text:
 |
 52011PC0810
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės /* KOM/2011/0810 galutinis - 2011/0399 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 „Horizonto 2020“ pasiūlymo paketu remiama
 „Europos 2020 strategija“, kurioje moksliniams tyrimams ir inovacijoms
 numatytas esminis vaidmuo siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo.
 Paketą sudaro „Horizonto 2020“ bendrosios programos pasiūlymas,
 vienas bendras dalyvavimo ir sklaidos taisyklių rinkinys, viena bendra
 „Horizonto 2020“ įgyvendinimo specialioji programa ir atskiras „Horizonto 2020“
 dalių, susijusių su Euratomo sutartimi, pasiūlymas.
 „Horizontas 2020“ parengtas kaip strategijos
 „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“[1] remiamoji priemonė; jos ir
 įgyvendinimo taisyklių pagrindinis principas – diegti daug
 strategiškesnį požiūrį į mokslinius tyrimus ir inovacijas.
 Visomis politikos priemonėmis siekiama, kad moksliniais tyrimais ir
 inovacijomis būtų toliau plėtojama Europos mokslinių
 tyrimų erdvė, kurioje laisvai vyktų mokslo darbuotojų,
 mokslinių žinių ir technologijų apykaita, ir kad visoje
 bendrojoje rinkoje inovacijos sparčiau patektų į rinką, ir
 greičiau vyktų jų sklaida.
 Siūlomų taisyklių tikslas dvejopas:
 –
 užtikrinti bendrą pakankamai
 lanksčią reguliavimo sistemą, kuri palengvintų dalyvavimo
 sąlygas, sukurtų nuoseklesnį tiek mokslinius tyrimus, tiek
 inovacijas apimantį priemonių rinkinį, padidintų
 poveikį mokslui ir ekonomikai išvengiant dubliavimosi ir išsiskaidymo;
 –
 dalyviu požiūriu supaprastinti sąlygas ir
 procedūras, kad įgyvendinimas būtų veiksmingesnis,
 atsižvelgiant į visų dalyvių poreikį įsijungti
 lengviau.
 Siekiant įdiegti išvardytuosius principus ir
 suderinti taisykles su naujos bendrosios programos ypatumais ir tikslais,
 dalyvavimo ir sklaidos taisyklės papildytos tokiomis naujovėmis:
 –
 taisyklės taikomos visiems „Horizonto 2020“
 komponentams, įskaitant iniciatyvas pagal SESV 185 ir 187 straipsnius,
 veiksmus, kuriems šiuo metu taikoma Konkurencingumo ir inovacijų programa,
 ir Europos inovacijų ir technologijos instituto (EITI) veiklas. lankstumo
 poreikis, kuris siejasi su mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų
 pobūdžio skirtumais, patenkinamas įrašant tinkamas nukrypti
 leidžiančias nuostatas ir leidžiant darbo programose nustatyti specifines
 dalyvavimo sąlygas;
 –
 Su Sąjungos finansavimu susijusius dalyvavimo
 taisyklės pagrįstos persvarstytu Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentu dėl Sąjungos metiniam biudžetui taikomų
 finansinių taisyklių[2],
 kuriame nustatyti paprastesni ir veiksmingesni galimi Sąjungos politikos
 įgyvendinimo būdai.
 –
 Išaiškintos ir supaprastintos su Sąjungos
 finansavimu dotacijomis susijusios finansinės nuostatos. Todėl dabar
 nustatoma viena bendra finansavimo norma pagal veiksmų tipus, kurie
 finansuojami iš „Horizonto 2020“ programos; finansavimo norma neskirstoma pagal
 dalyvius. Taip pat siūloma dažniau taikyti finansavimą vienodo dydžio
 normomis, vienkartinėmis išmokomis ir pagal standartinius vieneto
 įkainius.
 –
 Tiesioginių sąnaudų atžvilgiu
 taisyklėse numatoma, kad įprastinės dotacijos gavėjų
 apskaitos praktika iš esmės bus priimtina, nustatant tam tikras ribines
 sąlygas. Tolesnis dotacijos susitarimo supaprastinamas suteiks
 gavėjams teisinį aiškumą dėl sąnaudų,
 susidariusių pagal „Horizontą 2020“ finansuojamuose veiksmuose,
 tinkamumo finansuoti. Štai kelios iš supaprastinimo nuostatų: aiškus laiko
 registravimo reikalavimų apibrėžimas ir objektyvios metų darbo
 valandų apskaičiavimo atskaitinės nuorodos.
 –
 Netiesioginių sąnaudų atžvilgiu
 paprastinama iš esmės: Kompensuojant numatoma vienodo dydžio norma,
 pagrįsta visa tiesioginių finansuoti tinkamų dalyvio
 sąnaudų suma, o nepelno teisės subjektams suteikiama ir
 galimybė deklaruoti faktiškai susidariusias sąnaudas.
 –
 Daugiau lankstumo galimybių teikia naujų
 finansavimo formų taisyklės, kaip antai dėl prizų,
 skirtinų už iš anksto nustatytų kokybinių rodiklių
 pasiekimą, dėl ikiprekybinių viešųjų pirkimų,
 dėl inovatyvių sprendimų viešųjų pirkimų,
 dėl finansinių priemonių.
 –
 Kadangi pagal Septintąją
 bendrąją programą įsteigtas dalyvių garantijų
 fondas buvo veiksminga apsaugos priemonė, aiškiau išdėsčius
 taisykles ir nustačius galimybę fondą taikyti pagal Euratomo
 bendrąją programą vykdomų veiksmų rizikai padengti,
 jis veiks ir per visą „Horizonto 2020“ laikotarpį.
 –
 Intelektinės nuosavybės, naudojimo ir
 sklaidos taisyklės pagrįstos plačiai pripažintomis Septintosios
 bendrosios programos nuostatomis, tik šiek tiek patobulintos ir su išsamesniais
 paaiškinimais. Naujas akcentas – atvira prieiga prie mokslinių tyrimų
 publikacijų ir tam tikra prieiga prie eksperimentų informacijos
 suteikiant galimybę prieiti prie kitų rezultatų. Sukuriant galimybę,
 kai reikia, priimti papildomas nuostatas atsižvelgta į platesnę
 taikymo sritį, naujas finansavimo formas ir lankstumo šioje srityje
 poreikį. Europos Sąjungai, o saugumo mokslinių tyrimų
 srityje – ir valstybėms narėms, numatytos teisės naudotis
 (prieigos teisė).
 Be to, supaprastinamas ir skatinamas
 trečiosiose šalyse įsisteigusių subjektų ir
 tarptautinių organizacijų dalyvavimas „Horizonto 2020“ veiksmuose
 laikantis Sutartyje nustatytų abipuse nauda pagrįsto tarptautinio
 bendradarbiavimo tikslų ir atsižvelgiant į Europos Sąjungos
 subjektų dalyvavimo trečiųjų šalių programose
 sąlygas.
 Sistema yra aiški ir pastovi; dalyviams suteikta
 papildomo lankstumo, kad jie galėtų nusistatyti tinkamiausią
 savo veiksmų įgyvendinimo vidaus tvarką. Tai turėtų
 skatinti ir palengvinti visų moksliniais tyrimais
 suinteresuotųjų šalių, įskaitant mažus mokslinių
 tyrimų padalinių, ypač MVĮ, dalyvavimą.
 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 Rengiant pasiūlymą visapusiškai
 atsižvelgta į atsakymus, gautus paskelbus viešąsias konsultacijas
 pagal Žaliąją knygą „Iššūkius paversti galimybėmis.
 Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų
 finansavimo programos kūrimas“, COM(2011) 48. Nuomones pareiškė
 Europos Vadovų Taryba, valstybės narės ir platus
 suinteresuotųjų šalių ratas, įskaitant pramonės
 sektorius, universitetų atstovus ir pilietinę visuomenę.
 Konsultuojantis nustatytos tokios kliūtys:
 –
 Dalyviu požiūriu pagrindinė kliūtis
 yra administracinių procedūrų sudėtingumas, taip pat
 administracinė našta.
 –
 Dalyviams atrodė, kad labai keblu taikyti
 skirtingas taisykles, diferencijuotas pagal Sąjungos mokslinių
 tyrimų ir inovacijų programą; jie paprašė, kad
 skirtingų priemonių taisyklės tarpusavyje labiau
 derėtų.
 –
 Paskutinė rūpestis – rasti tinkamą
 rizikos ir pasitikėjimo pusiausvyrą. Šiuo metu atrodo, kad
 pernelyg daug procedūrų, ypač finansinės kontrolės,
 sukurta vien tam, kad būtų klaidų grėsmė
 būtų maksimaliai sumažinta, tačiau rezultatas – varžūs ir
 gremėzdiški kontrolės mechanizmai.
 Pagrindiniai šiomis taisyklėmis nustatyti
 principai peržiūrėti oficialiu poveikio vertinimu.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 1.1.
 Teisinis pagrindas
 „Horizonto 2020“ teisės aktų paketu
 mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos glaudžiai integruojamos,
 kad būtų siekiama politikos tikslų.
 Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės grindžiamos
 SESV antraštinėmis dalimis „Pramonė“ ir „Moksliniai tyrimai ir
 technologijų plėtra bei kosmosas“ (173, 183 ir 188 straipsniai).
 1.2.
 Subsidiarumo ir proporcingumo principai
 „Horizonto 2020“ paketas parengtas taip, kad
 siekiant tikslų ir veiklų, kurių valstybės narės
 veikdamos pačios vienos veiksmingai įgyvendinti negalėtų,
 ES pridėtinė vertė ir poveikis būtų patys didžiausi.
 Dalyvavimo ir sklaidos taisyklėmis siekiama palengvinti „Horizonto 2020“
 pasiūlymo įgyvendinimą, todėl galioja tame pasiūlyme
 pateikta subsidiarumo analizė.
 Proporcingumo principas patenkinamas tiek, kiek
 siūlomas paprastininmas ir racionalizavimas užtikrina, kad ES veiksmas
 nesiektų toliau nei būtina norint pasiekti tikslus – „Horizonto 2020“
 įgyvendinimo užtikrinimą.
 2011/0399 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo nustatomos Bendrosios mokslinių
 tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.)
 dalyvavimo ir sklaidos taisyklės
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
 SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 ir 183 straipsnius ir 188
 straipsnio 2 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 teisės akto pasiūlymą perdavus
 nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],
 atsižvelgdami į Audito Rūmų
 nuomonę[4],
 laikydamiesi įprastos
 teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1)
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu [X], kuriuo
 sukuriama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa
 „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.)[5],
 įsteigta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa (2014–2020)
 „Horizontas 2020“. Tą reglamentą reikėtų papildyti
 dalyvavimo ir sklaidos taisyklėmis;
 (2)
 „Horizontas 2020“ turėtų būti
 įgyvendinamas siekiant tiesiogiai prisidėti prie pirmaujančios
 pramonės kūrimo, ūkio ir užimtumo augimo Europoje; jis
 turėtų išreikšti 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikato
 Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių
 reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos „Europa 2020“
 pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“[6] strateginę viziją,
 kurioje Komisija įsipareigojo iš esmės palengvinti dalyvių
 įsijungimo taisykles;
 (3)
 „Horizontas 2020“ turėtų palaikyti
 Europos mokslinių tyrimų erdvės, kurioje laisvai vyksta mokslo
 darbuotojų, mokslinių žinių ir technologijų apykaita,
 kūrimą ir veikimą stiprindamas Sąjungos ir valstybių
 narių bendradarbiavimą, ypač nuoseklaus taisyklių rinkinio
 taikymu;
 (4)
 dalyvavimo ir sklaidos taisyklės
 turėtų adekvačiai išreikšti Europos Parlamento rekomendacijas,
 apibendrintas pranešime dėl paprastesnio bendrųjų mokslinių
 tyrimų programų įgyvendinimo[7],
 ir Tarybos rekomendacijas dėl administracinių ir finansinių
 reikalavimų supaprastinimo bendrosiose mokslinių tyrimų
 programose. Taisyklėse turėtų būti vėl numatytos
 paprastinimo priemonės, įgyvendinamos pagal 2006 m. gruodžio 18 d.
 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos
 bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir
 demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)[8] ir toliau mažinama dalyvių
 administracinė našta ir finansinių nuostatų sudėtingumas,
 kad būtų sumažintas finansinių klaidų skaičius.
 Taisyklėse taip pat reikėtų tinkamai atsižvelgti į mokslo
 darbuotojų bendruomenės susirūpinimą ir rekomendacijas,
 pareikštas diskusijose, inicijuotose 2010 m. balandžio 29 d.
