type: caselaw

text:
 30.12.2006
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 326/72
 Προσφυγή της 21ης Νοεμβρίου 2006 — Espinosa Labella κ.λπ. κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση T-322/06)
 (2006/C 326/149)
 Γλώσσα διαδικασίας: η ισπανική
 Διάδικοι
 Προσφεύγοντες: Manuel Espinosa Labella κ.λπ. (Αλμερία, Ισπανία) (εκπρόσωπος: Ma. J. Rovira, abogada)
 Καθής: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 Αιτήματα των προσφευγόντων
 Οι προσφεύγοντες ζητούν από το Πρωτοδικείο:
 —
 να ακυρώσει την απόφαση της Επιτροπής για τη μεσογειακή περιοχή καθό μέρος αναγνωρίζει ως τόπο κοινοτικής σημασίας (ΤΚΣ) ES 166 0014 το «Artos de El Ejido» και να διατάξει την απόσυρση της εν λόγω τοποθεσίας από τον σχετικό κατάλογο των «τόπων κοινοτικού ενδιαφέροντος» που περιέχεται στην εν λόγω απόφαση,
 —
 επικουρικώς προς το ανωτέρω αίτημα, να ακυρώσει την απόφαση καθό μέρος αναγνωρίζει ότι στον εν λόγω τόπο κοινοτικής σημασίας περιλαμβάνονται τα αγροτεμάχια που κείνται στον δήμο του El Ejido, βορείως της Santa María del Águila, ή, πράγμα που καταλήγει στο ίδιο αποτέλεσμα, να κηρύξει άκυρη την απόφαση καθό μέρος αναγνωρίζει ότι στον ως άνω τόπο κοινοτικής σημασίας «Artos de El Ejido» περιλαμβάνονται τα αγροτεμάχια που βρίσκονται μεταξύ θερμοκηπίων βορείως της Santa María del Águila.
 —
 Να καταδικάσει την Επιτροπή στα δικαστικά έξοδα.
 Ισχυρισμοί και κύρια επιχειρήματα
 Με την παρούσα προσφυγή ζητείται η ακύρωση της αποφάσεως της Επιτροπής, της 19ης Ιουλίου 2006, σχετικά με την έγκριση, σύμφωνα με την οδηγία 92/43/ΕΟΚ του Συμβουλίου, του καταλόγου των τόπων κοινοτικής σημασίας για τη μεσογειακή βιογεωγραφική περιοχή (1), καθό μέρος αναγνωρίζει ως τόπο κοινοτικού ενδιαφέροντος την τοποθεσία ES611 0014 «Artos de El Ejido», στο σύνολό της ή, επικουρικώς, κατά το μέρος που περιλαμβάνονται στον εν λόγω κατάλογο αγροτεμάχια ιδιοκτησίας των προσφευγόντων.
 Προς στήριξη των ισχυρισμών τους, οι προσφεύγοντες υποστηρίζουν τα εξής:
 —
 Ότι η προσφεύγουσα δεν αξιολόγησε επαρκώς την πρόταση του Βασιλείου της Ισπανίας να περιληφθεί το «Artos de El Ejido» στον κατάλογο τόπων κοινοτικής σημασίας της μεσογειακής βιογεωγραφικής περιοχής, σε αντίθεση με τα προβλεπόμενα στο άρθρο 4 της οδηγίας 94/43/ΕΚ. Ισχυρίζονται συναφώς ότι, από τότε που πληροφορήθηκαν την πρόταση αυτή, απευθύνθηκαν επανειλημμένως στους υπεύθυνους της Γενικής Διεύθυνσης Περιβάλλοντος της Επιτροπής, επικαλούμενοι:
 —
 την σοβαρή επέμβαση του ανθρώπου στην εν λόγω περιοχή, η οποία παύει έτσι να αποτελεί οικοσύστημα για άγρια είδη·
 —
 τον μη καθορισμό των ορίων του προς χαρακτηρισμό ΤΚΣ ή, εναλλακτικώς, τον ακατάλληλο καθορισμό τους βάσει των ορίων των ιδωτικών ιδιοκτησιών και όχι βάσει των φυσικών χαρακτηριστικών της περιοχής·
 —
 την απουσία επιστημονικής βάσεως για την προστασία ορισμένων ειδών εντός αγροτεμαχίων που βρίσκονται σε ζώνες γεωργίας βιομηχανικής κλίμακας ή εντατικής καλλιέργειας με θερμοκήπια.
 Στην περίπτωση του ΤΚΣ που μας απασχολεί, η θιγόμενη περιοχή επελέγη εσφαλμένως, καθόσον το ισπανικό κράτος δεν παρέσχε, ως όφειλε, πλήρη επιστημονική στήριξη. Ωστόσο, η παράλειψη του ισπανικού κράτους δεν απαλλάσσει την Επιτροπή από την υποχρέωση να απαιτήσει τη στήριξη αυτή. Τονίζεται συναφώς ότι η αιτιολογία της πράξεως με την οποία προσδιορίζεται ένας τόπος ως άξιος προστασίας πρέπει να έχει βασίζεται σε σοβαρά επιστημονικά στοιχεία και να πληροί πάντοτε τα κριτήρια του Παραρτήματος III της εν λόγω οδηγίας.
 —
 Ότι, αποδεχόμενη το γεγονός ότι δεν υπήρξε δημόσια συμμετοχή στη διαδικασία κατά την οποία το «Artos de El Ejido» περιλήφθηκε στον κατάλογο των ΤΚΣ και παραλείποντας να απαντήσει στα έγγραφα που της απηύθυναν οι προσφεύγοντες, η καθής παρέβη στοιχειώδεις διαδικαστικούς κανόνες, εμποδίζοντάς τους προσφεύγοντες να υπερασπιστούν την άποψή τους.
 (1) ΕΕ L 259, της 21.9.2006, σ. 1.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.6.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 183/6
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 691/2014 AL CONSILIULUI
 din 23 iunie 2014
 privind punerea în aplicare a articolului 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 224/2014 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Republica Centrafricană
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 224/2014 al Consiliului din 10 martie 2014 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Republica Centrafricană (1), în special articolul 17 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 La 10 martie 2014, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 224/2014.
 (2)
 La 9 mai 2014, Comitetul de sancțiuni instituit în temeiul Rezoluției 2127 (2013) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) a inclus trei persoane pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor impuse prin punctele 30 și 32 din Rezoluția CSONU 2134 (2014).
 (3)
 Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 224/2014 ar trebui, prin urmare, să fie modificată în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Persoanele care figurează în anexa la prezentul regulament se adaugă pe lista prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 224/2014.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Luxemburg, 23 iunie 2014.
 Pentru Consiliu
 Președintele
 C. ASHTON
 (1) JO L 70, 11.3.2014, p. 1.
 ANEXĂ
 Persoanele menționate la articolul 1
 1. FRANÇOIS YANGOUVONDA BOZIZÉ
 NUME: BOZIZÉ
 PRENUME: François Yangouvonda
 ALIAS: Bozize Yangouvonda
 DATA ȘI LOCUL NAȘTERII: 14 octombrie 1946/Mouila, Gabon
 PAȘAPORT/INFORMAȚII DE IDENTIFICARE: Fiul lui Martine Kofio
 DESEMNARE/JUSTIFICARE: Implicat în acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea Republicii Centrafricane (RCA) sau oferă sprijin pentru astfel de acte: Începând cu lovitura de stat din 24 martie 2013, Bozizé a furnizat sprijin financiar și material persoanelor din milițiile care acționează pentru a destabiliza tranziția în curs și pentru a-l aduce înapoi la putere. François Bozizé, în colaborare cu susținătorii săi, a încurajat atacul din 5 decembrie 2013 asupra orașului Bangui. Situația din RCA s-a deteriorat rapid după atacul din 5 decembrie 2013 de la Bangui al forțelor anti-balaka, care a avut drept rezultat peste 700 de morți. De atunci, acesta încearcă în continuare să desfășoare operațiuni de destabilizare și să unească milițiile anti-balaka, pentru a menține tensiunile în capitala RCA. Bozizé a încercat să reorganizeze numeroase elemente ale forțelor armate centrafricane dispersate în mediul rural după lovitura de stat. Forțele loiale lui Bozizé s-au implicat în represalii împotriva populației musulmane din RCA. Bozizé a solicitat miliției sale să continue atrocitățile împotriva regimului actual și a islamiștilor.
 2. NOURREDINE ADAM
 NUME: ADAM
 PRENUME: Nourredine
 ALIAS: Nourredine Adam; Nureldine Adam; Nourreldine Adam; Nourreddine Adam
 DATA ȘI LOCUL NAȘTERII: 1970/Ndele, RCA
 Date de naștere alternative: 1969, 1971
 PAȘAPORT/INFORMAȚII DE IDENTIFICARE:
 DESEMNARE/JUSTIFICARE: Implicat în acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea RCA sau oferă sprijin pentru astfel de acte: Noureddine este unul dintre liderii inițiali ai Séléka. Acesta a fost identificat ca fiind atât general, cât și președintele uneia dintre grupările rebele armate ale Séléka, PJCC centrală, un grup cunoscut în mod oficial drept Convenția Patrioților pentru Justiție și Pace și al cărui acronim este, de asemenea, recunoscut ca fiind CPJP. În calitate de fost șef al grupării „fundamentale” desprinse din Convenția Patrioților pentru Justiție și Pace (CPJP/F), a fost coordonatorul militar al ex-Séléka în timpul ofensivelor în fosta rebeliune din Republica Centrafricană între începutul lunii decembrie 2012 și martie 2013. Fără implicarea lui Noureddine, Séléka nu ar fi putut probabil să uzurpeze puterea fostului președinte al RCA, François Bozizé. De la numirea în calitate de președinte interimar a lui Catherine Samba-Panza la 20 ianuarie 2014, acesta a fost unul dintre principalii artizani ai retragerii tactice a ex-Séléka în Sibut cu obiectivul de a pune în aplicare planul său de a crea un bastion musulman în nordul țării. Acesta a îndemnat în mod clar forțele sale să reziste ordinelor guvernului de tranziție și ale liderilor militari ai Misiunii internaționale de sprijin pentru Republica Centrafricană sub conducere africană (MISCA). Noureddine conduce în mod activ ex-Séléka, fostele forțe Séléka care au fost dizolvate de Djotodia în septembrie 2013, și conduce operațiuni împotriva vecinătăților creștine și continuă să ofere sprijin semnificativ și îndrumare pentru ex-Séléka care operează în RCA.
 Implicat în planificarea, conducerea sau comiterea de acte care încalcă dreptul internațional al drepturilor omului sau dreptul internațional umanitar, după caz: După ce Séléka a preluat controlul asupra orașului Bangui la 24 martie 2013, Nourredine Adam a fost numit ministru al securității, apoi director general al „Comitetului extraordinar de apărare a realizărilor democratice” (Comité extraordinaire de défense des acquis démocratiques — CEDAD, un serviciu de informații al RCA care nu mai există în prezent). Nourredine Adam a utilizat CEDAD drept poliția sa politică personală, care a întreprins numeroase arestări arbitrare, acte de tortură și execuții sumare. În plus, Noureddine a fost una dintre figurile marcante aflate în spatele operațiunii sângeroase de la Boy Rabe. În august 2013, forțele Séléka au luat cu asalt Boy Rabe, o vecinătate a RCA considerată drept bastion al susținătorilor lui François Bozizé și al grupării sale etnice. Sub pretextul căutării de depozite de arme, trupele Séléka ar fi ucis zeci de civili și s-ar fi dedat la jafuri însoțite de violență. Atunci când aceste raiduri s-au extins în alte cartiere, mii de rezidenți au invadat aeroportul internațional, care a fost perceput ca un loc sigur datorită prezenței trupelor franceze, și au ocupat pista acestuia.
 Oferă sprijin pentru grupări armate sau rețele infracționale prin exploatarea ilegală a resurselor naturale: La începutul anului 2013, Nourredine Adam a jucat un rol important în rețelele de finanțare ale ex-Séléka. Acesta a călătorit în Arabia Saudită, Qatar și Emiratele Arabe Unite pentru a strânge fonduri pentru fosta rebeliune. De asemenea, acesta a acționat ca traficant într-un lanț ciadian de trafic de diamante desfășurat între Republica Centrafricană și Ciad.
