroma vsebujejo manj kot 12 mas. % maslenih maščob | | |10 | – – –hrana za dojenčke | 10 + vk | vk |– – –Drugo: | | |14 | – – – –ki vsebuje več kot 30 mas. % krompirja | 10 + vk | vk |16 | – – – –ki vsebuje več kot 50 mas. % do vključno 80 mas. % krompirja | 10 + vk | vk |18 | – – – –drugo | 10 + vk | vk |– –Druga živila: | | |– –ki vsebujejo več kot 12 mas.% maslenih maščob, v pakiranjih: | | |22 | – – –2 kg ali manj | 20 + vk z največ 40 | vk |– –Ki ne vsebujejo maslenih maščob oziroma vsebujejo manj kot 12 mas. % maslenih maščob: | | |– – –hrana za dojenčke: | | |30 | – – – –z dodanim sladkorjem | 20 + vk z največ 40 | vk |32 | – – – –brez dodanega sladkorja | 20 + vk z največ 40 | vk |– – –Drugo: | | |– – – –Na podlagi žitne moke, škrobov, žitnega zdroba ali sladnega ekstrakta: | | |40 | – – – – –z vsebnostjo maščob | 20 + vk z največ 40 | vk |42 | – – – – –brez dodanih maščob | 20 + vk z največ 40 | vk |– – – –Drugo: | | |50 | – – – – –z vsebnostjo maščob | 20 + vk z največ 40 | vk |– – – – –brez dodanih maščob: | | |52 | – – – – – –s sladkorjem ali jajci | 20 + VK z največ 40 | vk |70 | – – – – – –drugo | 20 + vk z največ 40 | vk |1 903.01 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |1 905.01 |1 907. | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki brez dodanega sladkorja, medu, jajc, maščob, sira ali sadja; hostije, prazne kapsule za farmacevtske izdelke, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki: | | |–Kruh, peciva, sladice, biskviti in drugi navadni pekovski izdelki, | | |10 | – –ki ni v embalaži za prodajo na drobno | 5 | 4 |– –v kakršnikoli embalaži za prodajo na drobno: | | |20 | – – –Knäckebrot | 15 + vk z največ 35 | vk |22 | – – –Nekvašeni kruh (matzos) | 15 + vk z največ 35 | vk |30 | – – – –drugo | 15 + vk z največ 35 | vk |50 | –Drugo | 40 | 32 |1 908. | Peciva, sladice, piškoti in drugi fini pekovski izdelki z dodatkom kakršnega koli deleža kakava ali brez njega: | | |–Nesladkani, brez kakava ali čokolade: | | |10 | – –nesladki keksi (piškoti, krekerji) | 27 + vk z največ 55 | vk |12 | – –vaflji | 27 + vk z največ 55 | vk |14 | – –prepečenec | 27 + vk z največ 55 | vk |16 | – –drugi fini pekovski izdelki | 27 + vk z največ 55 | vk |–Nesladkani ali s kakavom ali čokolado: | | |– –nesladki keksi (piškoti, krekerji): | | |20 | – – –ki vsebujejo maslene maščobe | 60 + vk z največ 100 | vk |22 | – – –drugo | 60 + vk z največ 100 | vk |30 | – –vaflji | 60 + vk z največ 100 | vk |40 | – –prepečenec | 60 + vk z največ 100 | vk |50 | – –peciva | 60 + vk z največ 100 | vk |– –drugi fini pekovski izdelki: | | |70 | – – –ki vsebujejo maslene maščobe | 60 + vk z največ 100 | vk |72 | – – –ki vsebujejo druge maščobe | 60 + vk z največ 100 | vk |76 | – – –brez dodanih maščob | 60 + vk z največ 100 | vk |ex 2 102. | Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: | | |ex 20 | –Praženi kavni nadomestki, celi ali v kosih, razen pražene cikorije | 2 | 1,60 |ex 22 | –Drugo, razen izdelkov iz pražene cikorije | 21 + vk z največ 50 | vk |2 104. | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |2 106. |ex 20 |2 107. | Živila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: | | |–Nealkoholne mešanice zelenjavnih ekstraktov in koncentratov: | | |– –sladkane, z vsebnostjo saharoze (po masi): | | |10 | – – –nad 60 % | 120 + vk | vk |11 | – – –več kot 50 %, vendar do vključno 60 % | 120 + vk | vk |12 | – – –50 % ali manj | 120 + vk | vk |14 | – –nesladkane | 120 + vk | vk |16 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |26 |30 | –Sladoled (skupaj s sladoledom v prahu) | 110 | 100 |32 | –Beljakovinski hidrolizati in kvasni avtolizati | 110 | 30 |34 | –Pripravljeni jogurt | 110 | 100 |50 | –Ravioli in podobne testenine, kuhani in polnjeni | 44 + vk | vk |54 | –Živila, tekoča ali trdna, ki vsebujejo 10 % ali več drugih maščob razen maslenih maščob, ki se uporabljajo pri izdelavi navadnih ali finih pekovskih izdelkov | 44 + vk | vk |58 | –Žvečilni gumi in bonboni, tablete, pastile in podobni izdelki (nesladkani) | 44 + vk | vk |–Druga živila (razen izdelkov iz tarifne št. 21 07.02/58): | | |– –z vsebnostjo maslenih maščob (po masi): | | |60 | – – –nad 50 % | 44 + vk | vk |62 | – – –več kot 20 %, vendar do vključno 50 % | 44 + vk | vk |64 | – – –več kot 3 %, vendar do vključno 20 % | 44 + vk | vk |66 | – – –3 % ali manj | 44 + vk | vk |70 | – –ki vsebujejo