 Komisijos komunikatu Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui
 „Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo
 paprastinimas“[9]
 ir vėliau, 2011 m. vasario 9 d., paskelbta Žaliąja
 knyga „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES
 mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos
 kūrimas“[10];
 (5)
 siekiant užtikrinti nuoseklumą kitų
 Sąjungos finansavimo programų atžvilgiu „Horizontas 2020“
 turėtų būti įgyvendinamas laikantis [...] Europos Parlamento
 ir Tarybos reglamento (ES) Nr. XX/XX dėl Sąjungos metiniam biudžetui
 taikomų finansinių taisyklių[11],
 ir [...] Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. X/X, kuriuo iš dalies pakeičiamos
 išsamios finansinio reglamento vykdymo taisyklės[12];
 (6)
 reikėtų laikytis integruoto
 požiūrio: sujungti veiklą, kurią apima Mokslinių
 tyrimų septintoji bendroji programa, Konkurencingumo ir inovacijų
 bendroji programa ir Europos inovacijos ir technologijos institutas (toliau –
 EITI), siekiant palengvinti dalyvavimo sąlygas, sukurti nuoseklesnį
 priemonių kompleksą, padidinti mokslinį ir ekonominį
 poveikį drauge išvengiant dubliavimosi ir išsiskaidymo. Siekiant užtikrinti
 nuoseklią sistemą, kuri palengvintų dalyvavimą iš
 „Horizonto 2020“ biudžeto Sąjungos finansavimą gaunančiose
 programose, įskaitant dalyvavimą EITI, bendrųjų
 įmonių ar kitų pagal SESV 187 straipsnį
 veikiančių struktūrų valdomose programose arba
 valstybių narių pagal SESV 185 straipsnį vykdomose programose,
 turėtų būti taikomos bendros taisyklės. Tačiau
 reikėtų užtikrinti lanksčią galimybę Komisijos
 sutikimu priimti specialiąsias taisykles, kai ją pateisina
 specialūs atitinkamų veiksmų poreikiai;
 (7)
 veiksmuose, kuriems taikomas šis reglamentas,
 turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi
 principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos
 pagrindinių teisių chartijoje. Tokie veiksmai turėtų
 atitikti teisinius įsipareigojimus ir etinius principus, įskaitant
 visų plagiato formų vengimą;
 (8)
 laikantis tarptautinio bendradarbiavimo
 tikslų, kaip išdėstyta SESV 180 ir 186 straipsniuose,
 turėtų būti skatinamas trečiosiose šalyse
 įsisteigusių teisės subjektų ir tarptautinių
 organizacijų dalyvavimas. Šių taisyklių įgyvendinimas
 turėtų atitikti pagal SESV 75 ir 215 straipsnius priimtas priemones
 ir tarptautinę teisę. Be to, įgyvendinant tas taisykles
 reikėtų tinkamai atsižvelgti į Sąjungos subjektų
 dalyvavimo trečiųjų šalių programose sąlygas;
 (9)
 šios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės
 turėtų sukurti nuoseklią, visapusišką ir skaidrią
 sistemą, kuri užtikrintų kuo veiksmingesnį
 įgyvendinimą supaprastinant taisykles, kad būtų atsižvelgta
 į visų dalyvių, ypač mažųjų ir vidutinių
 įmonių, poreikį lengvai įsitraukti. Finansinė
 Sąjungos pagalba galėtų būti teikiama įvairiomis
 formomis;
 (10)
 slaptų duomenų ir įslaptintos
 informacijos tvarkymas turėtų būti reglamentuojamas visais
 atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant institucijų
 vidaus taisykles, kaip antai, 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos
 sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiantį
 Komisijos darbo tvarkos taisykles[13],
 kuriame išdėstytos Europos Sąjungos įslaptintos informacijos
 saugumo nuostatos;
 (11)
 reikia nustatyti minimalius dalyvavimo
 reikalavimus, taikytinus kaip bendra taisyklė, atsižvelgiant į
 veiksmų, vykdomų pagal „Horizontą 2020“, ypatumus. Visų
 pirma, turėtų būti nustatytos taisyklės dėl
 dalyvių skaičiaus ir jų įsisteigimo vietos. Kai veiksme
 nedalyvauja valstybėje narėje įsisteigęs subjektas,
 siekiama SESV 173 ir 179 straipsniuose išdėstytų tikslų;
 (12)
 reikėtų nustatyti sąlygas, kuriomis
 Sąjungos finansavimas būtų teikiamas pagal „Horizontą 2020“
 vykdomų veiksmų dalyviams. Siekiant sumažinti galiojančių
 finansavimo taisyklių sudėtingumą ir suteikti daugiau lankstumo
 įgyvendinant projektus, turėtų būti priimta supaprastinta
 sąnaudų kompensavimo sistema, kuria būtų skatinama daugiau
 naudoti vienkartines išmokas, vienodo dydžio normas ir standartinius vieneto
 įkainius. Paprastinimo sumetimais kiekvienam veiksmo tipui
 turėtų būti taikoma vienoda kompensavimo norma be
 diferenciacijos pagal dalyvio tipą;
 (13)
 specifiniai mokslinių tyrimų ir
 inovacijų srities uždaviniai turėtų būti sprendžiami
 naujomis finansavimo formomis (kaip antai prizais, ikiprekybiniais viešaisiais
 pirkimais, inovatyvių sprendimų viešaisiais pirkimais), kurioms
 reikia specifinių taisyklių;
 (14)
 pagal „Horizontą 2020“ skiriamas finansavimas
 turėtų būti suderintas su valstybės pagalbos
 taisyklėmis siekiant visoms bendrojoje rinkoje veikiančioms
 įmonėms sudaryti vienodas sąlygas, užtikrinti efektyvų
 viešųjų lėšų panaudojimą ir užkirsti kelią rinkos
 iškraipymams, kaip antai privataus finansavimo slopinimui, neefektyvių
 rinkos struktūrų kūrimui ar neveiksmingų įmonių
 išlaikymui;
 (15)
 finansiniai Sąjungos interesai
 turėtų būti ginami proporcingomis priemonėmis per visą
 išlaidų ciklą;
 (16)
 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1906/2006, nustatančiu įmonių,
 mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo
 Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų
 sklaidos taisykles (2007–2013 m.)[14],
 įsteigtas ir Komisijos valdomas dalyvio garantijų fondas
 pasirodė esanti svarbi apsaugos priemonė, sumažinanti su
 įsipareigojimų nevykdančių dalyvių mokėtinomis,
 bet negrąžinamomis sumomis susijusią riziką. Todėl
 reikėtų įsteigti naują dalyvio garantijų fondą
 (toliau – fondas). Siekiant užtikrinti veiksmingesnį valdymą ir
 geresnį dalyvių rizikos padengimą, fondas turėtų
 apimti veiksmus, vykdomus pagal Sprendimu Nr. 1982/2006/EB įsteigtą
 programą, pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 sprendimu dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas)
 septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos
 programos (2007–2011 m.)[15]
 įsteigtą programą, pagal 2011 m. X Tarybos sprendimu dėl
 Europos atominės energijos bendrijos bendrosios branduolinių
 tyrimų ir mokymo veiklos programos (2012–2013 m.) įsteigtą
 programą, ir veiksmus, vykdomus pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/XX
 [Horizontas 2020] ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. XX/dėl
 Europos atominės energijos bendrijos Europos atominės energijos
 bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.),
 kuriais papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų
 programa „Horizontas 2020“ [Euratomas Horizontas 2020][16]. Fondas neturėtų
 apimti programų, kurias valdo ne Sąjungos įstaigos;
 (17)
 siekiant užtikrinti skaidrumą, Komisijai ar
 atitinkamoms finansavimo įstaigoms taikant šį reglamentą
 padėjusių ekspertų asmenvardžiai turėtų būti
 skelbiami. Kai asmenvardžio skelbimas galėtų kelti pavojų
 eksperto saugumui ir neliečiamumui arba neleistų tinkamai užtikrinti
 jo privatumo, Komisijai ar finansavimo institucijai reikėtų suteikti
 galimybę neskelbti to asmenvardžio;
 (18)
 ekspertų asmens duomenys turėtų
 būti tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos
 institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių
 duomenų judėjimo[17];
 (19)
 kad dalyviai tinkamai saugotų, naudotų ir
 skleistų rezultatus, reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis
 būtų reglamentuojamas rezultatų panaudojimas ir sklaida, ir
 ypač sąlygas, kuriomis juos būtų galima papildomai
 panaudoti Europos strateginiais interesais;
 (20)
 teisinio tikrumo ir aiškumo sumetimas Reglamentas
 (EB) Nr. 1906/2006 turėtų būti panaikintas,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 I
 antraštinė dalis
 ĮVADINĖS NUOSTATOS
 1 straipsnis
 Dalykas ir taikymo sritis
 1.
 Šiame reglamente nustatomos dalyvavimo pagal
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. XX/XX [Horizontas 2020]
 vykdomuose netiesioginiuose veiksmuose, įskaitant dalyvavimą pagal to
 reglamento 9 straipsnio 2 dalį finansavimo įstaigų
 finansuojamuose netiesioginiuose veiksmuose, specialiosios taisyklės.
 Šiuo reglamentu taip pat nustatomos rezultatų
 sklaidos taisyklės.
 2.
 Laikantis šiame reglamente nustatytų specifinių
 taisyklių, taikomos atitinkamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
 Nr. XX/XX [Finansinis reglamentas] ir Komisijos reglamento (ES) Nr. XX/2012 [jo
 deleguotasis reglamentas] taisyklės.
 3.
 Finansavimo įstaiga gali nustatyti taisykles,
 kurios skirtųsi nuo šiame reglamente ar Reglamente Nr. XX/XX [Finansinis
 reglamentas] nustatytų taisyklių, jei tai numatyta pagrindiniame akte
 arba, Komisijai pritarus, to reikia dėl specifinių veiklos
 poreikių.
 4.
 Šis reglamentas netaikomas Jungtinio tyrimų
 centro (toliau – JTC) vykdomiems tiesioginiams veiksmams.
 2 straipsnis
 Apibrėžtys
 1.
 Šiame reglamente:
 1) teisės naudotis – teisės
 naudotis rezultatais ar pirmine informacija šiame reglamente nurodytomis
 sąlygomis;
 2) susijęs subjektas – teisės
 subjektas, kurį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvis, arba
 kurį taip pat kaip ir dalyvį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja
 tas pats subjektas, arba kuris tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja
 dalyvį;
 3) asocijuota šalis – trečioji
 šalis, kuri yra tarptautinio susitarimo su Sąjunga šalis, kaip nurodyta
 Reglamento (ES) Nr. XX/XX [Horizontas 2020] 7 straipsnyje;
 4) pirminė informacija – bet kokio
 pavidalo ir pobūdžio duomenys, praktinės žinios ir (arba) informacija
 ir teisės, kaip antai intelektinės nuosavybės teisės, kurios
 i) priklauso dalyviams iki jų įsijungimo į veiksmą ir ii)
 dalyvių nurodomos pagal 42 straipsnį;
 5) pagrindinis aktas – SESV 288
 straipsnyje apibrėžta reglamento, direktyvos, sprendimo forma
 Sąjungos institucijų priimtas teisės aktas, kuriuo sukuriamas
 veiksmo teisinis pagrindas;
 6) koordinavimo ir paramos veiksmas –
 veiksmas, kurį didžiąja dalimi sudaro lydimosios priemonės, kaip
 antai sklaida, informuotumo didinimas ir komunikacija, tinklų
 kūrimas, koordinavimo ir paramos paslaugos, dialogai dėl politikos ir
 savitarpio mokymosi veikla, tyrimai, įskaitant naujos infrastruktūros
 projektavimo tyrimus;
 7) sklaida – viešas rezultatų
 atskleidimas bet kuriomis tinkamomis priemonėmis (išskyrus tas, kuriomis
 rezultatai apsaugomi arba panaudojami), įskaitant skelbimą bet
 kuriomis priemonėmis;
 8) finansavimo įstaiga –
 įstaiga ar institucija, išskyrus Komisiją, kuriai Komisija paveda
 biudžeto įgyvendinimo užduotis pagal Reglamento (ES) Nr. XX/XX [Horizontas
 2020] 9 straipsnio 2 dalį;
 9) tarptautinė Europos intereso
 organizacija – tarptautinė organizacija, kurios narių
 daugumą sudaro valstybės narės ar asocijuotos šalys ir
 kurių pagrindinis tikslas – skatinti mokslinį ir technologinį
 bendradarbiavimą Europoje;
 10) teisės subjektas —
 įmonės, mokslinių tyrimų centrai, universitetai, tarp
 jų fiziniai asmenys, arba juridinis asmuo, kuris įsteigtas pagal
 nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę
 teisę ir turi teisinį subjektiškumą, ir veikdamas savo vardu
 gali naudotis teisėmis ir turėti pareigas;
 11) dalyvis – teisės subjektas,
 kuris vykdo veiksmą ar veiksmo dalį pagal Reglamentą (ES) Nr.