 3. LEVY YAKETE
 NUME: YAKETE
 PRENUME: Levy
 ALIAS: Levi Yakite; Levy Yakite
 DATA ȘI LOCUL NAȘTERII: 14 august 1964/Bangui, RCA
 Dată de naștere alternativă: 1965
 PAȘAPORT/INFORMAȚII DE IDENTIFICARE: Fiul lui Pierre Yakété și al lui Joséphine Yamazon
 DESEMNARE/JUSTIFICARE: Implicat în acte care subminează pacea, stabilitatea sau securitatea RCA sau oferă sprijin pentru astfel de acte: La 17 decembrie 2013, Yakete a devenit coordonatorul politic al Mișcării nou formate de rezistență populară pentru reformarea grupării rebele anti-balaka din Republica Centrafricană. Acesta a fost direct implicat în deciziile unei grupări de rebeli care a fost implicată în acte care au subminat pacea, stabilitatea și securitatea în RCA, în special la 5 decembrie 2013 și de atunci încoace. În plus, această grupare a fost identificată în mod explicit în rezoluțiile CSONU 2127, 2134 și 2149 pentru astfel de acte. Yakete a fost acuzat că a ordonat arestarea unor persoane care au legătură cu Séléka, solicitând atacuri asupra persoanelor care nu îl sprijină pe președintele Bozizé și recrutând tineri care să facă parte din miliții pentru a ataca persoanele ostile regimului cu macete. Rămas în anturajul lui François Bozizé după martie 2013, acesta s-a alăturat Frontului pentru revenirea la ordinea constituțională în RCA (Front pour le Retour à l'Ordre Constitutionnel en CentrAfrique — FROCCA), care a vizat reinstalarea la putere a președintelui destituit prin orice mijloace necesare. La sfârșitul verii lui 2013, acesta a călătorit în Camerun și Benin, unde a încercat să recruteze persoane pentru a lupta împotriva Séléka. În septembrie 2013, acesta a încercat să redobândească controlul asupra operațiunilor conduse de luptătorii pro-Bozizé în orașele și satele de lângă Bossangoa. Yakete este suspectat, de asemenea, că promovează distribuirea de macete către tineri creștini șomeri pentru a facilita atacurile acestora asupra musulmanilor.


type: wikipedia

text:
Estonia oli Eesti parvlaev, mis ehitati 1980. aastal Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal. Laeva varasemad nimed olid Viking Sally (1980–1990), Silja Star (1990–1991) ja Wasa King. Eesti Merelaevandus ja Nordström & Thulin ostsid laeva Estline'i Tallinna–Stockholmi liini jaoks. Estonia alustas liiniliiklust Eesti lipu all 2. veebruaril 1993.
 Estonia uppus 28. septembri öösel 1994 reisil Tallinnast Stockholmi. Hukkus vähemalt 852 inimest. Laevahuku uurimisel välja selgitamata jäänud asjaolud on soodustanud kestvat huvi Estonia vastu. Üks hukkumise põhjus võis olla torm, mis kestis öö otsa.
 Ehitamine
 Alus valmis 1980. aastal Saksamaal Papenburgis Jos. L. Meyeri laevatehases. Parvlaeva tellis Soome laevafirma Rederi Ab Slite kaubamärgi Viking Line all, alus sai esimeseks nimeks Viking Sally. Laev oli 155,43 m pikk ja 24,21 m lai, maksimaalne võimalik kiirus oli 21 sõlme. Kajutikohti oli 1190 ja kahele autotekile mahtus korraga 460 autot.
 Ajalugu
 29. juunil 1980 sõitis laev esimesele reisile liinil Turu–Maarianhamina–Stockholm.
 Laev müüdi edasi 1990. aastal Oy Silja Line Ab-le, seal ristiti alus Silja Stariks.
 Juba samal aastal otsustas Silja Line laeva veel kord edasi müüa ning uueks omanikuks sai Wasa Line, mis kuulus Silja Line'i suuromaniku EffJohn Internationali alla.
 Wasa Line ristis laeva omakorda ümber, uueks nimeks pandi Wasa King.
 Tallinna–Stockholm liini käitusfirma Estline hakkas laeva vastu huvi tundma 1992. aastal. Laeva ostsid kahasse Estline'i omanikud Eesti Merelaevandus ja Nordström & Thulin Küprosel registreeritud tütarfirma Estline Marine Company Ltd kaudu. Laeva uueks nimeks valiti pärast pikka kaalumist Estonia.
 Estonia oli Eesti lipu alla tulekul jaanuaris 1993 suurim Eesti reisilaev. Valget värvi suurt laeva kutsuti rahva hulgas "valgeks laevaks", nagu varem oli kutsutud samuti valget Georg Otsa ja teisigi ihaldusväärseid reisilaevu. Estonia alustas merereisi 2. veebruaril 1993.
 Laevapere töötas kahes vahetuses, kaptenid olid Arvo Andresson ja Avo Piht.
 Laevahukk
 Estonia uppus 28. septembril 1994 kella 00:55 ja 02:03 vahel (UTC +2), sõites Tallinnast Stockholmi 989 inimesega pardal.
 989 pardal olnust päästeti 137. Õnnetuses hukkus 852 inimest. Leiti ainult 95 hukkunu surnukehad.
 Parvlaev Estonia vrakk asub koordinaatidel umbes 22 miili kaugusel Utö saarest (157° kraadi edelas). Laeva vöörivisiir leiti ametivõimude teatel vrakist umbes ühe miili kaugusel lääne pool, koordinaatidel . Visiir tõsteti 1994. aasta novembris õnnetuse põhjuste uurimiseks pinnale ning viidi Soome Hankosse. 1999. aastal andis uurimiskomisjon visiiri üle Rootsi meremuuseumile ning see viidi Rootsi Södertälje sadamasse. Sealt viidi vöörivisiir 2002 Muskö saarele Rootsi mereväebaasi.
 Sügavus on laevahuku paigas 70–80 m.
 Laeva uppumisega on seostatud Estonia pardal toimunud relvavedu, plahvatusi laeva pardal, lekkeid laevakeres jms. Laevahuku uurimise rahvusvahelise komisjoni lõpparuande kohaselt tõmbas tormis lahti rebenenud vöörivisiir kaasa sellega ehituslikult seotud rambi, mistõttu vesi pääses autotekile.
 Viited
 Välislingid
 Keskööprogramm: KESKÖÖPROGRAMM. Noor kapten; ERR-i audioarhiiv (1993)
 Eesti reisilaevad
 Hukkunud laevad
 Läänemeri


type: other

text:
II FSK 2024/17 - Postanowienie Naczelnego Sądu Administracyjnego
 II FSK 2024/17 - Postanowienie Naczelnego Sądu...
 Opublikowano: LEX nr 2721674
 II FSK 2024/17
 Naczelny Sąd Administracyjny po rozpoznaniu w dniu 24 września 2019 r. na posiedzeniu niejawnym w Izbie Finansowej wniosku O. S.A. z siedzibą w W. o sprostowanie oczywistej omyłki w wyroku Naczelnego Sądu Administracyjnego z dnia 11 czerwca 2019 r., sygn. akt II FSK 2024/17, w sprawie ze skargi kasacyjnej O. S.A. z siedzibą w W. od wyroku Wojewódzkiego Sądu Administracyjnego w Warszawie z dnia 6 lutego 2017 r., sygn. akt III SA/Wa 2936/16 w sprawie ze skargi O. S.A. z siedzibą w W. na postanowienie Dyrektora Izby Skarbowej w Warszawie z dnia 7 lipca 2016 r., nr (...) w przedmiocie zarzutów w postępowaniu egzekucyjnym postanawia sprostować oczywistą omyłkę w wyroku Naczelnego Sądu Administracyjnego z dnia 11 czerwca 2019 r., sygn. akt II FSK 2024/17, w ten sposób, że użyte w nim błędne sformułowanie: "zasądza od O. S.A. z siedzibą w W. na rzecz Dyrektora Izby Administracji Skarbowej w Warszawie" zastąpić prawidłowym: "zasądza od Dyrektora Izby Administracji Skarbowej w Warszawie na rzecz O. S.A. z siedzibą w W."
 Wyrokiem z 11 czerwca 2019 r., II FSK 2024/17, Naczelny Sąd Administracyjny uchylił zaskarżony przez O. S.A. z siedzibą w W. wyrok Wojewódzkiego Sądu Administracyjnego w Warszawie z 6 lutego 2017 r., III SA/Wa 2936/16 i przekazał sprawę temu Sądowi do ponownego rozpoznania. W punkcie 2 wyroku Sąd zasądził od O. S.A. z siedzibą w W. na rzecz Dyrektora Izby Administracji Skarbowej w Warszawie kwotę 560 (słownie: pięćset sześćdziesiąt) złotych tytułem zwrotu kosztów postępowania kasacyjnego.
 Naczelny Sąd Administracyjny orzekł, co następuje:
 W sentencji wyroku Naczelny Sąd Administracyjny błędnie wskazał stronę, na rzecz której zasądzono zwrot kosztów postępowania kasacyjnego, tj. podał, że jest to Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie. Nie jest to prawidłowe, albowiem z akt sądowych niezbicie wynika, że stroną przeciwną był O. S.A. z siedzibą w W. i to na jego rzecz powinny zostać zasądzone koszty postępowania kasacyjnego.
 W związku z tym wymienioną wyżej oczywistą omyłkę Naczelny Sąd Administracyjny sprostował na podstawie art. 156 § 1 i 2 ustawy z 30 sierpnia 2002 r. Prawo o postępowaniu przed sądami administracyjnymi (Dz. U. z 2018 r. poz. 1302 z późn. zm.) w sposób wskazany w sentencji postanowienia.


type: contracts

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22009A0619(02)
 Dohoda o partnerství v odvětví rybolovu mezi Guinejskou republikou a Evropským společenstvím
 Úřední věstník L 156 , 19/06/2009 S. 0035 - 0039
 Dohoda o partnerství v odvětví rybolovumezi Guinejskou republikou a Evropským společenstvímGUINEJSKÁ REPUBLIKA,dále jen "Guinea",aEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ,dále jen "Společenství",dále jen "strany",VZHLEDEM k úzké spolupráci mezi Společenstvím a Guineou, zejména v rámci dohody z Cotonou, a k jejich společnému přání tyto vztahy posílit,VZHLEDEM k přání obou stran podporovat zodpovědné využívání rybolovných zdrojů prostřednictvím spolupráce,S OHLEDEM na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu,ROZHODNUTY uplatňovat rozhodnutí a doporučení Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku, dále jen "ICCAT",UVĚDOMUJÍCE si důležitost principů stanovených kodexem chování pro zodpovědný rybolov, který byl přijat na konferenci organizace FAO v roce 1995,ROZHODNUTY spolupracovat ve společném zájmu na zavedení zodpovědného rybolovu s cílem zaručit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů,PŘESVĚDČENY, že spolupráce musí být založena na vzájemně se doplňujících iniciativách a opatřeních, která, ať prováděna společně či každou stranou samostatně, jsou v souladu s politikami a zaručují součinnost společného úsilí,ROZHODNUTY zahájit za tímto účelem dialog o politice v odvětví rybolovu, kterou schválila vláda Guiney, a určit vhodné prostředky pro zaručení účinného provádění této politiky a účasti hospodářských subjektů a občanské společnosti v tomto procesu,PŘEJÍCE si stanovit pravidla a podmínky pro rybolovné činnosti plavidel Společenství ve vodách Guiney, jakož i pravidla a podmínky týkající se podpory Společenství pro zavedení zodpovědného rybolovu v těchto vodách,ROZHODNUTY pokračovat v užší hospodářské spolupráci v odvětví rybolovného průmyslu a v souvisejících činnostech pomocí založení a rozvoje společných podniků s účastí společností obou stran,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1PředmětTato dohoda stanoví zásady, pravidla a postupy pro- hospodářskou, finanční, technickou a vědeckou spolupráci v oblasti rybolovu s cílem podporovat zodpovědný rybolov v rybolovných oblastech Guiney, aby bylo zaručeno zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů a byl zajištěn rozvoj odvětví rybolovu v Guineji,- podmínky, jimiž se řídí přístup rybářských plavidel Společenství do rybolovných oblastí Guiney,- spolupráci ohledně pravidel kontroly rybolovu v rybolovných oblastech Guiney, jejichž účelem je zajistit, aby byly dodržovány výše uvedené podmínky, aby byla opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů účinná a aby se předcházelo nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu,- partnerství mezi podniky, jejichž cílem je rozvíjet ve společném zájmu hospodářské a související činnosti v oblasti rybolovu.Článek 2DefinicePro účely této dohody sea) "orgány Guiney" rozumí ministerstvo, do jehož gesce spadá rybolov;b) "orgány Společenství" rozumí Evropská komise;c) "rybolovnou oblastí Guiney" rozumějí vody, které v oblasti rybolovu spadají pod jurisdikci Guiney. Plavidla Společenství mohou provozovat rybolovné činnosti podle této dohody pouze v oblastech, kde rybolov povolují právní předpisy Guiney;d) "rybářským plavidlem" rozumí jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání živých vodních zdrojů;e) "plavidlem Společenství" rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu Společenství a registrované ve Společenství;f) "smíšeným výborem" rozumí výbor složený ze zástupců Společenství a Guiney, jehož funkce jsou upřesněny v článku 10 této dohody;g) "překládkou" přesun části nebo všech úlovků z jednoho rybářského plavidla na jiné plavidlo, a to v přístavu nebo v rejdě;h) "mimořádnými okolnostmi" rozumí okolnosti jiné než přírodní živly, které kvůli své povaze zabraňují v provozování rybolovných činností ve vodách Guiney a které unikají přiměřené kontrole jedné ze stran;i) "námořníkem AKT" rozumí každý námořník pocházející z neevropské země, která podepsala dohodu z Cotonou. Proto je námořník Guiney námořníkem AKT;j) "orgánem pro dohled" se rozumí Národní středisko sledování a ochrany rybolovu – Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches (CNSP);k) "delegací" rozumí Delegace Evropské komise v Guineji;l) "majitelem plavidla" rozumí každá osoba právně zodpovědná za rybářské plavidlo;m) "oprávněním k rybolovu" se rozumí právo vykovávat rybářské činnosti v určeném období v určené oblasti nebo v určeném odvětví rybolovu a v souladu s ustanoveními této dohody.