druge maščobe | 44 + vk | vk |– –brez dodanih maščob: | | |– – –z vsebnostjo sladkorja (po masi): | | |80 | – – – –nad 50 % | 44 + vk | vk |82 | – – – –50 % ali manj | 44 + vk | vk |84 | – – –Ki vsebujejo žita, sladni ekstrakt ali jajca (nesladkana) | 44 + vk | vk |90 | – – –drugo | 44 + vk | vk |2 202. | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |3 506. |ex 20 |3 507. | Encimi; pripravljeni encimi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: | | |ex 30 | –Drugo: | | |– –Pripravljeni encimi, ki vsebujejo živila | 44 + vk | vk |ex 3 812.01 | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) | (nespremenjeno) |do |3 906. |ex 42 |Številka švicarske carinske tarife | Poimenovanje |2707. | (nespremenjeno) |do |3105. |ex 10 |3809. | Lesni katran; olja iz lesnega katrana (razen sestavljenih topil in razredčil iz št. 3818); lesni kreozot; lesna nafta; acetonsko olje; rastlinska smola vseh vrst; pivovarska smola in podobni preparati na osnovi kolofonije ali rastlinskih smol; livarska jedra na osnovi naravnih smolnih izdelkov: |ex 20 | –Olja iz lesnega katrana |--------------------------------------------------


text:
15.5.1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 136/1
 I
 (Communications)
 COUR DE JUSTICE
 COUR DE JUSTICE
 ARRÊT DE LA COUR la Communauté économique européenne et le royaume du
 Maroc, signé à Rabat le 27 avril 1976 et approuvé au nom de
 la Communauté par le règlement (CEE) n° 2211/78 du Conseil
 du 2 mars 1999 (JO L 264 du 27.9.1978, p. 1), la Cour, composée de MM. G. C.
 Rodriguez Iglesias, président, P. J. G. Kapteyn, J.-P. Puissochet,
 G. Hirsch et P. Jann, présidents de chambre, G. F. Mancini, J. C.
 dans l’affaire C-416/96. Nour Eddline El-Yassini contre Moitinho de Almeida, C. Gulmann, D. A. O. Edward, H.
 Secretary of State for the Home Department (demande Ragnemalm, L. Sevón, M. Wathelet et R. Schintgen (rappor-
 de décision préjudicielle de l’Immigration Adjudicator) (1) teur), juges, avocat général: M. P. Léger, greffier: Mme D. Lou-
 terman-Hubeau, administrateur principal, a rendu le 2 mars
 1999 un arrêt dont le dispositif est le suivant:
 («Notion de “juridiction nationale” au sens de l’article 177
 du traité — Accord de coopération CEE-Maroc — Article 40, L’article 40, premier alinéa, de l’accord de coopération entre la
 premier alinéa — Principe de non-discrimination en ce qui Communauté économique européenne et le royaume du Maroc, signé
 concerne les conditions de travail et de rémunération — Effet à Rabat le 27 avril 1976 et approuvé au nom de la Communauté
 direct — Portée — Refus de prorogation du permis de séjour par le règlement (CEE) n° 2211/78 du Conseil, doit être interprété
 mettant fin à l’emploi d’un travailleur marocain dans un État en ce sens qu’il ne fait pas, en principe, obstacle à ce que l’État
 membre») membre d’accueil refuse de proroger le titre de séjour d’un ressortissant
 marocain, qu’il a autorisé à entrer sur son territoire et à y exercer une
 activité salariée, pour toute la période pendant laquelle l’intéressé y
 (1999/C 136/01) dispose de cet emploi, dès lors que le motif initial de l’octroi de son
 droit de séjour n’existe plus au moment de l’expiration de la durée de
 validité de son permis de séjour.
 (Langue de procédure: l’anglais) Il n’en irait différemment que si ce refus avait pour effet de remettre
 en cause, en l’absence de motifs de protection d’un intérêt légitime de
 l’État, tels que des raisons d’ordre public, de sécurité publique et de
 santé publique, le droit à l’exercice effectif d’un emploi conféré à
 (Traduction provisoire; la traduction définitive sera publiée au «Recueil l’intéressé dans cet État par un permis de travail dûment accordé par
 de la jurisprudence de la Cour») les autorités nationales compétentes pour une durée dépassant celle
 du titre de séjour. Il appartient à la juridiction nationale d’apprécier
 si tel est le cas.
 Dans l’affaire C-416/96, ayant pour objet une demande
 adressée à la Cour, en application de l’article 177 du traité CE,
 par l’Immigration Adjudicator (Royaume-Uni) et tendant à (1) JO C 74 du 8.3.1997.
 obtenir, dans le litige pendant devant cette juridiction entre
 Nour Eddline El-Yassini et Secretary of State for the Home
 Department, une décision à titre préjudiciel sur l’interprétation
 de l’article 40, premier alinéa, de l’accord de coopération entre