 XX/XX [Horizontas 2020] ir pagal to reglamento nuostatas Sąjungos ar kitos
 finansavimo įstaigos atžvilgiu turi teises ir pareigas;
 12) programos bendrai finansuojamas
 veiksmas – veiksmas, finansuojamas dotacija, kurios pagrindinis tikslas yra
 papildyti atskirus kvietimus ar programas, finansuojamas kitų
 subjektų nei mokslinių tyrimų ir inovacijų programas
 valdančios Sąjungos įstaigos;
 13) ikiprekybiniai viešieji pirkimai – viešieji pirkimai, kurių objektas yra mokslinių tyrimų
 ir plėtros paslaugos dalijantis rizika ir nauda rinkos sąlygomis ir
 konkurencingai kuriant naujoves etapais, kuriuose mokslinių tyrimų ir
 plėtros etapas atskirtas nuo galutinių produktų naudojimo
 komerciniais kiekiais;
 14) inovatyvių sprendimų viešieji
 pirkimai – viešieji pirkimai, kuriuose
 perkančiosios organizacijos veikia kaip masiniu būdu į
 prekybą dar netiekiamų inovatyvių prekių ar paslaugų
 pirmieji klientai ir kurių dalis gali būti tinkamumo testavimas;
 15) rezultatai – per veiksmą
 sukurti bet kokio pobūdžio duomenys, žinios ir informacija bet kokiu
 pavidalu, galimi saugoti ar ne, taip pat visos su jais susijusios teisės,
 įskaitant intelektinės nuosavybės teises;
 16) darbo programa – specialiajai programai
 įgyvendinti Komisijos priimtas dokumentas pagal Tarybos sprendimo Nr.
 XX/XX/ES [specialioji programa H2020] 5 straipsnį;
 17) darbo planas – finansavimo
 įstaigų, kurioms pavesta dalis „Horizonto 2020“ įgyvendinimo
 pagal Reglamento (ES) Nr. XX/XX [Horizontas 2020] 9 straipsnio 2 dalį,
 priimtas dokumentas, panašus į Komisijos darbo programą.
 2.
 1 dalies 2 pastraipoje tikslais kontrolė gali
 būti bet kurios 7 straipsnyje nustatytos formos.
 3.
 Šiame reglamente subjektas, kuris neturi teisinio
 subjektiškumo pagal taikomą nacionalinę teisę, prilyginamas
 teisės subjektui, jei patenkinami Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [Finansinis
 reglamentas] reikalavimai.
 4.
 Šiame reglamente dotacijų gavėjai
 nelaikomi finansavimo įstaigomis.
 5.
 Taikant 1 dalies 12 punktą veiksmų dalimi
 gali būti papildomos skirtingų valstybių tinklų kūrimo
 ir programų koordinavimo veiklos.
 3 straipsnis
 Konfidencialumas
 Laikantis įgyvendinimo susitarimuose,
 sprendimuose ar sutartyse nustatytų sąlygų ir atsižvelgiant
 į įslaptintos informacijos apsaugos taisykles, duomenys, žinios ir
 informacija, kuri vykdant veiksmą perduota kaip konfidenciali, laikoma
 konfidencialia.
 4 straipsnis
 Teiktina informacija
 1.
 Nepažeidžiant 3 straipsnio Komisija, gavusi
 prašymą, teikia Sąjungos institucijoms ir įstaigoms,
 valstybėms narėms ir asocijuotoms šalims turimą naudingą
 informaciją apie Sąjungos finansavimo gavusio dalyvio rezultatus,
 kai:
 (a) ta informacija svarbi viešajai politikai;
 (b) dalyviai nepateikia pagrįstų
 pakankamų priežasčių tos informacijos nesuteikti.
 Veiklos „Saugios visuomenės“ konkretaus
 tikslo „Integracinės, inovacijas diegiančios ir saugios
 visuomenės“ veiksmų atveju Komisija teikia Sąjungos
 institucijoms ir įstaigoms, valstybių narių nacionalinėms
 institucijoms turimą naudingą informaciją apie Sąjungos
 finansavimo gavusio dalyvio rezultatus.
 2.
 1 dalyje numatytas informacijos teikimas nelaikomas
 Komisijos ar dalyvių teisių ar pareigų perdavimu gavėjui.
 Tačiau gavėjas tokią informaciją laiko konfidencialia,
 išskyrus atvejus, kai ji paskelbiama viešai arba ją paviešina dalyviai,
 arba kai ji buvo suteikta Komisijai be slaptumo apribojimų.
 Įslaptintos informacijos atžvilgiu taikomos Komisijos saugumo
 taisyklės.
 II
 antraštinė dalis
 DALYVAVIMO TAISYKLĖS
 I skyrius
 BENDROSIOS NUOSTATOS
 5 straipsnis
 Finansavimo forma
 Laikantis
 Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [Horizontas 2020] 10 straipsnio finansavimas gali
 būti vienos ar kelių Reglamente Nr. XX/2012 [Finansinis reglamentas]
 numatytų formų, visų pirma dotacijos, prizo ir finansinių
 instrumentų formų.
 6 straipsnis
 Teisės
 subjektai, kurie gali dalyvauti veiksmuose
 1.
 Veiksmuose gali dalyvauti visi teisės
 subjektai, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, ir
 tarptautinės organizacijos, jei patenkinamos šiame reglamente ir
 atitinkamoje darbo programoje arba darbo plane nustatytos sąlygos.
 2.
 Atitinkamoje darbo programoje gali būti
 apribotas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės
 subjektų dalyvavimas „Horizonte 2020“ arba jo dalyse, kai valstybių
 narių teisės subjektų dalyvavimas trečiosios šalies
 mokslinių tyrimų ir inovacijų programose laikomas žalingu
 Sąjungos interesams.
 3.
 Atitinkamoje darbo programoje arba darbo plane
 galima neleisti dalyvauti subjektams, kurie negali pateikti patenkinamų
 saugumo garantijų, įskaitant dėl darbuotojų patikimumo
 patikrinimo, kai jo reikia saugumo sumetimais.
 4.
 Jungtinis tyrimų centras gali dalyvauti
 veiksmuose su tokiomis pat teisėmis ir pareigomis kaip ir valstybėje
 narėje įsisteigęs teisės subjektas.
 7 straipsnis
 Nepriklausomumas
 1.
 Du teisės subjektai laikomi nepriklausomais
 vienas nuo kito, kai nei vienas iš jų nėra tiesiogiai ar netiesiogiai
 kontroliuojamas kito ir kai trečias subjektas tiesiogiai ar netiesiogiai
 nekontroliuoja jų abiejų.
 2.
 Pirmoje dalyje minima kontrolė gali būti
 tokia:
 (a) kai tiesiogiai ar netiesiogiai valdoma
 daugiau kaip 50 % to teisės subjekto pasirašytojo kapitalo nominaliosios
 vertės arba dauguma to subjekto akcininkų ar partnerių balso
 teisių;
 (b) kai tiesiogiai ar netiesiogiai, faktiškai
 arba teisiškai naudojamasi teisės subjekto valdymo sprendžiamąja
 galia.
 3.
 Tačiau teisės subjektų
 kontroliuojamojo pobūdžio santykiais nelaikomi tokie santykiai:
 a) tai pačiai viešajai investicinei
 korporacijai, instituciniam investuotojui arba rizikos kapitalo bendrovei
 tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso daugiau nei 50 % pasirašytojo
 kapitalo nominaliosios vertės arba didžioji akcininkų ar
 dalininkų balsavimo teisių dalis;
 b) tie teisės subjektai priklauso tai
 pačiai viešajai institucijai arba yra jos prižiūrimi.
 II skyrius
 DOTACIJOS
 I SKIRSNIS
 DOTACIJŲ SKYRIMO PROCEDŪRA
 8 straipsnis
 Dalyvavimo sąlygos
 1.
 Taikomos tokios minimalios sąlygos:
 a) veiksme dalyvauja ne mažiau kaip trys
 teisės subjektai;
 b) kiekvienas iš trijų yra
 įsisteigęs valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje;
 c) du iš trijų nėra
 įsisteigę toje pačioje valstybėje narėje ar asocijuotoje
 šalyje;
 d) visi trys teisės subjektai
 nepriklausomi vienas nuo kito, kaip apibrėžta 7 straipsnyje.
 2.
 Kai vienas iš dalyvių yra JTC,
 tarptautinė Europos intereso organizacija arba pagal Sąjungos
 teisę įsteigtas subjektas, 1 dalies tikslais laikoma, kad jis yra
 įsteigtas kitoje valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje nei
 kiti to paties veiksmo dalyviai.
 3.
 Nukrypstant nuo 1 dalies, Europos mokslinių
 tyrimų tarybos netirtų sričių mokslinių tyrimų
 veiksmų, MVĮ priemonės, programos bendrai finansuojamas veiksmų
 ir darbo programoje ar darbo plane numatytais pagrįstais atvejais minimali
 sąlyga – vienas teisės subjektas, įsisteigęs
 valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje.
 4.
 Nukrypstant nuo 1 dalies, koordinavimo ir paramos
 veiksmų, mokymo ir mobilumo veiksmų atveju minimali sąlyga –
 vienas teisės subjektas.
 5.
 Darbo programose ar darbo planuose gali būti
 numatyta papildomų sąlygų pagal specialius politikos
 reikalavimus arba pagal veiksmo pobūdį ar tikslus, įskaitant, inter
 alia, dalyvių skaičiaus, dalyvių tipo ir įsisteigimo
 vietos sąlygas.
 9 straipsnis
 Tinkamumas gauti finansavimą
 1.
 Sąjungos finansavimui gauti tinkami tokie
 dalyviai:
 a) valstybėje narėje arba
 asocijuotoje šalyje įsteigtas arba pagal Sąjungos teisę
 įsteigtas teisės subjektas;
 b) tarptautinė Europos intereso
 organizacija,
 c) darbo programoje nurodytoje
 trečiojoje šalyje įsisteigęs teisės subjektas.
 2.
 Kai dalyvauja tarptautinė organizacija arba
 trečiojoje šalyje įsteigtas teisės subjektas, kurių nė
 vienas netinka gauti finansavimą pagal 1 dalį, Sąjungos finansavimas
 gali būti skiriamas, kai patenkinama bent viena iš šių
 sąlygų:
 a) Komisija ar finansavimo įstaiga
 dalyvį laiko būtinu veiksmui įgyvendinti;
 b) toks finansavimas teikiamas pagal
 dvišalius mokslo ir technologijų susitarimus arba kitus Sąjungos ir tarptautinės
 organizacijos ar – trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės
 subjektų atveju – šalies, kurioje įsisteigęs teisės
 subjektas, susitarimus.
 10 straipsnis
 Kvietimai teikti pasiūlymus
 Nepažeidžiant kitų reglamentuose (ES) Nr.
 XX/2012 [Finansinis reglamentas], Nr. XX/2012 [deleguotasis reglamentas]
 numatytų atvejų, kai veiksmui nėra taikomos kvietimo teikti
 pasiūlymus taisyklės, kvietimai teikti pasiūlymus neskelbiami
 dėl koordinavimo ir paramos veiksmų ir dėl programos bendrai
 finansuojamų veiksmų, kuriuos turi vykdyti darbo programose nurodyti
 teisės subjektai.
 11 straipsnis
 Jungtiniai kvietimai su
 trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis
 1.
 Siekiant drauge finansuoti veiksmus gali būti
 skelbiami jungtiniai kvietimai kartu su trečiosiomis šalimis ar jų
 mokslinėmis ir technologinėmis organizacijomis ir tarptautinėmis
 organizacijomis ar agentūromis. Pasiūlymai įvertinami ir
 atrenkami laikantis sutartinų bendrų vertinimo ir atrankos
 procedūrų. Tose vertinimo ir atrankos procedūrose laikomasi Reglamento
 (ES) Nr. XX/2012 [Finansinis reglamentas] VI antraštinėje dalyje
 išdėstytų principų ir dalyvauja suderinta kiekvienos šalies
 paskirtų nepriklausomų ekspertų grupė.
 2.
 Sąjungos finansavimą gaunantys
 teisės subjektai su Sąjunga ar atitinkama finansavimo įstaiga
 sudaro dotacijos susitarimą. Tame dotacijos susitarime aprašomas tų
 dalyvių ir dalyvaujančių teisės subjektų iš
 atitinkamų trečiųjų šalių atliktinas darbas.
 3.
 Sąjungos finansavimą gaunantys
 teisės subjektai su dalyvaujančiais teisės subjektais, gaunančiais
 finansavimą iš atitinkamų trečiųjų šalių ar
 tarptautinių organizacijų, sudaro koordinavimo susitarimą.
 12 straipsnis
 Pasiūlymai
 1.
 Kai tinka, pasiūlymuose pateikiamas
 rezultatų naudojimo ir sklaidos plano projektas.
 2.
 Kai tinka, pasiūlyme dėl žmogaus embrioninių
 kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų pateikiama išsami
 informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurių imsis
 valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat išsami
 informacija apie pateiksimus etikos patvirtinimus. Žmogaus embrioninių
 kamieninių ląstelių gavimo klausimais institucijoms,
 organizacijoms ir mokslo darbuotojams taikoma griežta licencijavimo ir
 kontrolės tvarka pagal atitinkamų valstybių narių
 teisinę sistemą.
 3.
 Pasiūlymas, kuriame pažeidžiami etikos
 principai ar galiojantys teisės aktai arba kuris neatitinka Sprendime Nr.
 XX/XX/ES [specialioji programa], darbo programoje ar darbo plane, kvietime
 teikti pasiūlymus nustatytų sąlygų, gali būti bet
 kuriuo metu pašalintas iš vertinimo, atrankos ir skyrimo procedūrų.