Článek 3Zásady a cíle provádění této dohody1. Strany se zavazují, že budou v rybolovné oblasti Guiney podporovat zodpovědný rybolov na základě principu nediskriminace mezi různými loďstvy, která se v těchto vodách nacházejí, aniž by byly dotčeny dohody uzavřené mezi rozvojovými zeměmi ve stejné zeměpisné oblasti, včetně vzájemných dohod v oblasti rybolovu.2. Strany se zavazují, že stanoví zásady dialogu a předběžné konzultace, zejména na úrovni provádění politiky v odvětví rybolovu na jedné straně a politik a opatření Společenství, které mohou mít dopad na odvětví rybolovu v Guineji, na straně druhé.3. Strany rovněž spolupracují při společném nebo jednostranném provádění hodnocení ex ante, průběžných hodnocení a hodnocení ex post, pokud jde o opatření, programy a činnosti prováděné na základě ustanovení této dohody.4. Strany se zavazují zajistit, že tato dohoda bude prováděna v souladu se zásadami řádného řízení hospodářských a sociálních záležitostí, se snahou přispět k vytváření pracovních příležitostí v Guineji a při respektování stavu rybolovných zdrojů.5. Najímání námořníků AKT na palubu plavidel Společenství se řídí prohlášením Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci, které se plnoprávně uplatňují na odpovídající smlouvy a obecné pracovní podmínky. Zejména se jedná o svobodu sdružování a faktické uznávání práva na kolektivní vyjednávání pracovníků, jakož i o odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání.Článek 4Spolupráce ve vědecké oblasti1. Společenství a Guinea se během doby platnosti dohody budou snažit sledovat vývoj stavu zdrojů v rybolovné oblasti Guiney.2. Na základě doporučení a usnesení přijatých v rámci všech příslušných mezinárodních organizací pro regulaci a řízení rybolovu a s ohledem na nejlepší dostupná vědecká stanoviska spolu obě strany navzájem konzultují v rámci smíšeného výboru podle článku 10 dohody s cílem přijmout, v případě potřeby po vědeckém zasedání a společnou dohodou, opatření směřující k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů a mající vliv na činnosti plavidel Společenství.3. Za účelem řízení a zachování živých mořských zdrojů v Atlantickém oceánu a za účelem spolupráce v rámci souvisejících vědeckých výzkumů se strany zavazují provádět vzájemné konzultace buď přímo, a to i na úrovni subregionu, nebo v rámci příslušných mezinárodních organizací.Článek 5Přístup plavidel Společenství do lovišť ve vodách Guiney1. Guinea se zavazuje povolit plavidlům Společenství provozování rybolovných činností ve své rybolovné oblasti v souladu s touto dohodou, včetně protokolu a přílohy.2. Na rybolovné činnosti, které jsou předmětem této dohody, se vztahují právní a správní předpisy platné v Guineji. Orgány Guiney oznámí Společenství každou změnu uvedených právních předpisů. Aniž jsou dotčena ustanovení, na nichž by se strany mohly dohodnout, musí plavidla Společenství dodržovat změnu právních předpisů ve lhůtě jednoho měsíce od jejího oznámení.3. Guinea se zavazuje, že přijme všechna vhodná opatření, pokud jde o účinné používání ustanovení o kontrole rybolovu uvedených v protokolu. Plavidla Společenství spolupracují s příslušnými orgány Guiney při provádění těchto kontrol.4. Společenství se zavazuje, že přijme veškerá vhodná opatření s cílem zajistit, aby jeho plavidla dodržovala ustanovení této dohody a právní předpisy Guiney, kterými se řídí rybolov ve vodách spadajících pod jurisdikci Guiney, a to v souladu s Úmluvou OSN o mořském právu.Článek 6Podmínky výkonu rybolovu – ustanovení o výlučnosti1. Plavidla Společenství mohou provozovat rybolovné činnosti v rybolovné oblasti Guiney, pouze pokud jsou držiteli povolení k rybolovu vydaného Guineou podle této dohody a připojeného protokolu.2. Ministerstvo může plavidlům Společenství udělit povolení pro kategorie rybolovu, které platný protokol nestanoví, nebo také pro průzkumný rybolov. Udělení těchto povolení k rybolovu však nadále závisí na kladném stanovisku obou stran.3. Postup pro získání povolení k rybolovu pro plavidlo, příslušné poplatky a způsob platby majitelem jsou uvedeny v příloze protokolu.Článek 7Finanční příspěvek1. Společenství poskytne Guineji finanční příspěvek v souladu s podmínkami stanovenými v protokolu a přílohách. Tento finanční příspěvek je jednorázový a je stanoven na základě dvou složek, kterými jsoua) přístup plavidel Společenství do vod Guiney a k jejím rybolovným zdrojům ab) finanční podpora Společenství na provádění vnitrostátní rybářské politiky založené na zodpovědném rybolovu a udržitelném využívání rybolovných zdrojů ve vodách Guiney.2. Část finančního příspěvku podle výše uvedeného odst. 1 písm. b) se stanoví podle cílů, které byly určeny společnou dohodou obou stran, a v souladu s ustanoveními protokolu a s cíli, jichž je třeba dosáhnout v rámci odvětvové rybářské politiky definované vládou Guiney a v rámci ročního a víceletého programu souvisejícího s jejím prováděním.3. Finanční příspěvek poskytovaný Společenstvím se každoročně vyplácí podle pravidel stanovených v protokolu a s výhradou ustanovení této dohody a protokolu o případné změně jeho výše z důvodua) neobvyklých okolností;b) omezení rybolovných práv udělených plavidlům Společenství, k němuž došlo na základě společné dohody a s použitím opatření pro řízení dotčených populací, která se na základě nejlepšího dostupného vědeckého stanoviska považují za nezbytná pro zachování a udržitelné využívání zdrojů;c) zvýšení rybolovných práv udělených plavidlům Společenství, k němuž došlo na základě společné dohody, pokud to podle nejlepšího dostupného vědeckého stanoviska stav zdrojů umožňuje;d) společného přehodnocení podmínek finanční podpory na provádění politiky v odvětví rybolovu v Guineji, odůvodňují-li to výsledky ročního a víceletého programu, které strany zjistily;e) vypovězení této dohody v souladu s jejím článkem 15;f) pozastavení používání této dohody podle článku 14.Článek 8Podpora spolupráce mezi hospodářskými subjekty a občanskou společností1. Strany podporují hospodářskou, vědeckou a technickou spolupráci v odvětví rybolovu a souvisejících odvětvích. Provádějí vzájemné konzultace ve snaze koordinovat různá opatření, která mohou být za tímto účelem přijata.2. Strany se zavazují podporovat výměnu informací o způsobech rybolovu a lovných zařízeních, metodách konzervování, jakož i o zpracování produktů rybolovu.3. Strany usilují o vytvoření příznivých podmínek pro podporu vztahů mezi jejich podniky v technické, hospodářské a obchodní oblasti tím, že usilují o vytváření příznivého prostředí pro rozvoj podnikání a investic.4. Strany zejména podporují vytváření smíšených společností, které fungují ve společném zájmu a systematicky dodržují platné právní předpisy Guiney a Společenství.Článek 9Správní spolupráceAby zajistily účinnost opatření pro úpravu a zachování rybolovných zdrojů, strany- rozvíjejí správní spolupráci s cílem zajistit, aby jejich plavidla dodržovala příslušná ustanovení této dohody a příslušné právní předpisy Guiney o námořním rybolovu,- spolupracují ve snaze zabránit nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a bojovat proti němu, zejména prostřednictvím výměny informací a úzkou správní spoluprací.Článek 10Smíšený výbor1. Zřizuje se smíšený výbor, jehož úkolem je sledovat provádění této dohody. Smíšený výbor vykonává tyto funkce:a) dohlíží na plnění, výklad a řádné používání dohody, jakož i na řešení sporů;b) zajišťuje dohled a hodnotí přínos dohody o partnerství pro provádění rybářské politiky v Guineji;c) zajišťuje nezbytné spojení v otázkách společného zájmu v odvětví rybolovu;d) představuje fórum pro přátelské urovnání sporů ohledně výkladu a uplatňování dohody;e) v případě potřeby přehodnocuje úroveň rybolovných práv a souvisejícího finančního příspěvku;f) vymezuje podmínky rybolovu v souladu s ustanoveními protokolu;g) stanoví praktická pravidla pro správní spolupráci podle článku 9 této dohody;h) vykonává jakoukoli jinou funkci, kterou mu strany po vzájemné dohodě přidělí, včetně oblasti boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a správní spolupráce.2. Smíšený výbor se schází nejméně jednou za rok, střídavě na území Guiney a Společenství, a předsedá mu strana, jež zasedání pořádá. Mimořádně se sejde na žádost jedné ze stran.Článek 11Zeměpisná oblast použitíTato dohoda se použije jednak na území, na která se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství za podmínek stanovených v uvedené smlouvě, a jednak na území Guiney a ve vodách spadajících pod její jurisdikci.Článek 12Doba trváníTato dohoda se používá po dobu čtyř let ode dne jejího vstupu v platnost. Není-li vypovězena podle článku 15, automaticky se prodlužuje, pokaždé o další čtyři roky.Článek 13Řešení sporůStrany spolu vzájemně konzultují v případě sporů týkajících se výkladu nebo používání této dohody.Článek 14Pozastavení1. Používání této dohody může být pozastaveno na podnět jedné ze stran v případě vážného sporu ohledně používání ustanovení, která jsou v dohodě obsažena. Pozastavení je podmíněno tím, že dotyčná strana oznámí svůj záměr písemně a nejméně tři měsíce přede dnem, k němuž má pozastavení nabýt účinku. Po přijetí tohoto oznámení spolu strany vzájemně konzultují s cílem vyřešit své neshody smírně.2. Platba finančního příspěvku podle článku 7 je úměrně a pro rata temporis snížena na dobu trvání pozastavení.Článek 15Vypovězení1. Dohodu může vypovědět jedna ze stran v případě nečekaných událostí, jako jsou např. pokles příslušných populací, zjištění snížené úrovně rybolovných práv udělených Guineou plavidlům Společenství nebo nedodržení závazků přijatých oběma stranami ohledně boje s nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem.2. Příslušná strana písemně oznámí druhé straně svůj záměr vypovědět dohodu nejméně šest měsíců před uplynutím počátečního nebo každého dalšího období.3. Po odeslání oznámení uvedeného v odstavci 2 zahájí obě strany konzultace.4. Platba finančního příspěvku podle článku 7 na rok, ve kterém vypovězení nabude účinku, je úměrně a pro rata temporis snížena.Článek 16Protokol a přílohaProtokol a příloha jsou nedílnou součástí této dohody.Článek 17Použitelné vnitrostátní právní předpisyRybolovné činnosti rybářských plavidel Společenství ve vodách Guiney se řídí právními předpisy používanými v Guineji, pokud dohoda a tento protokol s přílohou a dodatky nestanoví jinak.Článek 18ZrušeníVstupem této dohody v platnost se zrušuje a nahrazuje Dohoda mezi Evropským společenstvím a Guineou o rybolovu při pobřeží Guiney ze dne 28. března 1983.Článek 19Vstup v platnostTato dohoda je sepsaná ve dvou vyhotoveních v anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském jazyce, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. Dohoda vstoupí v platnost dnem, kdy si obě strany oznámí splnění pro tento účel nezbytných postupů.--------------------------------------------------


jurisdiction: US

text:
 I
 112th CONGRESS
 2d Session
 H. R. 4286
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 March 28, 2012
 Ms. Hahn introduced
 the following bill; which was referred to the
 Committee on Education and the
 Workforce
 A BILL
 To restore and extend the grace period before repayment
 begins on Federal Direct Stafford Loans and Federal Direct Unsubsidized
 Stafford Loans.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 Student Loan Grace Period Extension
 Act.
 2.Restoration and
 extension of the start of the repayment period for certain Federal Direct
 Loans
 (a)Restoration of
 interest subsidy during grace periodSection 309(d) of title III of division F
 of Public Law 112–74 (amending section 428(a)(3)(A)(i)(I) of the Higher
 Education Act of 1965 (20 U.S.C. 1078(a)(3)(A)(i)(I))) is repealed, and the
 provisions of law amended by such section are restored or revived as if such
 section had not been enacted.
 (b)Grace period
 extension
 (1)AmendmentSection
 428(b)(7) of the Higher Education Act of 1965 (20 U.S.C. 1078(b)(7)) is
 amended—
 (A)in subparagraph
 (A), by striking 6 months and inserting 12
 months; and
 (B)in subparagraph
 (D), by striking 6-month period and inserting 12-month
 period.
 (2)Effective date
 and applicationThe amendments made by
 paragraph (1) shall take effect on the
 date of enactment of this section, and shall apply with respect to—
 (A)Federal Direct Stafford Loans and Federal
 Direct Unsubsidized Stafford Loans made on or after such date of
 enactment;
 (B)Federal Direct Stafford Loans made before
 such date of enactment to borrowers who have not yet entered repayment on such
 loans on such date of enactment; and
 (C)Federal Direct
 Unsubsidized Stafford Loans made before such date of enactment to borrowers
 who—
 (i)have
 not yet entered repayment on such loans on the date that is 60 days after such
 date of enactment; and
 (ii)elect a 12-month
 grace period in accordance with
 paragraph (3).
 (3)Election of
 extended grace period for certain FDUS LoansThe Secretary of Education shall provide an
 opportunity for each borrower who has a Federal Direct Unsubsidized Stafford
 Loan that was made before the date of enactment of this section and who has not
 yet entered repayment on such loan on the date that is 60 days after such date
 of enactment to elect a 12-month grace period, in accordance with section
 428(b)(7) of the Higher Education Act of 1965, as amended by this subsection,
 before beginning repayment. The Secretary shall—
 (A)notify each such
 borrower of the opportunity for such an election not later than 30 days after
 such date of enactment;
 (B)advise each such
 borrower of the financial consequences of electing such 12-month grace period;
 (C)not require such a borrower to accept a
 12-month grace period in accordance with section 428(b)(7) of the Higher
 Education Act of 1965 (as amended by this subsection), unless the borrower
 specifically elects such 12-month grace period during the 90-day period
 beginning on the day the Secretary notifies such borrower of the option to
 elect such a 12-month grace period, except that a borrower shall make such an
 election no later than 10 days before the start of the borrower’s repayment
 period, as determined under section 428(b)(7) of the Higher Education Act of
 1965 as in effect on the day before the date of enactment of this section;
 and
 (D)in the case of such a borrower who does not
 elect such a 12-month grace period during the period described in
 subparagraph (C), determine the start
 of the borrower’s repayment period in accordance with section 428(b)(7) of the
 Higher Education Act of 1965 as in effect on the day before the date of
 enactment of this section.


text:
 |
 52011PC0655
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN1. Cúlra an togra- Cúiseanna agus cuspóirí an tograAn ghéarchéim airgeadais agus eacnamaíoch atá fós gan ligean fúithi, tá sí ag méadú ar an mbrú atá ar acmhainní airgeadais na mBallstát de réir mar atá siad ag laghdú a mbuiséad. Sa chomhthéacs sin, tá tábhacht ar leith ag baint le féachaint chuige go gcuirfear cláir chomhtháthaithe chun feidhme go rianúil ionas go bhféadfar cistí a chur isteach sa gheilleagar.Chun na cláir sin a chur chun feidhme, tá maoiniú mór de dhíth ó gheallsealbhóirí poiblí agus príobháideacha, ach is é an chaoi nach bhfuil na geallsealbhóirí sin in ann maoiniú a sholáthar i ngeall ar na deacrachtaí leachtachta atá ag institiúidí airgeadais. Is amhlaidh an scéal go mór mór sna Ballstáit is measa buailte ag an ngéarchéim agus a fuair cúnamh airgeadais faoi chlár de chuid an tSásra Eorpaigh um Chobhsaíocht Airgeadais (EFSM), sna tíortha a bhfuil an euro acu, nó, i gcás tíortha nach bhfuil an euro acu, faoi chlár de chuid Shásra Chomhardú na nÍocaíochtaí. Tá cúnamh airgeadais faoi na sásraí sin iarrtha ag sé thír go nuige seo – an Ghréig san áireamh, tír a fuair cúnamh airgeadais sular bunaíodh an EFSM – agus tá clár de choigeartuithe maicreacnamaíocha aontaithe acu leis an gCoimisiún. Is iad sin an Ungáir, an Rómáin, an Laitvia, an Phortaingéil, an Ghréig agus Éire, dá ngairtear "tíortha cláir" ina dhiaidh seo. Chuaigh an Ungáir isteach i sásra Chomhardú na nÍocaíochtaí in 2008 ach d'imigh sí aisti in 2010.D'fhonn a áirithiú go leanfaidh na Ballstáit sin (nó aon Bhallstát eile a d'fhéadfadh gá a bheith aige le cláir chúnaimh dá leithéidí amach anseo) de bheith ag gabháil do chur chun feidhme praiticiúil chláir na gCistí Struchtúracha agus an Chiste Chomhtháite agus de bheith ag dáileadh cistí ar thionscadail, cuireadh forálacha sa togra seo a d'fhágfadh go bhféadfaí ionstraim roinnte rioscaí a chruthú. D'fhonn an ionstraim sin a chur chun feidhme, cheadófaí cuid den leithdháileadh airgeadais atá ar fáil do na Ballstáit sin a aistriú ar ais chuig an gCoimisiún. Is éard a bheadh d'aidhm leis sin ranníocaíochtaí caipitil a sholáthar chun caillteanais iasachtaí agus ráthaíochtaí a bhfuil coinne leo agus nach bhfuil coinne leo a chumhdach, rud a leathnófaí amach faoi chomhpháirtíocht roinnte rioscaí leis an mBanc Eorpach Infheistíochta agus/nó le hinstitiúidí eile airgeadais a bhfuil misean beartas poiblí acu agus atá toilteanach leanúint de bheith ag tabhairt iasachtaí d'urraitheoirí tionscadal agus do bhainc chun cistiú meaitseála príobháideach a sholáthar do thionscadail a chuirtear chun feidhme le ranníocaíochtaí ó na Cistí Struchtúracha agus ón gCiste Chomhtháite. Ní athrófaí, dá bhrí sin, an leithdháileadh foriomlán faoin mbeartas comhtháite don tréimhse 2007–2013. Cuirfidh sé sin leachtacht bhreise ar fáil chun infheistíochtaí bonneagair agus táirgiúla a chur chun feidhme sna Ballstáit a bhfuil géarghá acu léi agus éascóidh sé chur i bhfeidhm praiticiúil na gclár. Nuair nach n-úsáidtear na leithdháiltí airgeadais a cuireadh ar fáil don ionstraim roinnte rioscaí chun caillteanais a chumhdach, leanfaidh sé de bheith ar fáil don Bhallstát don tsaoráid roinnte rioscaí nó don chistiú le haghaidh clár oibríochtúil. Ar deireadh, chuirfí dianteorainn leis na leithdháiltí airgeadais ar an ionstraim roinnte rioscaí agus ní thiocfadh dliteanais theagmhasacha as do bhuiséad an Aontais ná don Bhallstát lena mbaineann..- Comhthéacs ginearáltaNíl aon amhras ach go bhfuil díobháil nach beag á déanamh don fhíorgheilleagar de réir mar a théann an ghéarchéim in olcas i roinnt Ballstát. Méid na bhfiach agus na deacrachtaí atá ag rialtais iasachtaí airgid a fháil ón margadh is cúis leis an díobháil sin.Chun dul i ngleic leis an ngéarchéim airgeadais agus lena hiarmhairtí socheacnamaíocha tá an Coimisiún tar éis roinnt tograí a ullmhú. Mar chuid dá phacáiste téarnaimh, bheartaigh an Coimisiún i mí na Nollag 2008 líon athruithe rialaitheacha a bhfuil sé de chuspóir acu rialacha cur chun feidhme an Bheartais Chomhtháthaithe a shimpliú agus réamh-mhaoiniú breise a chur ar fáil trí réamhíocaíochtaí a dhéanamh le cláir Chiste Forbraíochta Réigiúnaí na hEorpa agus Chiste Sóisialta na hEorpa. Chuir na réamhíocaíochtaí breise a íocadh leis na Ballstáit in 2009 instealladh airgid EUR 6.25 billiún ar fáil faoin gclúdach airgeadais a comhaontaíodh le haghaidh gach Ballstáit don tréimhse 2007–2013. Nuair a chuirtear sin san áireamh is é EUR 29.38 billiún iomlán na réamhíocaíochtaí atá déanta. I dtogra a thíolaic an Coimisiún i mí Iúil 2009, rinneadh foráil maidir le bearta breise chun cur chun feidhme na gCistí Struchtúracha agus an Chiste Chomhtháthaithe a shimpliú. Glacadh na bearta sin i mí an Mheithimh 2010, rud a chuir go mór le simpliú chur chun feidhme na gclár agus a threisigh úsáid na gcistí, agus san am céanna a laghdaigh an t-ualach riaracháin atá ar thairbhithe. Ina theannta sin ghlac an Coimisiún i Lúnasa 2011 togra maidir le leasú ar Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 d'fhonn méadú suas le 10 bpointe céatadáin os cionn na dteorannacha reatha (COIM(2011)482 críochnaitheach an 1.8.2011) a chur le ranníocaíocht an chomhphobail a aisíoctar le híocaíochtaí eatramhacha agus le híocaíochtaí an iarmhéid dheiridh. Nuair a ghlacfaidh an Chomhairle agus an Pharlaimint an togra sin cuirfear leachtacht bhreise ar fáil do na Ballstáit i gceist chun an chuid de na tionscadail agus de na cláir nach bhfuil incháilithe do ranníocaíochtaí ó na Cistí Struchtúracha ná ón gCiste Comhtháite a chómhaoiniú. Ina cheann sin, is féidir tacaíocht a thabhairt, má mheastar go bhfuil sé iomchuí, do thionscadail bhonneagair a bhrostódh téarnamh eacnamaíoch an Bhallstáit i gceist.- Forálacha atá i bhfeidhm i réimse beartais an tograIn Airteagal 36 de Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 ón gComhairle (an 'Rialachán Ginearálta' anseo feasta) foráiltear go bhféadfaidh an Banc Eorpach Infheistíochta, arna iarraidh é do na Ballstáit, páirt a ghlacadh i ngníomhaíochtaí a bhaineann le hullmhú tionscadal, mórthionscadail go háirithe, le maoiniú a shocrú agus le comhpháirtíochtaí Príobháideacha Poiblí. Foráiltear freisin go bhféadfaidh an Ballstát, i gcomhaontú leis an mBanc Eorpach Infheistíochta, na hiasachtaí arna ndeonú a dhíriú ar thosaíocht amháin nó níos mó de chuid cláir oibríochtúil. Beidh mar thoradh ar an togra seo go mbeidh sé níos fusa ag mBanc Eorpach Infheistíochta, nó ag institiúidí eile airgeadais idirnáisiúnta, iasachtaí den sórt sin a cheadú, tráth nach mbeadh na hiasachtaí sin ar fáil i ngeall ar fhiacha poiblí agus príobháideacha an Stáit agus a institiúidí airgeadais a bheith íosghrádaithe.- Comhsheasmhacht le beartais agus cuspóirí eile an AontaisTá an togra comhsheasmhach le tograí agus le tionscnaimh eile arna nglacadh ag an gCoimisiún Eorpach mar fhreagairt ar an ngéarchéim airgeadais.2. COMHAIRLIÚCHÁN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS ANAILÍS AR AN TIONCHAR- Comhairliúchán leis na páirtithe leasmharaNí dhearnadh aon chomhairliúchán le geallsealbhóirí seachtracha.- Bailiú agus úsáid saineolaisNíor ghá saineolas seachtrach a úsáid.- Anailís ar an tioncharChuirfeadh an togra seo ar chumas an Choimisiúin ionstraim roinnte rioscaí a chur chun feidhme faoi bhainistíocht indíreach láraithe chun rioscaí a chumhdach a bhaineann le hiasachtaí agus ráthaíochtaí atá le tabhairt do thionscnóirí tionscadail agus do pháirtithe poiblí nó príobháideacha eile. Is é is cuspóir dó cur chun feidhme gasta chláir an bheartais chomhtháthaithe a éascú trí infheistíochtaí bonneagair agus infheistíochtaí táirgiúla eile a dhéanamh a mbeidh fíorthionchar acu láithreach ar an ngeilleagar agus a chuideoidh le cruthú fostaíochta.Ní chuirfidh sé sin ceanglais bhreise airgeadais ar an mbuiséad foriomlán ós rud é nach dtiocfaidh athrú ar an leithdháileadh iomlán airgeadais don tréimhse sin ó na Cistí ar na Ballstáit i gceist.3. EILIMINTÍ DLÍ AN TOGRA- Achoimre ar na bearta atá beartaitheTá sé beartaithe Airteagal 14(1) de Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 a mhodhnú d'fhonn bainistiú ionstraime roinnte rioscaí a cheadú faoi bhainistíocht indíreach láraithe. Tá sé beartaithe freisin Airteagal 36(2) de Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 a leasú d'fhonn a chur ar chumas Ballstát, a bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha acu nó a bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha ag bagairt orthu i ndáil lena gcobhsaíocht airgeadais, cuid dá leithdháiltí faoi na cuspóirí de chuid an bheartais chomhtháthaithe dar teideal "Cóineasú" agus "Iomaíochas réigiúnach agus fostaíocht" a ranníoc chun iasachtaí nó ráthaíochtaí arna eisiúint ag an BEI nó ag institiúidí airgeadais idirnáisiúnta eile a thabhairt do thionscnóirí tionscadail agus do pháirtithe poiblí nó príobháideacha eile go díreach nó go hindíreach.Ba cheart don Choimisiún na téarmaí agus na coinníollacha a chinneadh a mbeadh feidhm acu maidir le hionstraim roinnte rioscaí den sórt sin, arna iarraidh sin don Bhallstát lena mbaineann. Arna iarraidh sin don Bhallstát lena mbaineann, ba cheart don Choimisiún cinntí ad hoc a ghlacadh chun na téarmaí agus coinníollacha a bheadh infheidhme maidir le hionstraim den sórt sin a shocrú, ar bhonn na leithdháiltí atá le haistriú ó leithdháiltí na gCistí Struchtúracha agus an Chiste Chomhtháthaithe ón mBallstát lena mbaineann.