 13 straipsnis
 Etikos
 aspektų vertinimas
 Komisija reguliariai vertina
 pasiūlymų, kurie kelia etikos klausimų, etikos aspektus.
 Vertinant tikrinama, kaip laikomasi etikos principų ir teisės
 aktų, o jei moksliniai tyrimai vykdomi ne Sąjungoje – ar tokie
 tyrimai būtų leidžiami valstybėje narėje.
 14 straipsnis
 Atrankos ir dotacijų skyrimo
 kriterijai
 1.
 Pateiktieji pasiūlymai vertinami remiantis
 šiais skyrimo kriterijais:
 (a) kokybės;
 (b) poveikio;
 (c) įgyvendinimo kokybės ir
 veiksmingumo.
 2.
 Europos mokslinių tyrimų tarybos
 netirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų
 pasiūlymams taikomas vienintelis kokybės kriterijus.
 3.
 Darbo programoje ar darbo plane išdėstomos
 kitos 1 dalyje nurodytų skyrimo kriterijų taikymo taisyklės ir
 sukonkretinami vertinimo koeficientai ir ribinės vertės.
 4.
 Pasiūlymai suskirstomi pagal vertinimo
 rezultatus. Atranka vykdoma remiantis tuo suskirstymu.
 5.
 Kai veiksmui prašoma 500 000 EUR ar
 didesnio Sąjungos finansinio įnašo, Komisija ar atitinkama
 finansavimo įstaiga iš anksto patikrina tik koordinatorių finansinį
 pajėgumą, nebent, remiantis turima informacija, esama
 priežasčių abejoti koordinatoriaus ar kitų dalyvių
 finansiniu pajėgumu.
 6.
 Teisės subjektų, kurių
 tęstinumą garantuoja valstybė narė ar asocijuota šalis, ir
 aukštųjų bei vidurinių mokyklų finansinis pajėgumas
 netikrinamas.
 15 straipsnis
 Vertinimo persvarstymo tvarka
 1.
 Paraiškovams, manantiems, kad jų
 pasiūlymas įvertintas ne pagal taisyklėmis, atitinkama darbo
 programa ar kvietimu teikti pasiūlymus nustatytą tvarką,
 Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga nustato vertinimo persvarstymo
 tvarką.
 2.
 Persvarstymo prašymas siejamas su konkrečiu
 pasiūlymu ir pasiūlymo koordinatoriaus pateikiamas per 30 dienų
 nuo datos, kai Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga informuoja
 koordinatorių apie įvertinimo rezultatus.
 3.
 Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga
 atsakinga už prašymo apsvarstymą. Apsvarstomi tiktai procedūriniai
 vertinimo aspektai, bet ne pasiūlymo pranašumas.
 4.
 Iš Komisijos ar atitinkamos finansavimo
 įstaigos darbuotojų sudarytas vertinimo persvarstymo komitetas
 pateikia nuomonę dėl vertinimo eigos procedūrinių
 aspektų. Komitetui pirmininkauja Komisijos arba atitinkamos finansavimo
 įstaigos darbuotojas, dirbantis kitame padalinyje nei tas, kuris
 atsakingas už kvietimą teikti pasiūlymus. Komitetas gali
 rekomenduoti:
 a) iš naujo įvertinti
 pasiūlymą;
 b) patvirtinti pirminę nuomonę.
 5.
 Remdamasi ta rekomendacija Komisija ar atitinkama
 finansavimo įstaiga priima sprendimą ir apie jį praneša
 pasiūlymo koordinatoriui.
 6.
 Persvarstymo procedūra nestabdo
 pasiūlymų, kurių persvarstymo neprašyta, atrankos eigos.
 7.
 Persvarstymo procedūra neužkerta kelio kitiems
 veiksmams, kurių dalyvis galėtų imtis pagal Sąjungos
 teisę.
 16 straipsnis
 Dotacijos susitarimas
 1.
 Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga su
 dalyviais sudaro dotacijos susitarimą.
 2.
 Dotacijos susitarimu nustatomos dalyvių,
 Komisijos ar atitinkamų finansavimo įstaigų teisės ir
 pareigos. Susitarimu taip pat nustatomos teisės subjektų, kurie tampa
 dalyviais įgyvendinant veiksmą, teisės ir pareigos.
 3.
 Dotacijos susitarimu gali būti nustatytos su
 teisėmis naudotis, sklaida ir panaudojimu susijusios dalyvių
 teisės ir pareigos, kuriomis būtų papildytos išdėstytosios
 šiame reglamente.
 4.
 Dotacijos susitarimas, kai tinka, parengiamas
 remiantis bendraisiais principais, nustatytais Europos Komisijos
 rekomendacijoje dėl mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo
 darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse[18].
 5.
 Dotacijos susitarime, kai tinka, įrašomos
 nuostatos, kuriomis užtikrinamas etikos principų laikymasis,
 įskaitant dėl nepriklausomo etikos tarybos įsteigimo ir dėl
 Komisijos teisės atlikti etikos auditą.
 6.
 Pagal Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [Finansinis
 reglamentas] ir Reglamento (ES) Nr. [deleguotasis reglamentas] nuostatas
 specifinės veiksmų dotacijos gali sudaryti pagrindų
 partnerystės dalį.
 17 straipsnis
 Dotacijos sprendimai
 Kai tinka, Komisija pagal Reglamento (ES) Nr.
 XX/2012 [Finansinis reglamentas] X straipsnį arba atitinkama finansavimo
 įstaiga vietoj dotacijos susitarimų sudarymo gali priimti dotacijos
 sprendimus. Mutatis mutandis taikomos šio reglamento nuostatos dėl
 dotacijos susitarimų.
 18 straipsnis
 Saugi elektroninė sistema
 Komisija ar atitinkama finansavimo
 įstaiga gali sukurti mainų su dalyviais saugią elektroninę
 sistemą. Naudojant dalyvio atstovo naudotojo nustatymą ir slaptažodį
 per šią sistemą perduotas dokumentas, įskaitant dotacijos
 susitarimus, laikomas dokumento originalu. Toks nustatymas yra atitinkamo
 dokumento parašas.
 II SKIRSNIS
 ĮGYVENDINIMAS
 19 straipsnis
 Veiksmo įgyvendinimas
 1.
 Dalyviai įgyvendina veiksmą vykdydami
 visas šiame reglamente, Reglamente (ES) Nr. XX/2012 [Finansinis reglamentas],
 Reglamente (ES) Nr. [deleguotasis reglamentas], Sprendime (ES) Nr. XX/XX
 [specialioji programa], darbo programoje ar darbo plane, kvietime teikti
 pasiūlymus ir dotacijos susitarime išdėstytas sąlygas ir
 prievoles.
 2.
 Dalyviai neprisiima su dotacijos susitarimu
 nesuderinamų įsipareigojimų. Jei dalyvis nevykdo veiksmo
 techninio įgyvendinimo įsipareigojimų, kiti dalyviai vykdo
 įsipareigojimus be papildomo Bendrijos finansinio įnašo, išskyrus
 atvejus, kai Komisija ar finansavimo įstaiga aiškiai atleidžia juos nuo to
 įsipareigojimo. Laikantis su fondu susijusių nuostatų,
 kiekvienas dalyvis finansiškai atsakingas tik už savo paties skolą.
 Dalyviai užtikrina, kad Komisijai ar finansavimo įstaigai būtų
 pranešta apie visus įvykius, kurie galėtų paveikti veiksmo
 įgyvendinimą arba Sąjungos interesus.
 3.
 Dalyviai įgyvendina veiksmą ir tuo tikslu
 imasi visų būtinų ir pagrįstų priemonių. Jie
 reikiamu laiku disponuoja veiksmui įgyvendinti reikalingais ištekliais.
 Laikydamiesi dotacijos susitarime nustatytų sąlygų jie gali
 kreiptis į trečiuosius asmenis, įskaitant subrangovus, kad
 pastarieji atliktų tam tikrus veiksmo elementus, arba gali pasinaudoti
 trečiųjų asmenų įnašo natūra forma suteiktais
 ištekliais, kai to reikia veiksmui įgyvendinti. Už atliktą darbą
 Komisijai ar atitinkamai finansavimo įstaigai ir kitiems dalyviams
 atsakingas tik dalyvis.
 4.
 Subrangos sutartys dėl tam tikrų veiksmo
 elementų atlikimo sudaromos tik dotacijos susitarime numatytais atvejais.
 5.
 Veiksme numatytą dalyvio darbą gali
 atlikti ne subrangovas, bet kita tretysis asmuo, jeigu jis ir jo atliktinas
 darbas nurodyti dotacijos susitarime.
 Šiam trečiajam asmeniui susidariusios
 sąnaudos gali būti laikomos tinkamomis finansuoti, jeigu tretysis
 asmuo:
 a) būdamas dalyviu, atitiktų
 finansavimo reikalavimus;
 b) yra susijęs subjektas arba turi
 sąsajų su dalyviu pagal teisinę struktūrą,
 aprėpiančią daugiau nei projektą;
 c) nurodytas dotacijos susitarime;
 d) laikosi dalyviui pagal dotacijos
 susitarimą taikomų taisyklių dėl finansuoti tinkamų
 sąnaudų ir išlaidų kontrolės.
 6.
 Tretieji asmenys gali dalyviui suteikti išteklius
 veiksmo įnašo natūra forma. Dėl nemokamai suteikto įnašo
 natūra trečiųjų asmenų patirtos sąnaudos yra
 tinkamos finansuoti, kai atitinka dotacijos susitarime nustatytas sąlygas
 7.
 Vykdant veiksmą gali būti teikiama
 finansinė parama tretiesiems asmenims Reglamente (ES) Nr. XX/2012
 [Finansinis reglamentas], Reglamente (ES) Nr. XX/2012 [deleguotasis reglamentas]
 nustatytomis sąlygomis. Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [Finansinis
 reglamentas] [127 straipsnio 2 dalies c punkte] numatyti dydžiai gali būti
 viršyti, jei to reikia veiksmo tikslams pasiekti.
 8.
 Dalyvių, kurios yra perkančiosios
 organizacijos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2004/17/EB[19], 2004/18/EB[20] ir 2009/81/EB[21], vykdomų veiksmų
 dalis arba pirminis tikslas gali būti ikiprekybiniai viešieji pirkimai
 arba inovatyvių sprendimų viešieji pirkimai, kai tai numatyta darbo
 programoje arba darbo plane ir reikalinga jam įgyvendinti. Tokiu atveju
 dalyvių vykdomoms viešųjų pirkimų procedūroms taikomos
 35 straipsnio 2 dalyje ir 49 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos
 taisyklės.
 9.
 Dalyviai gali laikytis šalių, kuriose veiksmas
 įgyvendinamas, nacionalinių teisės aktų, reguliavimo ir
 etikos taisyklių. Tam tikrais atvejais dalyviai, prieš pradėdami
 veiksmą, prašo atitinkamų nacionalinių ar vietinių etikos
 komitetų pritarimo.
 10.
 Bandymai su gyvūnai atliekami laikantis SESV 13
 straipsnio ir atitinka reikalavimą pakeisti bandymus su gyvūnais
 moksliniais tikslais, mažinti jų skaičių ir juos tobulinti
 laikantis Sąjungos teisyno ir ypač Europos Parlamento ir Tarybos
 direktyvos 2010/63/ES[22].
 20 straipsnis
 Konsorciumas
 1.
 Dalyvauti veiksme norinčio konsorciumo nariai
 iš savo tarpo paskiria vieną koordinatorių, kuris nurodomas dotacijos
 susitarime.
 2.
 Veiksme dalyvaujančio konsorciumo nariai
 sudaro vidinį susitarimą (konsorciumo susitarimą), išskyrus
 tinkamus darbo programoje arba darbo plane, arba kvietime teikti pasiūlymus
 numatytais atvejais.
 3.
 Konsorciumas gali pasiūlyti priimti ar
 pašalinti dalyvį pagal atitinkamas dotacijos susitarimo nuostatas, jei
 toks pokytis atitinka dalyvavimo sąlygas, nedaro neigiamo poveikio veiksmo
 įgyvendinimui ir nepažeidžia lygių galimybių principo.
 III SKIRSNIS
 DOTACIJŲ FORMOS IR FINANSAVIMO TAISYKLĖS
 21 straipsnis
 Dotacijų formos
 Dotacijos gali būti teikiamos visomis
 Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [Finansinis reglamentas] [116] straipsnyje
 nurodytomis formomis.
 22 straipsnis
 Veiksmo
 finansavimas
 1.
 Veiksmo finansavimas neviršija visos finansuoti
 tinkamų sąnaudų sumos, sumažintos veiksmo pajamų suma.
 2.
 Veiksmo pajamomis laikomi:
 a) dalyviams trečiųjų
 asmenų suteikti ištekliai nemokamų finansinių pervedimų ar
 įnašų natūra forma, jeigu tretysis asmuo juos skyrė
 konkrečiai veiksmui įgyvendinti;
 b) veiksmo įplaukos, gautos naudojant
 veiksmo rezultatus;
 c) įplaukos, gautos pardavus pagal
 dotacijos susitarimą įgytą turtą, neviršijant
 sąnaudų sumos, kurią dalyvis iš pradžių pateikė
 padengti pagal veiksmą.
 3.
 Visoms finansuojamoms veiksmo veikloms taikoma
 vienoda finansuoti tinkamų sąnaudų kompensavimo norma.
 Didžiausia norma nustatoma darbo programoje arba darbo plane.
 4.
 „Horizonto 2020“ dotacija gali siekti iki 100 %
 finansuoti tinkamų veiksmo sąnaudų, nepažeidžiant bendro
 finansavimo principo.
 5.
 „Horizonto 2020“ dotacija neviršija 70 % visų
 finansuoti tinkamų veiksmo sąnaudų, kai:
 a) veiksmus didžiąja dalimi sudaro
 prototipų kūrimas, testavimas, demonstravimas, eksperimentinė
 plėtra, bandomieji projektai, pateikimas į rinką;
 b) programos bendrai finansuojami veiksmai.
 6.
 Šiame straipsnyje nustatomos kompensavimo normos
 taip pat taikomos veiksmams, kuriuose visas veiksmas ar jo dalis finansuojama
 nustatyto dydžio normomis, vienkartinėmis išmokomis ar taikant standartinius
 vieneto įkainius.
 23 straipsnis
 Sąnaudų finansavimo
 tinkamumas
 1.
 Sąlygos, kuriomis sąnaudos tinkamos
 finansuoti, apibrėžtos Reglamento (ES) Nr. XXXX/ [Finansinis
 reglamentas, deleguotasis reglamentas] X straipsnyje. Pagal šio reglamento ir
 dotacijos susitarimo nuostatas sąnaudos, kurias pagal veiksmą
 patyrė tretieji asmenys, gali būti tinkamos finansuoti.
 2.
 Netinkamos finansuoti sąnaudos neatitinka
 išvardytųjų sąlygų, ypač nuostatų dėl
 galimų būsimų nuostolių ar mokesčių, valiutos
 keitimo nuostolių, su kapitalo grąža susijusių nuostatų,
 pagal kitą Sąjungos veiksmą ar programą kompensuojamų
 sąnaudų, skolos ir skolos aptarnavimo mokesčių, per
 didelių ar neapgalvotų išlaidų.
 24 straipsnis
 Netiesioginės sąnaudos
 1.
 Netiesioginės tinkamos finansuoti
 sąnaudos nustatomos visoms tinkamoms finansuoti sąnaudoms pritaikant 20 %
 vienodo dydžio normą, neįskaičiuojant tiesioginių
 finansuoti tinkamų subrangos sąnaudų ir trečiųjų
 asmenų suteiktų išteklių, kurie nenaudojami gavėjo
 patalpose, taip pat finansinės paramos tretiesiems asmenims.
 2.
 Nukrypstant nuo 1 dalies, kai numatyta darbo
 programoje ar darbo plane, netiesioginės sąnaudos gali būti
 deklaruotos kaip vienkartinė išmoka ar standartinis vieneto įkainis.
 25 straipsnis
 Metų darbo valandos
 1.
 Finansuoti tinkamos personalo sąnaudos gali
 apimti tik asmenų, tiesiogiai atliekančių veiksme numatytą
 darbą, faktiškai dirbtas valandas. Dalyvis pateikia faktinių darbo
 valandų įrodymą, paprastai iš laiko registravimo sistemos.
 2.
 Asmenų, kurie dirba vien tik veiksmui, darbo
 laiko registruoti nereikalaujama. Tokiais atvejais dalyvis pasirašo
 deklaracija, kuria patvirtina, kad tas asmuo dirbo vien tik veiksmui.
 3.
 Dotacijos susitarime nurodomi minimalūs laiko
 registravimo sistemos reikalavimai, taip pat metų darbo valandų
 skaičius, naudotinas darbuotojų valandiniams įkainiams
 apskaičiuoti.
 26 straipsnis
 Algos negaunančių
 mažųjų ir vidutinių įmonių savininkų ir
 fizinių asmenų personalo išlaidos
 Be atlyginimo dirbantys mažųjų ir
 vidutinių įmonių savininkai ir kiti be atlyginimo dirbantys fiziniai
 asmenys gali prašyti personalo išlaidų remdamiesi standartiniais vieneto
 įkainiais.
 27 straipsnis
 Standartiniai
 vieneto įkainiai
 1.
 Pagal Reglamento (ES) Nr. XX/XX [Finansinis
 reglamentas] X straipsnį Komisija gali nustatyti standartinių vieneto
 įkainių nustatymo metodiką, pagrįstą:
 a) statistiniais duomenimis ar panašiomis
 objektyviomis priemonėmis;
 b) audituoti tinkama dalyvio istorine
 informacija.
 2.
 Tiesioginės finansuoti tinkamos personalo
 sąnaudos gali būti padengtos remiantis standartiniais vieneto įkainiais,
 nustatytais pagal įprastinę dalyvio sąnaudų
 apskaičiavimo praktiką, kai atitinka visus šiuos kriterijus:
 a) tos sąnaudos apskaičiuojamos
 remiantis dalyvio bendrosiose sąskaitose užregistruotomis visomis
 faktinėmis personalo sąnaudomis, kurios gali būti patikslintos
 remiantis numatomais ar į biudžetą įtrauktais elementais pagal
 Komisijos apibrėžtas sąlygas;
 b) tos sąnaudos atitinka 23 straipsnio
 nuostatas;
 c) jos užtikrina, kad laikomasi reikalavimo
 negauti pelno ir išvengti dvigubo sąnaudų finansavimo;
 d) jos apskaičiuojamos tinkamai
 atsižvelgiant į 25 straipsnio nuostatas dėl išdirbtų
 valandų.
 28 straipsnis
 Finansinės atskaitomybės
 pažyma
 Finansinės atskaitomybės pažyma
 apima visą dotacijos sumą, kurios dalyvis prašo kaip faktinių
 sąnaudų kompensavimo arba pagal 27 straipsnio 2 dalyje numatytus
 standartinius vieneto įkainius. Pažyma pateikiama tik tuo atveju, kai
 prašant sumokėti dotacijos likutį suma lygi ar didesnė nei 325 000
 EUR.
 29 straipsnis
 Metodikos pažymos
 1.
 Dalyviai, kurie paskaičiuoja ir prašo
 kompensuoti tiesiogines personalo išlaidas pagal standartinius vieneto
 įkainius, Komisijai gali pateikti metodikos pažymą. Ta metodika
 atitinka 27 straipsnio 2 dalyje išdėstytas sąlygas ir dotacijos
 susitarimo reikalavimus.
 2.
 Kai Komisija metodikos pažymą priima, ta
 pažyma galioja visiems pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/XX [Horizontas 2020]
 finansuojamiems veiksmams; ja remdamasis dalyvis apskaičiuoja ir prašo
 kompensuoti sąnaudas.
 30 straipsnis
 Pažymas suteikiantys auditoriai
 1.
 28 ir 29 straipsniuose numatytas finansinės
 atskaitomybės pažymas ir metodikos pažymas išduoda nepriklausomas
 auditorius, kuris turi kvalifikaciją atlikti teisės aktuose
 nustatytą apskaitos dokumentų auditą pagal Europos Parlamento ir
 Tarybos Direktyvą 2006/43/EB[23]
 ar panašius nacionalinius reguliavimo aktus, arba kompetentingas valstybės
 tarnautojas, kurio veiksnumą atlikti dalyvio auditą patvirtino
 atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos ir kuris nedalyvavo
 rengiant finansinę atskaitomybę.
 2.
 Komisijos, Audito Rūmų ar Europos kovos
 su sukčiavimu tarnybos (OLAF) prašymu pažymą apie finansinę
 atskaitomybę ir metodiką išdavęs auditorius leidžia susipažinti
 su patvirtinamaisiais dokumentais ir audito darbiniais dokumentais, kuriais
 remiantis buvo išduota pažyma apie finansinę atskaitomybę.
 31 straipsnis
 Sudėtinis finansavimas
 Veiksmui, kuriam skirta Sąjungos biudžeto
 dotacija, gali būti skiriama dotacija ir pagal Reglamentą (ES) Nr.
 XX/XX [Horizontas 2020], tačiau jomis negali būti kompensuojami tie
 patys sąnaudų elementai.
 IV SKIRSNIS
 GARANTIJOS
 32 straipsnis
 Dalyvio garantijų fondas
 1.
 Įsteigiamas dalyvio garantijų fondas
 (toliau – fondas), kuriuo pagal šiame reglamente išdėstytas taisykles
 dengiama Sąjungai priklausančių lėšų išieškojimo
 rizika, susijusi su veiksmais, finansuojamais Komisijos dotacijomis pagal
 Sprendimą 1982/2006/EB ir Komisijos ar Sąjungos
 įstaigų dotacijomis pagal „Horizontą 2020“. Fondas pakeičia
 ir perima pagal Reglamentą (EB) Nr. 1906/2006 įsteigtą
 Dalyvio garantijų fondą.
 2.
 Fondas veikia pagal 33 straipsnį. Fonde susikaupusios
 palūkanos įtraukiamos į Fondą ir skiriamos išimtinai priedo
 33 straipsnio 3 dalyje nurodytiems tikslams.
 3.
 Kai palūkanų neužtenka padengti 33
 straipsnio 3 dalyje aprašytoms operacijoms, fondas nenaudojamas, ir Komisija ar
 atitinkama Sąjungos finansavimo įstaiga tiesiogiai iš
 gavėjų susigrąžina visą skolos sumą.
 4.
 Fondas laikomas pakankama garantija pagal
 Reglamentą (ES) Nr. XX/XX [Finansinis reglamentas]. Iš dalyvių
 negalima priimti ar reikalauti papildomos garantijos ar užstato, išskyrus 3
 dalyje nurodytu atveju.
 5.
 Pagal „Horizontą 2020“ vykdomų
 veiksmų dalyviai, kurių riziką dengia fondas, įneša 5 %
 veiksmui skiriamo Sąjungos finansavimo dydžio įnašą. Pabaigus
 veiksmą, į fondą įnešta suma per koordinatorių
 grąžinama dalyviams.
 33 straipsnis
 Fondo veikimas
 1.
 Fondą valdo Sąjunga, atstovaujama
 Komisijos, kuri dalyvių vardu atlieka vykdomojo atstovo funkcijas
 dotacijos susitarime nustatytomis sąlygomis.
 Komisija gali valdyti fondą tiesiogiai arba
 pavesti finansinį fondo valdymą Europos investiciniam bankui arba
 atitinkamai finansinei institucijai (bankui-depozitoriui). Bankas-depozitorius
 valdo fondą pagal Komisijos nurodymus.
 2.
 Dalyvių įnašą į fondą
 Komisija gali išskaičiuoti iš pradinės išankstinio finansavimo sumos
 ir sumokėti jį į fondą dalyvių vardu.
 3.
 Kai dalyvis privalo sumokėti Sąjungai
 priklausančias sumas, Komisija, nepažeisdama sankcijų, kurios gali
 būti taikomos įsipareigojimų nevykdančiam dalyviui, gali:
 a) pervesti ar nurodyti bankui-depozitoriui
 tiesiogiai pervesti iš fondo mokėtiną sumą veiksmo koordinatoriui.
 Pervedimas atliekamas po to, kai įsipareigojimo nevykdęs dalyvis
 baigia dalyvavimą ar jo dalyvavimas nutraukiamas, jei veiksmas
 tebevykdomas, o likusieji dalyviai sutinka veiksmą įgyvendinti
 laikydamiesi tų pačių tikslų. Iš fondo pervestos sumos
 laikomos Sąjungos finansiniu įnašu;
 b) faktiškai susigrąžinti tą
 sumą iš fondo.
 Komisija išduoda vykdomąjį raštą,
 kad tas dalyvis sugrąžintų sumą į Fondą. Laikydamasi
 Reglamento (ES) Nr. XX/XX [Finansinis reglamentas], Komisija tam tikslui gali
 priimti sprendimą dėl lėšų susigrąžinimo.
 4.
 Susigrąžintos sumos yra fondui priskirtos
 įplaukos, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [Finansinis
 reglamentas] X straipsnyje. Įsisavinus visas dotacijas, kurių
 riziką dengia fondas, visas fonde likusias sumas Komisija susigrąžina
 ir įtraukia jas į Sąjungos biudžetą, laikydamasi
 teisės aktų leidėjo sprendimų.
 IV skyrius
 PRIZAI, VIEŠIEJI PIRKIMAI IR FINANSINĖS PRIEMONĖS
 34 straipsnis
 Prizai
 Sąjungos finansavimas gali būti
 teikiamas prizo forma, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XX/XX
 [Finansinis reglamentas] VII antraštinėje dalyje.
 35 straipsnis
 Viešieji pirkimai, ikiprekybiniai
 viešieji pirkimai ir inovatyvių sprendimų viešieji pirkimai
 1.
 Viešieji pirkimai, kuriuos savo vardu ar kartu su
 valstybėmis narėmis vykdo Komisija, taikomos viešųjų
 pirkimų taisyklės, nustatytos Reglamento (ES) Nr. XX/2012
 [Finansiniame reglamente] ir Reglamento (ES) Nr. [deleguotajame
 reglamente].
 2.