- Bunús dlíI Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 ón gComhairle an 11 Iúil 2006 lena leagtar síos forálacha ginearálta maidir le Ciste Forbraíochta Réigiúnaí na hEorpa, maidir le Ciste Sóisialta na hEorpa agus maidir leis an gCiste Comhtháthaithe, agus lena n-aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 1260/1999, sainítear na comhrialacha is infheidhme maidir leis na trí ciste. Ar bhonn phrionsabal na bainistíochta comhroinnte idir an Coimisiún agus na Ballstáit, tá forálacha sa Rialachán seo maidir leis an bpróiseas cláraithe chomh maith le socruithe maidir le bainistiú clár (lena n-áirítear cláir airgeadais), faireachán, rialú airgeadais agus meastóireacht a dhéanamh ar thionscadail.- Prionsabal na coimhdeachtaComhlíonann an togra prionsabal na coimhdeachta a mhéid a dhéantar iarracht ann tacaíocht do Bhallstáit áirithe a éascú, trí na Cistí Struchtúracha agus tríd an gCiste Comhtháthaithe, ar Bhallstáit iad a bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha acu, go háirithe maidir le fadhbanna le fás eacnamaíoch agus le cobhsaíocht airgeadais agus maidir le meathlúchán ar a riocht easnaimh agus fiachais de dheasca na ndálaí idirnáisiúnta eacnamaíocha agus airgeadais. Sa chomhthéacs sin, is gá sásra a bhunú ar leibhéal an Aontais Eorpaigh a chuirfidh ar chumas an Choimisiúin Eorpaigh ionstraimí roinnte rioscaí a chur ar bun a fhágann go bhfuil sé níos éasca iasachtaí nó ráthaíochtaí a thabhairt atá dírithe ar ranníocaíochtaí príobháideacha le tionscadail a chómhaoiniú, ar tionscadail iad a cuireadh chun feidhme le tacaíocht phoiblí faoi na Cistí Struchtúracha agus faoin gCiste Comhtháthaithe.- Prionsabal na comhréireachtaComhlíonann an togra prionsabal na comhréireachta:Níl aon dabht ach go bhfuil an togra seo comhréireach ós rud é go dtugann sé tacaíocht mhéadaithe ó na Cistí Struchtúracha agus ón gCiste Comhtháthaithe do na Ballstáit a bhfuil deacrachtaí acu nó a bhfuil géardheacrachtaí ag bagairt orthu de bhun tarluithe eisceachtúla nach bhfuil neart acu orthu agus a thig faoi choinníollacha Rialachán (AE) Uimh. 407/2010 ón gComhairle (lena mbunaítear an sásra Eorpach um chobhsaíocht airgeadais), nó do Ballstáit a bhfuil deacrachtaí acu nó a bhfuil deacrachtaí ag dianbhagairt orthu maidir le comhardú a n-íocaíochtaí agus a thig faoi choinníollacha Rialachán (CE) Uimh. 332/2002 ón gComhairle, agus don Ghréig freisin a fuair cúnamh airgeadais lasmuigh den EFSM faoin gComhaontú idir Chreidiúnaithe agus faoin nGníomh um Shaoráid Iasachtaí an Limistéir Euro.- Rogha na n-ionstraimíAn ionstraim atá beartaithe: rialachán.Ní bheadh ionstraimí eile iomchuí ar na cúiseanna seo a leanas:Tá iniúchadh déanta ag an gCoimisiún i dtaobh na ndeiseanna atá ann bearta a dhéanamh faoin gcreat dlí atá ann faoi láthair agus measann sé, i bhfianaise na taithí atá faighte go dtí seo, gur gá modhnuithe ar an Rialachán Ginearálta a mholadh. Is é is cuspóir don athbhreithniú sin cómhaoiniú tionscadal a éascú a thuilleadh agus sa dóigh sin luas a chur faoi chur chun feidhme na dtionscadal sin agus faoin tionchar a bheidh ag infheistíochtaí den sórt sin ar an bhfíorgheilleagar.4. TIONCHAR BUISÉADACHNíl aon tionchar ar leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí ós rud é nach bhfuil aon mhodhnú beartaithe ar na suimeanna uasta maoiniúcháin ó na Cistí Struchtúracha agus ón gCiste Comhtháthaithe dá bhforáiltear sna cláir oibríochtúla i gcomhair na tréimhse cláraithe 2007-2013.Is é toradh a d'fhéadfadh a bheith ag an togra seo go gcuirfí dlús le híocaíochtaí a dhéanfar a chúiteamh faoi dheireadh na tréimhse cláraithe. Dá bhrí sin, ní dhéantar aon athrú ar iomlán na leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí don tréimhse cláraithe iomlán.Ós rud é gur iarr an Ballstát sochar a bhaint as an mbeart agus i bhfianaise an athraithe ar an nós imeachta maidir le híocaíochtaí eatramhacha a chur isteach, déanfaidh an Coimisiún athbhreithniú in 2012 ar an ngá atá le creidmheasanna íocaíochta breise agus molfaidh sé, más gá, na bearta riachtanacha don Údarás Buiséadach.Léiríonn an togra go bhfuil an Coimisiún toilteanach cuidiú le hiarrachtaí na mBallstát dul i ngleic leis an ngéarchéim airgeadais. Soláthróidh an leasú na cistí is gá do na Ballstáit lena mbaineann chun tacaíocht a thabhairt do thionscadail chun téarnamh an gheilleagair a bhrostú.2011/0283 (COD)Togra le haghaidhRIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLElena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 maidir le forálacha áirithe a bhaineann le hionstraimí roinnte rioscaí do Bhallstáit a bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha acu nó a bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha ag bagairt orthu i ndáil lena gcobhsaíocht airgeadaisTÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGHAg féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 177 de,Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,Tar éis an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na Parlaimintí náisiúnta,Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa[1],Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún[2],Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,De bharr an méid seo a leanas:1. I ngeall ar an ngéarchéim domhanda airgeadais agus ar an gcor chun donais eacnamaíoch, nár tháinig a samhail riamh roimhe, tá díobháil thromchúiseach déanta don fhás eacnamaíoch agus don chobhsaíocht airgeadais agus tá meath mór tagtha ar dhálaí airgeadais agus eacnamaíocha i roinnt Ballstát.2. Cé go ndearnadh gníomhaíochtaí tábhachtacha cheana féin, lena n-áirítear leasuithe ar an gcreat reachtach, ar mhaithe le héifeachtaí diúltacha na géarchéime a mhaolú, tá tionchar na géarchéime airgeadais ar an bhfíorgheilleagar, ar mhargadh an tsaothair agus ar na saoránaigh le sonrú go forleathan.3. Le Rialachán (AE) Uimh. 407/2010 ón gComhairle an 11 Bealtaine 2010 lena mbunaítear sásra Eorpach um chobhsaíocht airgeadais[3] bunaíodh sásra d'fhonn cobhsaíocht airgeadais an Aontais a chaomhnú, rud a bunaíodh ar Airteagal 122(2) den Chonradh lena ndéantar foráil go bhféadfaidh an tAontas cúnamh airgeadais a dheonú do Bhallstát a bhfuil deacracht aige nó a bhfuil géardheacrachtaí ag dianbhagairt air de bhun tarluithe eisceachtúla nach bhfuil neart aige orthu.4. Le Cinneadh Cur Chun Feidhme 2011/77/AE[4] ón gComhairle agus le Cinneadh Cur Chun Feidhme 2011/344/AE[5] ón gComhairle deonaíodh cúnaimh airgeadais den sórt sin d'Éirinn agus don Phortaingéil.5. Bhí géardeacrachtaí ag an nGréig ó thaobh cobhsaíochta airgeadais sular tháinig Rialachán (AE) Uimh. 407/2010 i bhfeidhm. Níorbh fhéidir, dá bhrí sin, cúnamh airgeadais don Ghréig a bhunú ar an Rialachán sin.6. An Comhaontú idir Chreidiúnaithe agus an Comhaontú maidir le Saoráid Iasachta a tugadh i gcrích don Ghréig an 8 Bealtaine 2010, tháinig sé i bhfeidhm an 11 Bealtaine 2010. Foráiltear leis go mbeidh lánfheidhm agus lánéifeacht ag an gComhaontú idir Chreidiúnaithe go ceann clárthréimhse trí bliana fad is a bheidh suimeanna gan íoc faoin gComhaontú maidir le Saoráid Iasachta.7. Le Rialachán (CE) Uimh. 332/2002 ón gComhairle an 18 Feabhra 2002 lena mbunaítear saoráid d'fhonn cúnamh meántéarmach a sholáthar i leith chomhardú na n-íocaíochtaí Ballstát[6], bunaíodh ionstraim lena bhforáiltear go ndeonóidh an Chomhairle cúnamh frithpháirteach i gcás ina mbeidh deacrachtaí ag Ballstát nár ghlac an euro nó ina mbeidh deacrachtaí i ndáil le comhardú a íocaíochtaí ag dianbhagairt air.8. Le Cinntí 2009/102/CE[7], 2009/290/CE[8], agus 2009/459/CE[9] ón gComhairle deonaíodh cúnamh airgeadais den sórt sin don Ungáir, don Laitvia agus don Rómáin.9. An 11 Iúil 2011, shínigh airí airgeadais 17 mBallstát limistéar an euro an Conradh lena mbunaítear an Sásra Eorpach um Chobhsaíocht (ESM). Foráiltear go nglacfaidh an ESM, faoi 2013, na tascanna a chomhlíonann an tSaoráid Eorpach um Chobhsaíocht Airgeadais (EFSF) agus an Sásra Eorpach um Chobhsaíocht Airgeadais (EFSM) faoi láthair. Ba cheart, dá bhrí sin, an sásra sin a bheidh ann amach anseo a chur san áireamh sa Rialachán seo.10. I gconclúidí an 23 agus an 24 Meitheamh 2011 ón gComhairle Eorpach cuireadh in iúl gur chúis sásaimh rún an Choimisiúin feabhas a chur ar an tsineirgíocht idir an clár iasachtaí don Ghréig agus cistí an Aontais, agus ar an gcaoi sin cuidiú leis an nGréig cistí an Aontais a ionsú chun fás agus fostaíocht a spreagadh trí bhéim a chur ar fheabhas a chur ar iomaíochas agus ar chruthú fostaíochta. Thairis sin, dhearbhaigh an Chomhairle sna conclúidí sin a sásamh agus a tacaíocht maidir leis an gCoimisiún a bheith i mbun ullmhúcháin, in éineacht leis na Ballstáit, ar chlár cuimsitheach um chúnamh teicniúil don Ghréig.11. Sa ráiteas arna eisiúint ag Cinn Stáit nó Cinn Rialtais thíortha limistéar an Euro agus ag Institiúidí an AE an 21 Iúil 2011, iarradh ar an gCoimisiún agus ar an mBanc Eorpach Infheistíochta feabhas a chur ar an tsineirgíocht idir cláir iasachtaí agus cistí de chuid an Aontais i ngach tír atá ag fáil cúnaimh ón Aontas nó ón gCiste Airgeadaíochta Idirnáisiúnta. Cuireann an Rialachán seo leis an gcuspóir sin.12. Tá mórdheacrachtaí ag baint le cur i bhfeidhm na gclár agus na dtionscadal oibríochtúil i réimse an bhonneagair agus na hinfheistíochta táirgiúla sa Ghréig de bhrí go bhfuil athruithe as cuimse tar éis teacht ar na coinníollacha maidir le rannpháirtíocht na hearnála príobháidí, an earnáil airgeadais go háirithe, mar gheall ar an ngéarchéim eacnamaíoch agus airgeadais.13. D'fhonn na deacrachtaí sin a mhaolú agus dlús a chur faoi chur chun feidhme na gclár agus na dtionscadal oibríochtúil agus d'fhonn an téarnamh eacnamaíoch a neartú, is iomchuí go dtabharfaidh na Ballstáit sin a raibh mórdheacrachtaí acu le cobhsaíocht airgeadais agus ar tugadh cúnamh airgeadais dóibh i gcomhréir le ceann de na sásraí um chúnamh airgeadais thuasluaite, is iomchuí go dtabharfaidh siad acmhainní airgeadais ó chláir oibríochtúla ar mhaithe le bunú ionstraimí roinnte rioscaí a thugann iasachtaí nó ráthaíochtaí nó saoráidí eile airgeadais agus a thacaíonn le tionscadail agus oibríochtaí atá beartaithe faoi chlár oibríochtúil.14. I bhfianaise na seantaithí atá ag an mBanc Eorpach Infheistíochta mar mhórairgeadaí tionscadal bonneagair agus i bhfianaise a thiomanta atá sé an téarnamh eacnamaíoch a bhrostú, ba cheart go bhféadfadh an Coimisiún ionstraimí roinnte rioscaí a chruthú i gcomhar leis an mBanc Eorpach Infheistíochta. Ba cheart téarmaí agus coinníollacha sonracha an chomhair a leagan síos i gcomhaontú idir an Coimisiún agus Banc Eorpach Infheistíochta.15. Ó tharla gur gá méadú ar na deiseanna infheistíochta a d'fhéadfadh teacht chun cinn sna Ballstáit lena mbaineann, féadfaidh an Coimisiún ionstraimí roinnte rioscaí a bhunú freisin le comhlachtaí earnála poiblí náisiúnta agus idirnáisiúnta nó le comhlachtaí atá faoi rialú an dlí phríobháidigh agus a bhfuil misean seirbhíse poiblí acu agus ar féidir leo ráthaíochtaí leordhóthanacha airgeadais a chur ar fáil, dá dtagraítear in Airteagal 54(2)(C) de Rialachán (CE, Euratom) Uimh. 1605/2002 an 25 Meitheamh 2002 maidir leis an Rialachán Airgeadais is infheidhme maidir le buiséad ginearálta na gComhphobal Eorpach[10], faoi choinníollacha agus téarmaí cosúil le coinníollacha agus téarmaí an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta.16. D'fhonn gníomhú go gasta i gcomhthéacs na géarchéime eacnamaíche agus airgeadais, ba cheart don Choimisiún ionstraim roinnte rioscaí den chineál thuasluaite a chur chun feidhme i gcomhréir le hAirteagal 54(2) de Rialachán (CE, Euratom) Uimh. 1605/2002.17. Dá bhrí sin, ba cheart Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 a leasú dá réir,TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:Airteagal 1Leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 mar seo a leanas:(1) In Airteagal 14 cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 1:"1. Déanfar an buiséad de chuid an Aontais Eorpaigh a leithdháiltear ar na Cistí a chur chun feidhme faoi chuimsiú na bainistíochta comhpháirtí idir na Ballstáit agus an Coimisiún, de réir Airteagal 53(1)(b) de Rialachán (CE, Euratom) Uimh. 1605/2002 ón gComhairle an 25 Meitheamh 2002 maidir leis an Rialachán Airgeadais is infheidhme maidir le buiséad ginearálta na gComhphobal Eorpach,* amach ó na hionstraimí roinnte rioscaí dá dtagraítear in Airteagal 36(2a) agus ón gcúnamh teicniúil dá dtagraítear in Airteagal 45.Déanfar prionsabal na bainistíochta fónta airgeadais a chur i bhfeidhm i gcomhréir le hAirteagal 48(2) de Rialachán (CE, Euratom) Uimh. 1605/2002._________________* IO L 248, 16.9.2002, lch. 1."