 Sąjungos finansavimas gali vykti kaip
 Komisijos ar atitinkamos finansavimo įstaigos savo vardu arba kartu su
 valstybių narių ar asocijuotųjų šalių
 perkančiųjų organizacijų ikiprekybiniai viešieji pirkimai
 ir inovatyvių sprendimų viešieji pirkimai.
 Viešųjų
 pirkimų procedūros:
 a) atitinka skaidrumo, nediskriminavimo,
 vienodų galimybių, patikimo finansų valdymo, proporcingumo
 principus ir konkurencijos taisykles, ir, kai tinka, direktyvas 2004/17/EB, 2004/18/EB
 ir 2009/81/EB arba, kai Komisija veikia savo vardu, Reglamentą (ES) Nr.
 XX/2012 [Finansinį reglamentą];
 b) gali būti su specialiomis
 sąlygomis, pavyzdžiui, kad vieta, kur turėtų būti
 įgyvendinama ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais užsakoma veikla, gali
 būti tik valstybės narės arba su „Horizontu 2020“ asocijuotos
 šalies teritorija, kai tai galima tinkamai pagrįsti veiksmų tikslais;
 c) gali leisti pagal tą pačią
 procedūrą sudaryti kelias sutartis („kelių sutarčių
 sudarymas“);
 d) Numato sutarties sudarymą su
 konkurso dalyviu, kuris pasiūlo geriausią ekonominį
 pasiūlymą.
 36 straipsnis
 Finansinės priemonės
 1.
 Finansinės priemonės gali būti bet
 kurios Reglamente (ES) Nr. XX/XX [Finansinio reglamento] [VIII
 antraštinėje dalyje] numatytos formos ir yra pagal jį
 įgyvendinamos; jos suderinamos su kitomis iš Sąjungos biudžeto
 skiriamomis dotacijomis, įskaitant pagal „Horizontą 2020“.
 2.
 Laikantis Reglamento (ES) Nr. XX/XX
 [finansinis reglamentas] [18 straipsnio 2 dalies], įplaukos ir
 grąžinamos sumos, kurias generuoja pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/XX
 [Horizontas 2020] įsteigta finansinė priemonė, priskiriami tai
 finansinei priemonei.
 3.
 Sprendimu Nr. 1982/2006/EB įsteigtos Rizikos
 pasidalijimo finansinės priemonės ir Europos Parlamento ir Tarybos
 sprendimu Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų
 bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.)[24] įsteigtos MVĮ
 spartaus augimo ir inovacijų priemonės ankstyvosios investicijų
 dalies (GIF1) generuojamos įplaukos ir grąžinamos sumos yra
 priskiriamos pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/XX [Horizontas 2020] jas
 pakeičiančioms finansinėms priemonėms.
 VII skyrius
 EKSPERTAI
 37 straipsnis
 Nepriklausomų
 ekspertų skyrimas
 1.
 Komisija ir, kai tinka, finansavimo įstaigos
 gali paskirti nepriklausomus ekspertus, kurie vertintų pasiūlymus,
 konsultuotų ar prisidėtų:
 a) vertinant pasiūlymus;
 b) vykdant pagal Reglamentą (ES) Nr.
 XX/XX [Horizontas 2020], taip pat pagal kitas mokslinių tyrimų ir (arba)
 inovacijų programas vykdomų veiksmų įgyvendinimo
 stebėseną;
 c) įgyvendinant Sąjungos
 mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką ar programas,
 įskaitant „Horizontą 2020“, taip pat kuriant Europos mokslinių
 tyrimų erdvę ir užtikrinant jos veikimą;
 d) vertinant mokslinių tyrimų ir
 inovacijų programas;
 e) formuojant Sąjungos mokslinių
 tyrimų ir inovacijų politiką, įskaitant būsimų
 programų rengimą.
 2.
 Nepriklausomi ekspertai parenkami remiantis jų
 gebėjimais, patirtimi ir žiniomis, tinkamomis paskirtoms užduotims
 atlikti. Jei nepriklausomi ekspertai turi dirbti su įslaptinta
 informacija, prieš juos skiriant prašoma atlikti atitinkamą patikimumo
 patikrinimą.
 Siekiant sudaryti kandidatų duomenų
 bazę, nepriklausomi ekspertai nustatomi ir atrenkami pagal
 kandidatūrų teikimo kvietimus, skirtus fiziniams asmenims arba
 atitinkamoms organizacijoms, pavyzdžiui, nacionalinėms mokslinių
 tyrimų agentūroms, mokslinių tyrimų institutams,
 standartizavimo organizacijoms ar įmonėms.
 Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga
 gali atrinkti bet kurį tinkamų gebėjimų turintį
 asmenį ne iš duomenų bazės, kai mano, kad tai reikalinga, ir
 tinkamai pagrįstais atvejais.
 Skiriant ekspertus imamasi tinkamų
 priemonių, kad būtų išlaikyta lyčių pusiausvyra ir
 geografinė įvairovė.
 Skirdama nepriklausomus ekspertus Komisija ar
 atitinkama finansavimo įstaiga gali paprašyti patariamųjų
 subjektų patarimo. Europos mokslinių tyrimų tarybos veiksmams
 Komisija skiria ekspertus remdamasi Europos mokslinių tyrimų tarybos
 mokslo komiteto pasiūlymu.
 3.
 Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga
 imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad ekspertas nepatektų
 į interesų konfliktą, susijusį su klausimu, kuriuo jis
 prašomas pateikti nuomonę.
 4.
 Ekspertai gali būti skiriami visą
 „Horizonto 2020“ laikotarpį galiojančio bendrojo skyrimo būdu
 nurodant konkrečias užduotis.
 5.
 Bent kartą per metus Komisijos ar finansavimo
 įstaigos interneto svetainėje skelbiami individualiai paskirtų
 ekspertų, kurie prisidėjo Komisijai ar finansavimo įstaigoms
 įgyvendinant Reglamentą (ES) Nr. XX/XX „Horizontas 2020“ ir
 Sprendimą Nr. XX/XX/ES [specifinė programa], asmenvardžiai.
 Ekspertų asmenvardžiai renkami, tvarkomi ir skelbiami vadovaujantis
 Reglamentu (EB) Nr. 45/2001.
 III antraštinė dalis
 REZULTATŲ SKLAIDOS TAISYKLĖS
 I skyrius
 DOTACIJOS
 I SKIRSNIS
 REZULTATAI
 38 straipsnis
 Rezultatų nuosavybė
 1.
 Rezultatai priklauso juos sukūrusiam dalyviui.
 2.
 Kai rezultatus sukuria keli veiksmo dalyviai kartu
 ir kai jų atitinkamos darbo dalys negali būti tiksliai nustatytos,
 tokių rezultatų nuosavybė yra bendra. Laikydamiesi dotacijos
 susitarimo įsipareigojimų bendrasavininkiai sudaro susitarimą
 dėl tos bendros nuosavybės paskirstymo ir naudojimosi ja
 sąlygų.
 Jeigu bendros nuosavybės susitarime
 nenustatyta kitaip, kiekvienas iš bendrasavininkių turi teisę
 suteikti tretiesiems asmenims neišimtines licencijas naudotis bendrai turimais
 rezultatais be teisės į sublicenciją, jeigu įvykdomi šie
 reikalavimai:
 a) kitiems bendrasavininkiams pranešama iš
 anksto;
 b) kitiems bendrasavininkiams suteikiama
 teisinga ir pagrįsta kompensacija.
 3.
 Jeigu darbuotojai ar kita dalyviui dirbanti šalis
 turi teisę pareikalauti teisių į rezultatus, tas dalyvis
 užtikrina, kad tomis teisėmis būtų galima naudotis nepažeidžiant
 dalyvio įsipareigojimų pagal dotacijos susitarimą.
 39 straipsnis
 Rezultatų apsauga
 1.
 Jeigu rezultatai gali būti pritaikomi
 pramonėje ar komercijoje, savininkas ištiria jų apsaugos galimybes
 ir, jei pagal aplinkybes tai įmanoma ir pagrįsta, deramai apsaugo
 juos tinkamą laikotarpį tinkamoje teritorijoje atsižvelgdamas į
 savo teisėtus interesus ir į teisėtus kitų veiksmo
 dalyvių interesus, ypač komercinius.
 2.
 Kai Sąjungos finansavimą gavęs
 dalyvis neketina apsaugoti savo sukurtų rezultatų ne dėl to, kad
 tai neįmanoma pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę arba kad
 jis neturi komercinio panaudojimo potencialo, ir jei siekdamas apsaugoti
 rezultatus dalyvis ketina juos perduoti kitam valstybėje narėje ar
 asocijuotoje šalyje įsisteigusiam teisės subjektui, tas dalyvis
 informuoja Komisiją arba finansavimo įstaigą prieš tų
 rezultatų sklaidą. Komisija Sąjungos vardu arba finansavimo
 įstaiga gali perimti tų rezultatų nuosavybę ir imtis
 adekvačias apsaugos priemonių.
 Dalyvis gali atsisakyti duoti sutikimą, jei
 įrodo, kad jo teisėtiems interesams būtų padaryta
 reikšminga žala. Su tais rezultatais susijusi sklaida negali būti vykdoma,
 kol Komisija ar finansavimo įstaiga nepriėmė sprendimo arba kol
 nenusprendė pati perimti nuosavybę ir kol nesiėmė
 būtinų priemonių apsaugai užtikrinti. Dotacijos susitarime tam
 nustatomos laiko ribos.
 3.
 Kai Sąjungos finansavimą gavęs
 dalyvis ketina atsisakyti rezultatų apsaugos arba nebesiekti tos apsaugos
 pratęsimo ne dėl komercinio panaudojimo potencialo stokos, jis
 informuoja Komisiją arba finansavimo įstaigą, kuri gali
 tęsti ar plėsti apsaugą perimdama tų rezultatų nuosavybę.
 Dalyvis gali atsisakyti duoti sutikimą, jei įrodo, kad jo
 teisėtiems interesams būtų padaryta reikšminga žala. Dotacijos
 susitarime tam nustatomos laiko ribos.
 40 straipsnis
 Rezultatų panaudojimas ir sklaida
 1.
 Kiekvienas Sąjungos finansavimą
 gavęs dalyvis deda visas pastangas, kad panaudotų rezultatus
 tolesniems moksliniams tyrimams ar komercijai arba kad tiems tikslams
 rezultatus panaudotų kitas teisės subjektas, visų pirma
 perdavimo ir licencijavimo būdu laikantis 41 straipsnio.
 Dotacijos susitarime gali būti nustatyti
 papildomi naudojimo įsipareigojimai. Visi papildomi įsipareigojimai
 nurodomi darbo programoje ar darbo plane.
 2.
 Laikydamasis su intelektine nuosavybės
 apsauga, saugumo taisyklėmis ar teisėtais komerciniais interesais
 susijusių apribojimų kiekvienas dalyvis tinkamomis priemonėmis
 nedelsdamas vykdo jam priklausančių rezultatų sklaidą.
 Dotacijos susitarime tam gali būti nustatytos laiko ribos.
 Dotacijos susitarime gali būti nustatyti
 papildomi sklaidos įsipareigojimai.
 Vykdant sklaidą per mokslinius leidinius,
 atvira prieiga taikoma laikantis dotacijos susitarime nustatytų
 sąlygų. Vykdant kitų rezultatų, įskaitant
 mokslinių tyrimų duomenis, sklaidą dotacijos susitarime gali
 būti nustatytos sąlygos, kuriomis suteikiama atvira prieiga prie
 tų rezultatų, ypač Europos mokslinių tyrimų tarybos
 netirtų sričių mokslinių tyrimuose ar kitose atitinkamose
 srityse.
 Kitiems dalyviams iš anksto pranešama apie
 sklaidos veiklą. Gavęs pranešimą dalyvis gali prieštarauti tik
 įrodęs, kad numatoma sklaida būtų padaryta reikšminga žala
 su jo rezultatais ar pirmine informacija susijusiems jo interesams. Tokiais
 atvejais sklaidos veikla gali būti vykdoma, tik ėmusis
 atitinkamų veiksmų šiems teisėtiems interesams apsaugoti.
 Dotacijos susitarime tam gali būti nustatytos laiko ribos.
 3.
 Kiekvienas dalyvis atsiskaito Komisijai ar
 finansavimo įstaigai apie veiklą, susijusią su panaudojimu ir
 sklaida. Kad Komisija ar finansavimo įstaiga galėtų vykdyti
 stebėseną ir sklaidą, dalyviai pateikia visą naudingą
 informaciją ir dokumentaciją dotacijos susitarime nustatytomis
 sąlygomis.
 4.
 Visose patento paraiškose, standartuose,
 publikacijose ir kitaip skleidžiant rezultatus, taip pat ir elektroniniu
 pavidalu, yra nuoroda (joje gali būti naudojamos vaizdinės
 priemonės), kad veiksmą finansiškai parėmė Sąjunga.
 Šios nuorodos sąlygos nustatomos dotacijos susitarime.
 41 straipsnis
 Rezultatų perdavimas ir
 licencijavimas
 1.
 Dalyvis, perduodamas rezultatų nuosavybę,
 jų perėmėjui perduoda su rezultatais susijusius dotacijos
 susitarime nustatytus įsipareigojimus, įskaitant
 įsipareigojimą perduoti tuos įsipareigojimus vėlesniam
 teisių perėmėjui.
 Laikantis susijungimams ir įsigijimams
 taikomais įstatymais ir reguliavimu nustatytų konfidencialumo
 įsipareigojimų, kai dalyvis ketina perduoti rezultatus, kol kiti
 dalyviai dar turi teises naudotis perduotinais rezultatais, jis turi tuos
 dalyvius iš anksto įspėti, taip pat suteikti pakankamai informacijos
 apie naująjį rezultatų savininką, kad tie dalyviai
 galėtų išsinagrinėti, kaip numatomas perdavimas paveiks galimybę
 pasinaudoti teisėmis naudotis rezultatais.
 Po pranešimo dalyvis gali prieštarauti
 nuosavybės perdavimui, jei įrodo, kad ketinamas perdavimas
 galėtų neigiamai paveikti jo galimybę naudotis teise naudotis
 rezultatais. Tokiu atveju perdavimas negali įvykti tol, kol atitinkami
 dalyviai nepasiekė susitarimo. Dotacijos susitarime tam gali
 būti nustatytos laiko ribos.
 Kiti dalyviai, iš anksto raštu susitarę, gali
 atsisakyti teisės į išankstinį pranešimą ir į
 prieštaravimą, kai vieno dalyvio nuosavybės teisė perduodama
 konkrečiai nurodytiems tretiesiems asmenims.
 2.
 Jei galima naudotis visomis teisėmis naudotis
 rezultatais ir nepažeidžiant jokių papildomų naudojimosi
 įsipareigojimų, dalyvis, kuriam priklauso rezultatai, gali bet kuriam
 teisės subjektui suteikti licencijas ar kitaip suteikti teisę jais
 naudotis, įskaitant išimtinę teisę.
 3.
 Komisija arba finansavimo įstaiga gali
 prieštarauti rezultatų, kuriuos sukūrė Sąjungos
 finansavimą gavę dalyviai, nuosavybės perdavimui arba
 išimtinės licencijos suteikimui tretiesiems asmenims, įsisteigusiems
 su „Horizontu 2020“ nesusijusiose trečiosiose šalyse, kai mano, kad
 išimtinės licencijos suteikimas ar nuosavybės perdavimas neatitinka
 Sąjungos ekonomikos konkurencingumo didinimo interesų arba
 nesuderinama su etiniais principais ar saugumo nuostatomis.
 Tokiai atvejais, jeigu Komisija ar finansavimo
 įstaiga nėra įsitikinusi, kad bus imtasi atitinkamų
 apsaugos priemonių, nuosavybės teisės neperduodamos ir
 išimtinė licencija neišduodama.
 Kai reikia, dotacijos susitarime numatoma, kad
 Komisijai ar finansavimo įstaigai iš anksto pranešama apie kiekvieną
 tokį nuosavybės perdavimą ar išimtinės licencijos
 suteikimą. Dotacijos susitarime tam nustatomos laiko ribos.
 2 SKIRSNIS
 TEISĖ NAUDOTIS PIRMINE INFORMACIJA IR REZULTATAIS
 42 straipsnis
 Pirminė informacija
 Dalyviai bet kuriuo būdu nurodo savo
 veiklos pirminę informaciją raštiškame susitarime.
 43 straipsnis
 Teisių naudotis principai
 1.
 Visi prašymai pasinaudoti teisėmis naudotis
 arba teisių naudotis atsisakymai pateikiami raštu.
 2.
 Jei pirminės informacijos ar rezultatų,
 kuriais prašoma naudotis, savininkas nėra susitaręs kitaip,
 teisė į sublicenciją nėra teisių naudotis dalis.
 3.
 Iki dotacijos susitarimo sudarymo to paties veiksmo
 dalyviai vienas kitą informuoja apie visus teisinius apribojimus ar ribas,
 kuriomis ribojama teisė naudotis jų pirmine informacija.
 Susitarimuose dėl pirminės informacijos, kuriuos vėliau sudaro
 dalyvis, užtikrinamos visos teisės naudotis.
 4.
 Teisingos ir pagrįstos sąlygos
 teisių naudotis atžvilgiu gali būti sąlygos netaikant autorinio
 honoraro.
 5.
 Dalyvavimo veiksme pabaiga nedaro poveikio dalyvio
 įsipareigojimui suteikti teises naudotis pagal dotacijos susitarime
 nustatytas sąlygas.
 6.
 Konsorciumo susitarime gali būti numatyta, kad
 dalyviui, kuris nustojo laikytis įsipareigojimų, atimamos teisės
 naudotis.
 44 straipsnis
 Įgyvendinimui
 skirtos teisės naudotis
 1.
 Dalyvis naudojasi teisėmis naudotis kito
 dalyvio rezultatais tame pačiame veiksme, kai toks naudojimasis
 reikalingas norint atlikti numatytą veiksmo darbą.
 Toks naudojimasis leidžiamas be autorinio
 honoraro.
 2.
 Dalyvis naudojasi teisėmis naudotis kito
 dalyvio pirmine informacija tame pačiame veiksme, kai toks naudojimasis,
 jei nėra apribotas pagal 43 straipsnio 3 dalį, reikalingas norint
 atlikti numatytą veiksmo darbą.
 Toks naudojimasis leidžiamas netaikant autorinio
 honoraro, nebent prieš sudarydami dotacijos susitarimą visi dalyviai
 susitarė kitaip.
 45 straipsnis
 Panaudojimui skirtos teisės
 naudotis
 1.
 Dalyvis naudojasi teisėmis naudotis kito
 dalyvio rezultatais tame pačiame veiksme, kai toks naudojimas reikalinga
 norint panaudoti rezultatus.
 Laikantis susitarimo, toks naudojimasis leidžiamas
 teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis.
 2.
 Dalyvis naudojasi teisėmis naudotis kito
 dalyvio pirmine informacija tame pačiame veiksme, kai toks naudojimasis,
 jei nėra apribotas pagal 43 straipsnio 3 dalį, reikalingas norint
 panaudoti veiksmo rezultatus.
 Laikantis susitarimo, toks naudojimasis leidžiamas
 teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis.
 3.
 Jei konsorciumo susitarime nenurodyta kitaip,
 valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje įsisteigęs
 susijęs subjektas taip pat turi teises naudotis rezultatais ar pirmine
 informacija tokiomis pat sąlygomis, jei toks naudojimas reikalingas norint
 panaudoti dalyvio, su kuriuo jis susijęs, sukurtus rezultatus.
 4.
 Ne vėliau kaip per metus po veiksmo pabaigos
 gali būti prašoma leisti naudotis pagal 1, 2 ir 3 dalis. Tačiau
 dalyviai gali susitarti dėl skirtingo laikotarpio.
 46 straipsnis
 Sąjungos ir valstybių
 narių teisės naudotis
 1.
 Sąjungos institucijos ir įstaigos turi
 teises naudotis Sąjungos finansavimą gavusio dalyvio rezultatais
 Sąjungos politikos ar programų plėtojimo, įgyvendinimo ir
 stebėjimo tikslais. Tokios teisės naudotis suteikiamos tik
 nekomerciniam ir nekonkurenciniam naudojimui.
 Toks naudojimasis leidžiamas be autorinio
 honoraro.
 2.
 Veiklos „Saugios visuomenės“ konkretaus tikslo
 „Integracinės, inovacijas diegiančios ir saugios visuomenės“
 veiksmų atveju Sąjungos institucijos ir įstaigos, taip pat
 valstybių narių nacionalinės institucijos turi teises naudotis
 Sąjungos finansavimą gavusio dalyvio rezultatais šios srities
 politikos ar programų plėtojimo, įgyvendinimo ir stebėjimo
 tikslais. Nepaisant 43 straipsnio 2 dalies, tokių teisių naudotis
 dalis yra teisė leisti tretiesiems asmenims naudotis viešųjų
 pirkimų rezultatais, kai esama nusveriančio viešojo intereso ir kai
 plėtojami pajėgumai srityse, kurių rinkos dydis labai mažas ir
 kuriose gresia rinkos nepakankamumas.
 Toks naudojimasis leidžiamas neprašant autorinio
 honoraro, išskyrus viešųjų pirkimų atveju, kur naudotis
 leidžiama sutartinėmis teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis.
 Nustatant teisingas ir pagrįstas sąlygas visapusiškai atsižvelgiama
 į gauto Sąjungos finansavimo poveikį kuriant rezultatus.
 Įslaptintos informacijos atžvilgiu taikomos Komisijos saugumo taisyklės.
 3 SKIRSNIS
 SPECIFINIAI ATVEJAI
 47 straipsnis
 Specialiosios nuostatos
 1.
 Kai veiksmo dalis yra su saugumu susijusi veikla,
 dotacijos susitarime gali būti nustatytos specialios nuostatos, visų
 pirma susijusios su konsorciumo sudėties pasikeitimais, įslaptinta
 informacija, rezultatų naudojimu, sklaida, perdavimu ir licencijavimu.
 2.
 Kai veiksmais remiama esama ar nauja
 infrastruktūra, dotacijos susitarime gali būti specialios nuostatos
 dėl infrastruktūros naudotojų.
 3.
 Europos mokslinių tyrimų tarybos
 netirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų dotacijos
 susitarime gali būti su dalyviais, mokslo darbuotojais ir bet kuria
 veiksmu suinteresuota šalimi susijusios specialios nuostatos, visų pirma
 dėl teisių naudotis, perkeliamumo ir sklaidos.
 4.
 Mokymo ir mobilumo veiksmų dotacijos
 susitarime gali būti specialios nuostatos, kuriomis nustatomi
 įsipareigojimai dėl mokslo darbuotojų, kurie gauna naudos iš
 veiksmo, nuosavybės, teisių naudotis ir perkeliamumo.
 5.
 Koordinavimo ir paramos dotacijos susitarime gali
 būti specialios nuostatos, ypač dėl nuosavybės, teisių
 naudotis, naudojimosi ir sklaidos.
 6.
 MVĮ priemonės ir MVĮ skirtų
 finansavimo įstaigų skiriamų dotacijų atvejų dotacijos
 susitarime gali būti specialios nuostatos, ypač dėl
 nuosavybės, teisių naudotis, naudojimosi ir sklaidos.
 7.
 ETI „Žinių ir inovacijų bendrijų“
 dotacijos susitarime gali būti specialios nuostatos, ypač dėl
 nuosavybės, teisių naudotis, naudojimosi ir sklaidos.
 II SKYRIUS
 PRIZAI IR VIEŠIEJI PIRKIMAI
 48 straipsnis
 Prizai
 Prizai teikiami su sąlyga, kad priimami
 atitinkami viešinimo įsipareigojimai. Darbo programoje ar darbo plane gali
 būti nustatyti specifiniai įsipareigojimai dėl naudojimo ir
 sklaidos.
 49 straipsnis
 Viešieji pirkimai, ikiprekybiniai
 viešieji pirkimai ir inovatyvių sprendimų viešieji pirkimai
 1.
 Jei konkurso kvietime nenurodyta kitaip,
 rezultatų, gautų Komisijai vykdant viešuosius pirkimus,
 savininkė yra Sąjunga.
 2.
 Siekiant užtikrinti kuo didesnį rezultatų
 įdiegimą ir išvengti nesąžiningo pranašumo, sutartyse dėl
 ikiprekybinių viešųjų pirkimų įrašomos specialios
 nuostatos dėl nuosavybės, teisių naudotis ir licencijavimo.
 Rangovui, kuris sukuria ikiprekybinių viešųjų pirkimų
 rezultatus, priklauso bent jau su jais susijusios intelektinės
 nuosavybės teisės. Perkančiosioms organizacijoms priklauso bent
 jau teisės naudotis rezultatais savo reikalams be autorinio honoraro ir
 teisė suteikti tretiesiems asmenims neišimtines licencijas naudotis
 rezultatais teisingomis ir pagrįstomis sąlygomis be teisės
 į sublicenciją arba reikalauti, kad dalyvaujantieji rangovai suteiktų
 tretiesiems asmenims neišimtines licencijas naudotis rezultatais teisingomis ir
 pagrįstomis sąlygomis be teisės į sublicenciją. Jei
 rangovas per nustatytą laikotarpį po ikiprekybinių
 viešųjų pirkimų rangovas komerciškai nepanaudoja rezultatų,
 kaip nurodyta sutartyje, jis perduoda visą rezultatų nuosavybę
 perkančiosioms organizacijoms.
 3.
 Siekiant užtikrinti kuo didesnį rezultatų
 įdiegimą ir išvengti nesąžiningo pranašumo, sutartyse dėl
 inovatyvių sprendimų viešųjų pirkimų gali būti
 įrašomos specialios nuostatos dėl nuosavybės, teisių
 naudotis ir licencijavimo.
 IV ANTRAŠTINĖ DALIS
 BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
 50 straipsnis
 Panaikinimas ir pereinamojo
 laikotarpio nuostatos
 1.
 Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 panaikinamas nuo 2014
 m. sausio 1 d.
 2.