(2) In Airteagal 36, cuirtear mír 2a seo a leanas isteach:"2a. Ballstáit a chomhlíonann ceann de na coinníollacha atá leagtha amach in Airteagal 77(2), féadfaidh siad cuid de na leithdháiltí airgeadais dá dtagraítear in Airteagal 19 agus in Airteagal 20 a ranníoc le hionstraim roinnte rioscaí a bhunóidh an Coimisiún i gcomhaontú leis an mBanc Eorpach Infheistíochta nó i gcomhaontú le comhlachtaí earnála poiblí náisiúnta agus idirnáisiúnta nó le comhlachtaí atá faoi rialú an dlí phríobháidigh agus a bhfuil misean seirbhíse poiblí acu agus ar féidir leo ráthaíochtaí leordhóthanacha airgeadais a chur ar fáil, dá dtagraítear in Airteagal 54(2)(C) de Rialachán (CE, Euratom) Uimh. 1605/2002 faoi choinníollacha agus téarmaí cosúil leis na coinníollacha agus téarmaí a dhéanann an Banc Eorpach Infheistíochta a chur i bhfeidhm agus a chuirtear i bhfeidhm maidir leis, chun soláthar agus leithdháileadh caipitil ráthaíochtaí agus iasachtaí, agus saoráidí eile airgeadais a dheonaítear faoin ionstraim roinnte rioscaí, a chumhdach.Is le haghaidh iasachtaí agus ráthaíochtaí amháin a úsáidfear ionstraimí roinnte rioscaí den sórt sin, i dteannta saoráidí airgeadais eile, chun oibríochtaí arna gcómhaoiniú ag Ciste Forbraíochta Réigiúnaí na hEorpa nó ag an gCiste Comhtháthaithe, maidir le caiteachas nach bhfuil cumhdaithe ag Airteagal 56.Is é an Coimisiún a chuirfidh chun feidhme an ionstraim roinnte rioscaí faoi chuimsiú na bainistíochta indírí láraithe i gcomhréir le hAirteagal 54(2) de Rialachán (CE, Euratom) Uimh. 1605/2002.I dtráinsí a dhéanfar íocaíochtaí leis an ionstraim roinnte rioscaí, i gcomhréir leis an úsáid atá beartaithe don ionstraim roinnte rioscaí i dtaca le hiasachtaí agus ráthaíochtaí a thabhairt chun oibríochtaí sonracha a mhaoiniú.Déanfaidh an Ballstát lena mbaineann iarraidh a chur faoi bhráid an Choimisiúin agus glacfaidh an Coimisiún cinneadh trí bhíthin gnímh tharmligthe, gníomh ina mbeidh cur síos ar an gcóras atá ar bun lena ráthú go n-úsáidfear an méid atá ar fáil chun sochair don Bhallstát atá á sholáthar , agus chun sochair don Bhallstát sin amháin, laistigh dá leithdháileadh airgeadais ón mbeartas comhtháite de bhun Airteagal 18(2), mar aon leis na téarmaí agus coinníollacha is infheidhme maidir le hionstraim roinnte rioscaí dá leithéid. Díreofar ar na nithe seo a leanas, ar a laghad, sna coinníollacha agus téarmaí sin:(a) inrianaitheacht agus cuntasaíocht, faisnéis maidir le húsáid cistí, agus córais faireacháin agus rialaithe; agus(b) struchtúr na dtáillí agus na gcostas eile riaracháin agus bainistíochta.Cuirfear dianteorainn leis na leithdháiltí airgeadais ar an ionstraim roinnte rioscaí agus ní thiocfaidh dliteanais theagmhasacha as do bhuiséad an Aontais ná don Bhallstát lena mbaineann.Aon mhéid atá fanta tar éis chur i gcrích na hoibríochta atá cumhdaithe ag an ionstraim roinnte rioscaí, féadfar é a athúsáid, arna iarraidh sin don Bhallstát lena mbaineann, faoi chuimsiú na hionstraime roinnte rioscaí, má tá ceann amháin de na coinníollacha atá sonraithe in Airteagal 77(2) fós á chomhlíonadh ag an mBallstát. Mura bhfuil aon cheann de na coinníollacha sin fós á chomhlíonadh ag an mBallstát, measfar gur ioncam sannta atá sa mhéid atá fanta, de réir bhrí Airteagal 18 den Rialachán Airgeadais. Arna iarraidh é don Bhallstát lena mbaineann, déanfar na leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí breise a thagann as an ioncam sannta sin a chur le leithdháileadh airgeadais an Bhallstáit sin ón mbeartas comhtháite."Airteagal 2Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh .Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus infheidhme go díreach i ngach Ballstát.Arna dhéanamh sa Bhruiséil,Thar ceann Pharlaimint na hEorpa, Thar ceann na Comhairle,An tUachtarán An tUachtaránRÁITEAS AIRGEADAIS REACHTACH1. AINM AN TOGRA:Togra le haghaidh Rialacháin ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1083/2006 ón gComhairle maidir le forálacha áirithe a bhaineann hionstraimí roinnte rioscaí i gcomhair Ballstát a bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha acu nó a bhfuil deacrachtaí tromchúiseacha ag bagairt orthu i ndáil lena gcobhsaíocht airgeadais.2. CREAT ABM/ABBRéimsí beartais lena mbaineann agus gníomhaíochtaí gaolmhara:An beartas réigiúnach; Gníomhaíocht ABB 13.03Fostaíocht agus Gnóthaí Sóisialta; Gníomhaíocht ABB 04.02An Ciste Comhtháthaithe, ABB 13.043. LÍNTE BUISÉID3.1. Na línte buiséid (línte oibríochtúla agus línte a bhaineann le cúnamh teicniúil agus riaracháin (na seanlínte B.A.)):Cuirfear an ghníomhaíocht nua atá beartaithe chun feidhme de réir na línte buiséid seo a leanas:- 13.031600 Cóineasú (Ciste Forbraíochta Réigiúnaí na hEorpa - CFRE)- 13.031800 Fostaíocht agus iomaíocht réigiúnach (CFRE)- 13.04.02 An Ciste Comhtháthaithe- 13.03.xx [Líne nua] Ionstraim roinnte rioscaí arna maoiniú ó CFRE- 13.04.xx [Líne nua] Ionstraim roinnte rioscaí arna maoiniú ón CC (an Ciste Comhtháthaithe)- 04.02.xx [Líne nua] Ionstraim roinnte rioscaí arna maoiniú ó CSE (Ciste Sóisialta na hEorpa)3.2. Fad thréimhse na gníomhaíochta agus fad an tionchair airgeadais:3.3. Saintréithe buiséadacha:Líne buiséid | Saghas caiteachais | Nua | Ranníocaíocht CSTE | Ranníocaíochtaí na dtíortha is iarrthóirí | Ceannteideal sa Pheirspictíocht Airgeadais |13.031600 | Neamhéigeantach | LD | Níl | Níl | Níl | Uimh. 1b |13.031800 | Neamhéigeantach | LD | Níl | Níl | Níl | Uimh. 1b |13.03xx | Neamhéigeantach | LD | Níl | Níl | Níl | Uimh. 1b |04.0217 | Neamhéigeantach | LD | Níl | Níl | Níl | Uimh. 1b |04.02xx | Neamhéigeantach | LD | Níl | Níl | Níl | Uimh. 1b |13.04.02 | Neamhéigeantach | LD | Níl | Níl | Níl | Uimh. 1b |13.04.xx | Neamhéigeantach | LD | Níl | Níl | Níl | Uimh. 1b |04.0219 | Neamhéigeantach | LD | Níl | Níl | Níl | Uimh. 1b |4. ACHOIMRE AR NA h ACMHAINNÍ4.1. Acmhainní Airgeadais4.1.1. Achoimre ar na leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí (LO) agus na leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí (LÍ)Ós rud é nach bhfuil aon acmhainní nua airgeadais beartaithe le haghaidh leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí, níor cuireadh aon fhigiúirí isteach sna táblaí ach cuireadh N/B (neamhbhainteach) isteach. Dá bhrí sin, luíonn an togra leis an gcreat airgeadais ilbhliantúil le haghaidh 2007-2013.Is é toradh a d'fhéadfadh a bheith ag an togra seo go gcuirfí dlús le leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí (2012-2013) a dhéanfar a chúiteamh faoi dheireadh na tréimhse cláraithe. Dá bhrí sin, ní dhéantar aon athrú ar iomlán na leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí don tréimhse cláraithe iomlán.Na leithdháiltí airgeadais ar an ionstraim roinnte rioscaí lena n-áirítear táillí bainistíochta agus costais incháilithe eile, beidh siad teoranta go docht do mhéid an leithdháilte airgeadais ar an ionstraim roinnte rioscaí agus ní bheidh aon dliteanas eile ar bhuiséad ginearálta an Aontais ná ar bhuiséad an Bhallstáit lena mbaineann..EUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil)Saghas caiteachais | Uimh. na coda | Bliain n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 agus níos déanaí | Iomlán |Caiteachas oibríochtúil[11] |Leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí (LO) | 8.1 | a | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí (LÍ) | b | N/B | ... | N/B | N/B | ..... | N/B | 0. |Caiteachas riaracháin laistigh den mhéid tagartha[12] |Cúnamh teicniúil agus riaracháin – (LN) | 8.2.4 | c | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |AN MÉID TAGARTHA IOMLÁN |Leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí | a+c | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Leithreasaí faoi chomhair íocaíochtaí | b+c | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | 0,000 |Caiteachas riaracháin nach n-áirítear sa mhéid tagartha[13] |Acmhainní daonna agus caiteachas gaolmhar (LN) | 8.2.5 | d | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Costais riaracháin amach ó acmhainní daonna agus costais ghaolmhara, nach n-áirítear sa mhéid tagartha (LN) | 8.2.6 | e | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Costas táscach iomlán ar an idirghabháil i dtéarmaí airgeadaisIOMLÁN LO agus costas na n-acmhainní daonna san áireamh | a+c+d+e | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |IOMLÁN LÍ agus costas na n-acmhainní daonna san áireamh | b+c+d+e | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Sonraí an ChómhaoinitheEUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil)Comhlacht cómhaoinithe | Bliain n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 agus níos déanaí | Iomlán |........................ | f | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |IOMLÁN LO lena n-áirítear cómhaoiniú | a+c+d+e+f | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |4.1.2. Comhoiriúnacht don Chlárú Airgeadais( Tá an togra comhoiriúnach don chlárú airgeadais atá ann cheana.( Beidh athchlárú an cheannteidil ábhartha sa pheirspictíocht airgeadais ag gabháil leis an togra seo.