 Nepažeidžiant 1 dalies, šis reglamentas neturi
 įtakos atitinkamų veiksmų tęsimui ar modifikavimui,
 įskaitant visišką arba dalinį nutraukimą, kol jie bus
 užbaigti, arba skyrimui finansinės paramos, kurią Komisija ar
 finansavimo įstaigos skiria pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB ar bet
 kuriuos kitus tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d. taikomus teisės
 aktus – tie teisės aktai toliau taikomi atitinkamiems veiksmams iki
 jų užbaigimo.
 3.
 2013 m. gruodžio 31 d. visos
 Reglamentu (EB) Nr. 1906/2006 įsteigto dalyvio garantinio
 fondo lėšos, taip pat jo teisės ir įsipareigojimai perkeliami
 į fondą. Pagal Septintąją bendrąją programą
 vykdomų veiksmų dalyviai, kurie dotacijos susitarimus pasirašo po 2013 m.
 gruodžio 31 d., moka įnašus į fondą.
 51 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja
 trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir
 tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 [1] COM(2010) 546 galutinis, 2010 10 6.
 [2] OL L, , p.
 [3] OL C , , p. .
 [4] OL C , , p. .
 [5] OL C , , p. .
 [6] COM(2010) 546 galutinis, 2010 10 6.
 [7] 2010 m. spalio 6 d. Pramonės,
 mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimas, pranešėja
 Maria da Graça Carvalho, P7 TA(2010)0401.
 [8] OL L 412, 2006 12 30, p. 1.
 [9] COM(2010) 187.
 [10] COM(2011) 48.
 [11] OL L, , p.
 [12] OL L, , p.
 [13] OL L 317, 2001 12 3, su pakeitimais, padarytais
 Sprendimu 2006/548/EB, Euratomas, (OL L 215, 2006 8 5).
 [14] OL L 391, 2006 12 30, p. 1.
 [15] OL L 54, 2007 2 22, p. 21.
 [16] OL L ... ...
 [17] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
 [18] COM(2005) 576 galutinis, 2005 3 11.
 [19] OL L 134, 2004 4 30, p. 1.
 [20] OL L 134, 2002 4 30, p. 114.
 [21] OL L 216, 2009 8 20, p. 76.
 [22] OL L 276, 2010 10 20, p. 33.
 [23] OL L 157, 2006 6 9, p. 87.
 [24] OL L 310, 2006 11 9, p. 15


type: other

text:
Deputado Federal Arnaldo Faria de Sá : 20.08.10
 Postado por Arnaldo Faria de Sá às 8/20/2010 12:30:00 PM Links para esta postagem
 FUNDO NACIONAL DO IDOSO - Realidade
 No 160, sexta-feira, 20 de agosto de 2010 Diário Oficial da União - Seção 1 ISSN 1677-7042 100
 RESOLUÇÃO No- 27, DE 12 DE AGOSTO DE 2010
 Propõe a alteração do artigo 1° da Lei n° 12.213/2010, que institui o Fundo Nacional do Idoso.
 O CONSELHO NACIONAL DE ASSISTÊNCIA SOCIAL - CNAS, em reunião ordinária realizada nos dias 10, 11 e 12 de agosto de 2010, no uso da competência que lhe é conferida pelo art. 18 da Lei 8.742, de 7 de dezembro de 1993, e Considerando a Constituição Federal, por seus artigos: 195, parágrafo 2°, 203 e 204;
 Considerando a Lei Orgânica da Assistência Social, por seus artigos 5°, 12, inciso I, 19, inciso III, 20 e 28;
 Considerando as diretrizes do Sistema Único de Assistência Social (SUAS), estabelecidas pela Política Nacional de Assistência Social (PNAS), aprovada por meio da Resolução CNAS n° 145/2004; e
 Considerando a exposição de motivos anexa, resolve:
 Art. 1o Propor alteração no artigo 1° da Lei n° 12.213/2010, conforme segue:
 "Art. 1° Fica instituído o Fundo Nacional do Idoso, destinado a financiar programas e ações relativas ao idoso não vinculadas à competência específica de políticas setoriais, com vistas a assegurar os seus direitos sociais e criar condições para promover sua autonomia, integração e participação efetiva na sociedade.
 I - Recursos do orçamento da seguridade social ; [...]"
 EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS PARA ALTERAÇÃO DO ART. 1° DA LEI N° 12.213/2010, QUE INSTITUI O FUNDO NACIONAL DO IDOSO
 A Constituição Federal de 1988, por seu artigo 195, parágrafo 2°, estabelece que a proposta de orçamento da seguridade social será elaborada de forma integrada pelos órgãos responsáveis pela saúde, previdência social e assistência social, tendo em vista as metas e prioridades estabelecidas na lei de diretrizes orçamentárias, assegurada a cada área a gestão de seus recursos. Também o artigo 203 da Constituição atribui competência e responsabilidades à Assistência Social para a efetivação dos direitos sociais dos diversos segmentos da população que necessitem da proteção social efetivada por meio da política de assistência social, dentre os quais figura o da pessoa idosa. O texto constitucional estabelece, dentre os objetivos da assistência social, a proteção à família, à maternidade, à infância, à adolescência e à velhice. Também garante 1 (um) salário mínimo de benefício mensal à pessoa portadora de deficiência e ao idoso que comprovem não possuir meios de prover a própria manutenção ou de tê-la provida por sua família.
 A Lei 8.742/93 - Lei Orgânica da Assistência Social, ao regulamentar os artigos 203 e 204 da Constituição Federal instituiu o Fundo Nacional de Assistência Social - FNAS. O art. 29 da LOAS estabelece que os recursos de responsabilidade da União, destinados à assistência social, serão automaticamente repassados ao Fundo Nacional de Assistência Social - FNAS. O art. 19, inciso III, define entre as competências do órgão da Administração Pública Federal responsável pela coordenação da Política Nacional de Assistência Social prover recursos para o pagamento dos benefícios de prestação continuada definidos na referida Lei. Já o artigo 30, do mesmo diploma, condiciona o repasse de recursos aos Municípios, aos Estados e ao Distrito Federal à efetiva instituição e funcionamento de Fundos, Conselhos e Planos de Assistência Social. Por fim, o artigo 5° da LOAS estabelece como uma das diretrizes a descentralização político administrativa e o comando único das ações de assistência social em cada esfera de Governo. Lei 8.842, de 4 de janeiro de 1994, que dispõe sobre a Política Nacional do Idoso - PNI, garante a participação do idoso nas ações programáticas de todas as áreas setoriais, inclusive com a destinação de recursos para sua execução. Por essa razão o art. 10 da PNI, ao estabelecer as competências dos órgãos e entidades públicas na implementação da política nacional do idoso, define ações na área de promoção e assistência social, saúde, educação, trabalho e previdência social, habitação e urbanismo, cultura, esporte, lazer e justiça, consolidando, assim, o caráter transversal e intersetorial dessa Política, acarretando repercussão orçamentária e financeira, inclusive na gestão dos fundos especiais da assistência social, educação e saúde.
 Baseada nessa legislação a Política Nacional de Assistência Social - PNAS, aprovada pelo Conselho Nacional ele Assistência Social - CNAS, estabelece a centralidade na família, na qual o idoso também se encontra incluído, como diretriz para a implementação dos benefícios, serviços, programas e projetos organizados em níveis de proteção, básica e especial, e geridos por meio de um Sistema Único de Assistência Social - SUAS.
 A Norma Operacional Básica NOB/SUAS/2005, ao regulamentar o SUAS em todo o território Nacional, disciplina a oferta desses serviços de proteção social básica e proteção social especial para todos os usuários da Assistência Social, assegurando o atendimento à pessoa idosa nas diversas ações e serviços quando em situação de vulnerabilidade social e de ameaça, ou violação de direitos.
 Dessa forma, os atendimentos e as medidas protetivas oferecidos aos idosos e suas famílias se dão nos Centros de Referência de Assistência Social - CRAS, nos Centros de Referência Especializado e Assistência Social - CREAS e serviços complementares prestados no âmbito dos entes federados.
 O art. 115 da Lei n° 10.741, de 1° de outubro de 2003, estabeleceu que o orçamento da seguridade social destinará ao Fundo Nacional de Assistência Social, até a criação do Fundo Nacional do Idoso, os recursos necessários, em cada exercício financeiro, para aplicação em programas e ações relativos ao idoso.
 A Lei n° 12.213/2010 instituiu o Fundo Nacional do Idoso, destinando-o ao financiamento de programas e ações relativos ao idoso, com vistas à garantia dos direitos sociais desse segmento e à promoção de sua autonomia, integração e participação efetiva na sociedade. Estabeleceu, ainda, no inciso I do parágrafo único do art. 1°, que esse Fundo terá como uma de suas receitas os recursos que, em conformidade com o art. 115 da Lei n° 10.741/2003, foram destinados ao Fundo Nacional de Assistência Social para aplicação em programas e ações relativos ao idoso. Verifica-se, ainda, que o caput do art. 1°, ao tratar genericamente de programas e ações relativas ao idoso, enseja a ideia de que o Fundo Nacional do Idoso teria por finalidade financiar todo e qualquer programa e ação desenvolvidos pelas diversas áreas de Políticas Públicas voltadas ao atendimento à pessoa idosa. Cumpre esclarecer que as ações orçamentárias do FNAS, previstas no PPA 2008 - 2011, não foram definidas e orçadas por segmentos, mas por serviços específicos de proteção social básica e especial, correspondendo ao desenho organizacional do SUAS e consolidando o esforço histórico da sociedade brasileira no sentido de efetivar a política pública de assistência social como direito de cidadania, com a oferta de serviços continuados, sistemáticos e com centralidade na famílias, superando a fragmentação, a superposição, a descontinuidade das ações e a organização por segmentos, passando a considerar o contexto sociofamiliar e territorial na construção e efetivação de direitos.
 Reafirma-se, portanto, que os serviços cofinanciados pela União, Estados Municípios e Distrito Federal, ofertados aos idosos, encontram-se vinculados aos pisos da proteção social básica e especial, disciplinados pela Política Nacional de Assistência Social - PNAS. No Projeto de Lei Orçamentária de 2010 encontram-se consignados recursos para o cofinanciamento federal desses serviços, os quais são prestados em âmbito local, conforme tipificação nacional, aprovada por meio da Resolução CNAS n° 109/2009.
 A criação do Fundo Nacional do Idoso configura aspecto significativo para a implementação de ações voltadas a esse segmento, porém, apenas na perspectiva da defesa de direitos; não para a implementação das ações inerentes à Política de Assistência Social, em conformidade com a legislação já mencionada. Nesse sentido, entende-se que os recursos desse Fundo poderão ser aplicados em apoio a projetos de pesquisa, de estudos e de capacitação em programas de comunicação e de defesa de direitos, bem como no desenvolvimento de sistemas de avaliação, considerando-se tais ações como necessárias, tanto para a implementação das políticas sociais como para a socialização desses direitos na sociedade brasileira. Mesmo tendo essa. Mesmo o FNI tendo como característica precípua a defesa de direitos, o que o insere em uma relação transversal com as políticas setoriais e, mesmo se considerando a formatação do orçamento do Fundo Nacional de Assistência Social, no que refere aos serviços socioassistenciais, a disciplina atualmente estabelecida pelo art. 1°, parágrafo único, inciso I, da Lei n° 12.213/2010 impactará o financiamento da Assistência Social na medida em que atingirá diretamente as ações orçamentárias alocadas no Fundo Nacional de Assistência Social - FNAS, destinadas ao pagamento do Benefício de Prestação Continuada para idosos e da renda mensal vitalícia por idade. A gestão desses benefícios, segundo a Constituição (artigos 195, parágrafo 2°, 203 e 204) e da LOAS (artigos 5°, 12, inciso I, 19, inciso III e 20), é de competência da Política Nacional de Assistência Social, inclusive no que se refere ao seu financiamento. O cumprimento do inciso I do parágrafo único do art. 1° da Lei n° 12.213/2010, fica inviabilizado em relação ao BPC e à Renda Mensal Vitalícia - RMV e também pela inaplicabilidade em relação aos serviços, seja pela sobreposição e fragmentação de competências, bem como pela falta de racionalidade na criação de estruturas paralelas de gestão e de financiamento da mesma ação governamental, visto que o BPC e a RMV para pessoa com deficiência permanecem vinculados à Assistência Social. Implicará, ainda, em retrocesso frente às conquistas históricas da assistência social, também constituindo risco de descontinuidade do pagamento dos benefícios em tela à população idosa. O art. 1°, parágrafo único, inciso I, da Lei n° 12.213/2010, ao estabelecer como receita do Fundo Nacional do Idoso todos "os recursos que, em conformidade com o art. 115 da Lei n° 10.741, de 1° de outubro de 2003, foram destinados ao Fundo Nacional Assistência Social...", sem limitação temporal ou critério para a identificação desses valores torna-se vago e inexequível. Por todo o exposto, propõe-se nova redação ao art. 1°, caput e inciso I do parágrafo único, da Lei n° 12.213/2010.
 Postado por Arnaldo Faria de Sá às 8/20/2010 10:53:00 AM Links para esta postagem