( Féadfaidh an togra a cheangal go mbeidh gá forálacha an Chomhaontaithe Idirinstitiúidigh[14] a chur i bhfeidhm (i.e. ionstraim sholúbthachta nó athbhreithniú ar an bpeirspictíocht airgeadais).4.1.3. Tionchar airgeadais ar Ioncam( Níl impleachtaí airgeadais ar bith ag an togra ar ioncam( Tá tionchar airgeadais ag an togra seo – is í seo a leanas an éifeacht ar ioncam:EUR milliúin (go dtí an 1ú deachúil)Roimh ghníomhaíocht [Bliain n-1] | Staid tar éis na gníomhaíochta |Líon iomlán na n-acmhainní daonna | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |5. SAINTRÉITHE AGUS CUSPÓIRÍ5.1. An riachtanas is gá a shásamh sa ghearrthéarma nó san fhadtéarmaTá an ghéarchéim mharthanach airgeadais agus eacnamaíoch ag cur leis an mbrú atá ar acmhainní airgeadais náisiúnta de réir mar atá na Ballstáit ag laghdú a mbuiséad. Sa chomhthéacs sin is fíorthábhachtach a áirithiú go gcuirfear cláir beartais chomhtháthaithe chun feidhme go rianúil chun cistí a chur isteach sa gheilleagar. Chun a áirithiú go leanfaidh na Ballstáit sin de chláir na gCistí Struchtúracha agus an Chiste Chomhtháthaithe a chur chun feidhme ar bhonn praiticiúil agus de chistí a eisíoc le tionscadail, tá forálacha sa togra a fhágann go bhféadfadh an Coimisiún ionstraim roinnte rioscaí a chur chun feidhme.5.2. An breisluach toisc an Comhphobal a bheith páirteach ann, comhchuibheas an togra le hionstraimí airgeadais eile agus sineirgíocht a d'fhéadfadh a bheith annFágann an togra seo go bhféadfaidh siad leanúint de na cláir a chur chun feidhme, rud a chuirfidh airgead breise ón BEI agus ó institiúidí airgeadais idirnáisiúnta eile isteach sa gheilleagar.5.3. Cuspóirí, torthaí a bhfuiltear ag súil leo agus táscairí bainteacha an togra i gcomhthéacs an chreata le haghaidh bhainistiú an bhuiséid de réir gníomhaíochtaí (ABM)Is é an cuspóir atá ann cuidiú leis na Ballstáit sin is mó atá buailte ag an ngéarchéim airgeadais le go bhféadfaidh siad leanúint de na cláir a chur chun feidhme ar bhonn praiticiúil, agus ar an dóigh sin cistí a chur isteach sa gheilleagar.5.4. Modh don Chur Chun Feidhme (táscach)Léirigh thíos na modhanna a roghnaíodh do chur chun feidhme na gníomhaíochta: bainistíocht indíreach láraithe ag an gCoimisiún i gcomhréir le hAirteagal 54(2) de Rialachán (CE, Euratom) Uimh. 1605/2002.Ar iarratas ó na Ballstáit, déanfar clárú roinnt clár oibríochtúil a athbhreithniú anuas chun leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí a chur ar fáil laistigh de leithdháileadh airgeadais na mBallstát. Cuirfear na leithreasaí sin ar líne buiséid atá tiomnaithe do chur chun feidhme na gníomhaíochta. Nuair a bheidh an ghníomhaíocht tugtha i gcrích agus nuair nach mbeidh gá a thuilleadh le méideanna chun cistí a sholáthar do shaoráidí roinnte rioscaí, cuirfear ar ais mar ioncam sannta iad ar na línte buiséid a sholáthair an cistiú tosaigh nó ar línte buiséid cóibhéiseacha a thugann tacaíocht do mhaoiniú clár oibríochtúil.6. FAIREACHÁN AGUS MEASTÓIREACHT6.1. Rialacha faireacháin agus tuairiscithe, bainistíocht agus rialúIs é an BEI a bhainisteoidh oibríochtaí maoinithe an BEI i gcomhréir le rialacha agus le nósanna imeachta an BEI féin, lena n-áirítear bearta iomchuí iniúchóireachta, rialaithe agus faireacháin. Faoi mar a fhoráiltear i Reacht an BEI, is é Coiste Iniúchóireachta an BEI, a bhfuil iniúchóirí seachtracha mar thacaíocht leis, atá freagrach as rialtacht oibríochtaí agus chuntais an BEI a chinntiú. Déanann Bord Gobharnóirí an BEI cuntais an BEI a fhormheas gach bliain.Ina theannta sin, déanann Bord Stiúrthóirí an BEI, ar a bhfeidhmíonn Stiúrthóir agus Stiúrthóir ionaid ar son an Choimisiúin, gach oibríocht maoinithe de chuid an BEI a fhormheas agus cinntíonn sé go bhfuil an BEI á bhainistiú i gcomhréir lena reacht agus leis na treoracha ginearálta arna leagan síos ag an mBord Gobharnóirí.Sa chomhaontú tríthaobhach idir an Coimisiún, Cúirt Iniúchóirí na hEorpa agus an BEI, a rinneadh i mí Dheireadh Fómhair 2003 agus a rinneadh athnuachan air go ceann ceithre bliana eile in 2007, sonraítear na rialacha faoina bhfuil ar an gCúirt Iniúchóirí a hiniúchtaí a dhéanamh ar na hoibríochtaí maoinithe sin de chuid an BEI atá faoi ráthaíocht an AE. Tabharfaidh an BEI sonraí staidrimh, airgeadais agus cuntasaíochta don Choimisiún maidir le gach oibríocht dá chuid de réir mar is gá chun a dhualgas tuairiscithe a chomhlíonadh nó chun iarrataí ó Chúirt Iniúchóirí na hEorpa a fhreagairt agus tabharfaidh sé deimhniú an iniúchóra dó freisin maidir le méideanna gan íoc d'oibríochtaí maoinithe an BEI.Áireofar san fhaireachán a dhéanfaidh an Coimisiún i gcomhréir le bainistíocht fhónta airgeadais go dtarraingeofar suas tuarascálacha rialta maidir le haon dul chun cinn a dhéantar i gcur chun feidhme an tionscnaimh trí chur chun feidhme airgeadais.Nuair a ghlacann institiúidí airgeadais eile páirt san ionstraim roinnte rioscaí beidh feidhm ag a rialacha agus nósanna imeachta inmheánacha, lena n-áirítear na comhaontuithe atá sínithe acu leis an gCoimisiún, maidir le bainistiú, tuairisciú agus rialú dá réir sin.6.2. Meastóireacht6.2.1. Meastóireacht ex-anteUllmhaíodh an togra seo ar iarraidh ó Oifig Uachtarán an Choimisiúin.6.2.2. Bearta a rinneadh tar éis meastóireachta idirmheánaí/ex-post (ceachtanna a foghlaimíodh ó thaithí chosúil roimhe seo)Neamhbhainteach6.2.3. Téarmaí agus minicíocht meastóireachta sa todhchaíNeamhbhainteach7. BEARTA FRITH-CHALAOISEIs é an BEI go príomha atá freagrach as bearta frith-chalaoise a ghlacadh, go háirithe trí fheidhmiú Bheartas an BEI maidir le héilliú, calaois, claonpháirteachas, comhéigean, sciúradh airgid, agus maoiniú na sceimhlitheoireachta a chosc agus a dhíspreagadh i ngníomhaíochtaí an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta, arna ghlacadh i mí Aibreáin 2008, maidir le hoibríochtaí maoinithe.Áirítear i rialacha agus nósanna imeachta an BEI, i measc na socruithe mionsonraithe chun calaois agus éilliú a chomhrac, inniúlacht OLAF maidir le himscrúduithe inmheánacha a dhéanamh. Go háirithe, i mí Iúil 2004, d'fhormheas Bord Gobharnóirí an BEI cinneadh "maidir leis na téarmaí agus na coinníollacha i gcomhair imscrúduithe inmheánacha i ndáil le calaois, éilliú agus aon ghníomhaíocht mhídhleathach a dhéanann dochar do leasanna na gComhphobal a chosc".8. SONRAÍ NA n ACMHAINNÍ8.1. Cuspóirí an togra i dtéarmaí a gcostais airgeadaisLeithreasaí faoi chomhair oibleagáidí in EUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil)Bliain n | Bliain n+1 | Bliain n + 2 | Bliain n + 3 | Bliain n+4 | Bliain n+5 |Oifigigh nó foireann shealadach (XX 01 01) | A*/AD | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |B*, C*/AST | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Foireann arna maoiniú faoi Airteagal XX 01 02 | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Foireann eile arna maoiniú faoi Airteagal XX 01 04/05 | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |IOMLÁN | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |8.2.2. Cur síos ar na cúraimí a thagann as an ngníomhaíochtNeamhbhainteach8.2.3. Foinsí na n-acmhainní daonna (reachtúla)(Nuair a luaitear níos mó ná foinse amháin, sonraigh an líon post a thagann as gach foinse)( Poist leithdháilte faoi láthair ar bhainistiú an chláir agus a bheidh le hathrú nó le síneadh.( Poist leithdháilte roimh ré laistigh de chleachtadh APS/PDB do bhliain n( Poist a iarrfar sa chéad nós imeachta APS/PDB eile( Poist a ath-imlonnófar ag baint úsáide as na hacmhainní atá ann cheana laistigh den tseirbhís bhainistíochta (ath-imlonnú inmheánach)( Poist is gá do bhliain n cé nach raibh siad á dtuar i gcleachtadh APS/PDB na bliana a bhí i gceist8.2.4. Caiteachas eile riaracháin a áirítear sa mhéid tagartha (XX 01 04/05 – Caiteachas ar bhainistiú riaracháin)EUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil)Líne buiséid (uimhir agus ceannteideal) | Bliain n | Bliain n+1 | Bliain n+2 | Bliain n+3 | Bliain n+4 | Bliain n+5 agus níos déanaí | IOMLÁN |Cúnamh teicniúil agus riaracháin eile | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |- intra muros | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |- extra muros | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Cúnamh teicniúil agus riaracháin iomlán | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |8.2.5. Costas airgeadais na n-acmhainní daonna agus costais ghaolmhara nach n-áirítear sa mhéid tagarthaEUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil)Saghas acmhainní daonna | Bliain n | Bliain n+1 | Bliain n + 2 | Bliain n + 3 | Bliain n+4 | Bliain n+5 agus níos déanaí |Oifigigh agus foireann shealadach (XX 01 01) | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Foireann arna maoiniú faoi Airteagal XX 01 02 (foireann chúnta, END, foireann ar conradh, etc.) (sonraigh an líne buiséid) | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Costas iomlán na nAcmhainní Daonna agus costais ghaolmhara (NACH n-áirítear sa mhéid tagartha) | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Ríomh - Oifigigh agus gníomhairí sealadachaIs ceart tagairt a dhéanamh do Phointe 8.2.1. más infheidhmeNeamhbhainteachRíomh – Foireann arna maoiniú faoi Airteagal XX 01 02Is ceart tagairt a dhéanamh do Phointe 8.2.1. más infheidhmeNeamhbhainteach8.2.6. Caiteachas eile riaracháin nach n-áirítear sa mhéid tagarthaEUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil) |Bliain n | Bliain n+1 | Bliain n + 2 | Bliain n + 3 | Bliain n+4 | Bliain n+5 agus níos déanaí | IOMLÁN |XX 01 02 11 01 – Misin | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |XX 01 02 11 02 – Cruinnithe agus comhdhálacha | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |XX 01 02 11 03 - Coistí | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |XX 01 02 11 04 – Staidéir agus comhairliúcháin | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |XX 01 02 11 05 – Córais Faisnéise | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |2 Caiteachas iomlán eile bainistíochta (XX 01 02 11) | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |3 Caiteachas eile de chineál riaracháin (sonraigh agus cuir isteach tagairt don líne buiséid) | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Iomlán an chaiteachais riaracháin, cé is moite d'acmhainní daonna agus costais ghaolmhara (NACH n-áirítear sa mhéid tagartha) | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B | N/B |Ríomh - Caiteachas eile riaracháin nach n-áirítear sa mhéid tagarthaNeamhbhainteach [1] IO L , , lch. .[2] IO L , , lch. .[3] IO L 118, 12.5.2010, lch. 1.[4] IO L 30, 4.2.2011, lch. 34.[5] IO L 159, 17.6.2011, lch. 88.[6] IO L 53, 23.2.2002, lch. 1.[7] IO L 37, 6.2.2009, lch. 5.[8] IO L 79, 25.3.2009, lch. 39.[9] IO L 150, 13.6.2009, lch. 8.[10] IO L 248, 16.9.2002, lch. 1.[11] Caiteachas nach dtagann faoi Chaibidil xx 01 de Theideal xx lena mbaineann[12] Caiteachas laistigh d'Airteagal xx 01 04 de Theideal xx.[13] Caiteachas laistigh de Chaibidil xx 01, seachas Airteagal xx 01 04 nó Airteagal xx 01 05.[14] Féach pointe 19 agus pointe 24 den Chomhaontú Idirinstitiúideach.[15] Ba cheart colúin bhreise a chur leis más gá, i.e. má mhaireann an ghníomhaíocht níos faide ná 6 bliana


text:
24.8.2002 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 202/1
 I
 (Mitteilungen)
 GERICHTSHOF
 GERICHTSHOF
 BESCHLUSS DES GERICHTSHOFES Portugiesischen Republik (ABl. L 285, S. 1) und des Überein-
 kommens vom 29. November 1996 über den Beitritt der
 (Erste Kammer) Republik Österreich, der Republik Finnland und des König-
 reichs Schweden (ABl. 1997, C 15, S. 1) hat der Gerichtshof
 (Erste Kammer) unter Mitwirkung des Kammerpräsidenten
 vom 22. März 2002 P. Jann sowie der Richter M. Wathelet und A. Rosas (Berichter-
 statter) — Generalanwalt: S. Alber; Kanzler: R. Grass — am
 in der Rechtssache C-69/02 (Vorabentscheidungsersuchen 22. März 2002 einen Beschluss mit folgendem Tenor erlassen:
 des Tribunal de paix de Luxembourg): Tilly Reichling
 gegen Léon Wampach (1) Der Gerichtshof der Europäischen Gemeinschaften ist für die Beant-
 wortung der vom Tribunal de paix Luxemburg mit Urteil vom
 (Brüsseler Übereinkommen — Protokoll betreffend die Aus- 28. Februar 2002 vorgelegten Fragen offensichtlich unzuständig.
 legung des Übereinkommens durch den Gerichtshof —
 Nationale Gerichte, die den Gerichtshof um Vorabentschei-
 (1) ABl. C 118 vom 18.5.2002.
 dung ersuchen können — Offensichtliche Unzuständigkeit
 des Gerichtshofes)
 (2002/C 202/01)
 (Verfahrenssprache: Französisch)
 Rechtsmittel der Dansk Rørindustri A/S gegen das Urteil
 (Vorläufige Übersetzung; die endgültige Übersetzung erscheint in der des Gerichts erster Instanz der Europäischen Gemein-
 Sammlung der Rechtsprechung des Gerichtshofes.) schaften (Vierte Kammer) vom 20. März 2002 in der
 Rechtssache T-21/99 (1), Dansk Rørindustri A/S gegen
 Kommission der Europäischen Gemeinschaften, eingelegt
 am 21. Mai 2002
 In der Rechtssache C-69/02 betreffend ein dem Gerichtshof
 vom Tribunal de paix Luxemburg (Luxemburg) in dem bei
 diesem anhängigen Rechtsstreit Tilly Reichling gegen Léon (Rechtssache C-189/02 P)
 Wampach, Beteiligter: Établissement d’assurances contre la
 vieillesse et l’invalidité, vorgelegtes Ersuchen um Vorabent- (2002/C 202/02)
 scheidung über die Auslegung des Übereinkommens vom
 27. September 1968 über die gerichtliche Zuständigkeit und
 die Vollstreckung gerichtlicher Entscheidungen in Zivil- und
 Handelssachen (ABl. 1972, L 299, S. 32) in der Fassung des Die Dansk Rørindustri A/S hat am 21. Mai 2002 ein Rechtsmit-
 Übereinkommens vom 9. Oktober 1978 über den Beitritt des tel gegen das Urteil des Gerichts erster Instanz der Euro-
 Königreichs Dänemark, Irlands und des Vereinigten König- päischen Gemeinschaften (Vierte Kammer) vom 20. März
 reichs Großbritannien und Nordirland (ABl. L 304, S. 1 und 2002 in der Rechtssache T-21/99, Dansk Rørindustri A/S
 — geänderter Text — S. 77), des Übereinkommens vom gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften, beim
 25. Oktober 1982 über den Beitritt der Republik Griechenland Gerichtshof der Europäischen Gemeinschaften eingelegt. Pro-
 (ABl. L 388, S. 1), des Übereinkommens vom 26. Mai zessbevollmächtigte der Rechtsmittelführerin sind die Rechts-
 1989 über den Beitritt des Königreichs Spanien und der anwälte K. Dyekjær-Hansen, K. Høegh og C. K. Lauridsen.
 ---pagebreak--- C 202/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 24.8.2002
 Die Rechtsmittelführerin beantragt, Es sei nicht zu bestreiten, dass der Wortlaut des Arti-
 kels 15 Absatz 2 der Verordnung Nr. 17 keine ausdrückli-
 — Artikel 3 der Entscheidung 1999/60/EG der Kommission che Beschränkung des Umsatzes innerhalb der EU vor-
 vom 21. Oktober 1998 in einem Verfahren gemäß Arti- nehme. Jedoch habe sich im Laufe der Zeit eine Auffas-
 kel 85 EG-Vertrag (Sache IV/35.691/E-4: Fernwärmetech- sung von der Bedeutung des relevanten Umsatzes durch-
 nik-Kartell) (ABl. 1999, L 24, S. 1) dahin gehend zu ändern, gesetzt, die sich zu einer herrschenden Auffassung ent-
 dass die der Rechtsmittelführerin auferlegte Geldbuße in wickelt habe, die nicht ohne weiteres mit rückwirkender
 Höhe von 1 475 000 ECU herabgesetzt wird, Kraft geändert werden könne.
 — hilfsweise das Urteil des Gerichts aufzuheben und die — Formfehler: Auch wenn der Gerichtshof die Entscheidung
 Rechtssache an dieses zur erneuten Prüfung hinsichtlich des Gerichts, der Anwendung der Leitlinien durch die
 der Höhe der Geldbuße zurückzuverweisen, Kommission zu folgen, bestätigen sollte, habe das Gericht
 fehlerhaft gehandelt, indem es nicht der Auffassung
 — der Kommission die der Dansk Rørindustri A/S im gefolgt sei, dass die rückwirkende Anwendung dieser
 Verfahren vor den beiden Gemeinschaftsgerichten ent- Leitlinien einen Verstoß gegen den Grundsatz des kontra-
 standenen Kosten aufzuerlegen. diktorischen Verfahrens darstelle, da die Rechtsmittel-
 führerin keine Möglichkeit gehabt habe, zu dieser geän-
 derten Praxis Stellung zu nehmen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 (1) ABl. C 100, S. 19.
 Durch die Bestätigung der von der Kommission festgesetzten (2) Erste Durchführungsverordnung zu den Artikeln 85 und 86 des
 Geldbuße habe das Gericht folgende Rechtsfehler begannen: Vertrages (ABl. Nr. 13 vom 21. Februar 1962, S. 204).
 (3) Mitteilung der Kommission vom Januar 1998 betreffend Leitlinien
 — Verstoß gegen die Verordnung Nr. 17 (2) in Verbindung für das Verfahren zur Festsetzung von Geldbußen, die gemäß
 mit einem allgemeinen Verhältnismäßigkeits- und Gleich- Artikel 15 Absatz 2 der Verordnung Nr. 17 und gemäß Artikel 65
 heitsgrundsatz dadurch, dass der Dansk Rørindustri A/S Absatz 5 EGKS-Vertrag festgesetzt werden (ABl. 1998, C 9, S. 3).
 eine Geldbuße auferlegt worden sei, die gegenüber der
 begangenen Zuwiderhandlung unverhältnismäßig sei,
 — Verstoß gegen die Verordnung Nr. 17 in Verbindung mit
 einem allgemeinen Grundsatz des Vertrauensschutzes
 durch die Anwendung der in den Leitlinien für die Rechtsmittel der 1. Isoplus Fernwärmetechnik Vertriebs-
 Verhängung von Geldbußen (3) aufgestellten Grundsätze, gesellschaft mbH, 2. Isoplus Fernwärmetechnik Gesell-
 die gegenüber den zum Zeitpunkt des streitigen Verfah- schaft mbH und 3. Isoplus Fernwärmetechnik GmbH
 rens und der Einleitung des Verfahrens geltenden erheb- gegen das Urteil des Gerichts erster Instanz der Euro-
 lich geändert worden seien: Es laufe den Zielen des päischen Gemeinschaften (Vierte Kammer) vom 20. März
 Vertrages und der Verordnung Nr. 17 zuwider, Leitlinien 2002 in der Rechtssache T-9/99, HFB Holding für
 für die Höhe der Geldbuße anzuwenden, die so ausgestal- Fernwärmetechnik Beteiligungsgesellschaft mbH &
 tet seien, dass die bezweckte und gebotene Abstufung Co. KG, HFB Holding für Fernwärmetechnik Beteiligungs-
 keinerlei Wert oder Bedeutung für kleine Unternehmen gesellschaft mbH, Verwaltungsgesellschaft, Isoplus
 haben. Dies bewirke erstens eine offensichtliche und Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH, Isoplus
 unangemessene Diskriminierung kleinerer Unternehmen Fernwärmetechnik Gesellschaft mbH und Isoplus
 und führe zweitens dazu, dass die bezweckte und gebote- Fernwärmetechnik GmbH gegen Kommission der Euro-
 ne Abstufung unter anderem nach dem Grad des Ver- päischen Gemeinschaften, eingelegt am 31. Mai 2002
 schuldens, der Dauer usw. gegenstandslos werde und
 einem völlig automatisierten Berechnungsverfahren wei- (Rechtssache C-202/02 P)
 che.
 Der Umstand, dass das Gericht den Faktor betreffend die (2002/C 202/03)
 Dauer der Zuwiderhandlung herabgesetzt habe, ohne
 dass dies auch nur die geringste Auswirkung habe,
 zeige, dass eine Abstufung der der Rechtsmittelführerin Isoplus Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH, Isoplus
 auferlegten Buße nach dem Umfang der Zuwiderhand- Fernwärmetechnik Gesellschaft mbH und Isoplus Fernwärme-
 lung nicht stattfinde und nicht stattfinden könne, wenn technik GmbH haben am 31. Mai 2002 beim Gerichtshof der
 die Leitlinien schematisch ohne Rücksicht auf die Größe Europäischen Gemeinschaften Rechtsmittel gegen das Urteil
 des Unternehmens angewandt würden. des Gerichts erster Instanz der Europäischen Gemeinschaften
 (Vierte Kammer) vom 20. März 2002 in der Rechtssache T-9/
 Es sei absurd, dass die Firma ABB als Anstifterin eine 99, HFB Holding für Fernwärmetechnik Beteiligungsgesell-
 Herabsetzung der Geldbuße wegen einer Zusammenar- schaft mbH & Co. KG, HFB Holding für Fernwärmetechnik
 beit erreicht habe, die in großem Umfang darin bestanden Beteiligungsgesellschaft mbH, Verwaltungsgesellschaft, Isoplus
 habe, die übrigen Kartellbeteiligten hineinzuziehen und Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH, Isoplus
 deren Teilnahme übertrieben darzustellen, während meh- Fernwärmetechnik Gesellschaft mbH und Isoplus Fernwärme-
 rere dieser auf Veranlassung der Firma ABB in das technik GmbH gegen Kommission der Europäischen Gemein-
 Kartell einbezogenen und daran fortgesetzt beteiligten schaften, eingelegt. Prozessbevolmächtigte der Rechtsmittel-
 Unternehmen ihre Tätigkeit auf dem Markt nach Durch- führer sind Rechtsanwälte P. Krömer und F. Nusterer, Zustel-
 führung des Kartellverfahrens hätten aufgeben müssen. lungsanschrift in Luxemburg.


text:
 26.11.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 347/4
 A Bíróság (első tanács) 2011. október 6-i ítélete — Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
 (C-493/09. sz. ügy) (1)
 (Tagállami kötelezettségszegés - EUMSZ 63. cikk és az EGT-Megállapodás 40. cikke - A tőke szabad mozgása - Külföldi és belföldi nyugdíjalapok - Társasági adó - Osztalék - Mentesség - Eltérő bánásmód)
 2011/C 347/04
 Az eljárás nyelve: portugál
 Felek
 Felperes: Európai Bizottság (képviselők: R. Lyal és M. Afonso, meghatalmazotti minőségben)
 Alperes: Portugál Köztársaság (képviselők: L. Inez Fernandes és H. Ferreira, meghatalmazotti minőségben)
 Tárgy
 Tagállami kötelezettségszegés — Az EUMSZ 63. cikk és az EGT-megállapodás 40. cikkének megsértése — A tőkemozgás korlátozása — Külföldi és nemzeti nyugdíjalapok — Osztalék — Adóztatás — Eltérő bánásmód
 Rendelkező rész
 1.
 A Portugál Köztársaság — mivel a társaságiadó-mentességet kizárólag a portugál illetőségű nyugdíjalapok számára tartotta fenn — nem teljesítette az EUMSZ 63. cikkből és az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló, 1992. május 2-i Megállapodás 40. cikkéből eredő kötelezettségeit.
 2.
 A Bíróság a Portugál Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.
 (1) HL C 37., 2010.2.13.


text:
Mardi, c’est donc la Belgique () est un film américain réalisé par Mel Stuart, sorti en 1969.
 Synopsis
 Un groupe de touristes américains se donnent pour visiter sept pays. Tout au long de cette course folle, des relations se nouent et se dénouent entre les voyageurs.
 Fiche technique
 Titre original :
 Titre français : Mardi, c’est donc la Belgique
 Réalisation : Mel Stuart
 Scénario : David Shaw
 Production : Stan Margulies
 Musique : Walter Scharf
 Photographie : Vilis Lapenieks
 Montage : David Saxon
 Pays d’origine : États-Unis
 Langue originale : anglais
 Format : couleur (DeLuxe) – 35 mm – 1,85:1 – mono
 Genre : comédie
 Durée :
 Date de sortie :
 :
 :
 Distribution
 Distinctions
 1969 : nomination dans la catégorie meilleur scénario.
 Lien externe
 Film américain sorti en 1969
 Comédie américaine
 Film tourné en Belgique
 Film tourné en Italie
 Film tourné aux Pays-Bas
 Film tourné en Suisse
 Film tourné à Londres
 Film se déroulant en Belgique
 Film se déroulant à Rome
 Film se déroulant à Venise
 Film se déroulant en Allemagne
 Film se déroulant aux Pays-Bas
 Film se déroulant en Suisse
 Film se déroulant à Londres