text:
 |
 52013PC0040
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */
 MOTIVERING
 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Säkerhetskraven
 intar en central plats när det gäller att utforma, bygga ut och driva
 infrastrukturer som kommit till via programmen Galileo och Egnos och som när de
 används kan påverka unionens och dess medlemsstaters säkerhet. Faktum är att
 satellitnavigeringssystemen på grund av sin strategiska dimension är känsliga
 infrastrukturer som är särskilt utsatta för missbruk. Med tanke på den alltmer
 utbredda användningen av satellitbaserad radionavigering inom många verksamhetsområden
 kan avbrott i tjänster dessutom orsaka omfattande skador i dagens samhälle.
 Enligt
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om
 det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos
 och Galileo)[1] ska kommissionen handlägga alla säkerhetsrelaterade aspekter av
 Galileo- och Egnosprogrammens två system. Systemens säkerhet är likväl i sig
 föremål för säkerhetsackreditering, som innebär kontroll av att systemen
 uppfyller säkerhetskraven och säkerställande av att relevanta
 säkerhetsbestämmelser och förordningar som är tillämpliga på rådet och
 kommissionen uppfylls. I likhet med övrig ackrediteringsverksamhet ska
 säkerhetsackrediteringen av de två europeiska satellitnavigeringssystemen skötas
 självständigt, särskilt i förhållande till alla de aktörer som deltar i arbetet
 med att utforma, konstruera och driva dessa system.
 Europeiska
 byrån för GNSS har ansvaret för ackrediteringen genom tillämpning av
 bestämmelserna i såväl Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr
 683/2008 som Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 av
 den 22 september 2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS och om
 upphävande av rådets förordning (EG) nr 1321/2004 om inrättandet av
 strukturer för förvaltning av de europeiska programmen för satellitbaserad
 radionavigering och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG)
 nr 683/2008[2]. I den senare förordningen anges villkoren för den
 ackrediteringsuppgift som byrån fått i uppdrag och särskilda föreskrifter finns
 om att beslut som avser säkerhetsackreditering ska fattas självständigt i
 förhållande till kommissionen och de enheter som ansvarar för genomförandet av
 programmen. Skyldigheten att agera självständigt bör även gälla övriga
 uppgifter som byrån fått i uppdrag att utföra.
 För
 att garantera att säkerhetsackrediteringen sköts på ett självständigt sätt, i
 stor utsträckning även i förhållande till övriga verksamheter som anförtrotts
 Europeiska byrån för GNSS, förses byrån i förordning (EU) nr 912/2010 med ett
 självständigt organ, styrelsen för säkerhetsackreditering, som tillsammans med
 den verkställande direktören och byråns styrelse utgör byråns tre organ.
 Styrelsen för säkerhetsackreditering har samma ställning som byråns styrelse
 och är ensam behörig att fatta ackrediteringsbeslut. Besluten fattas dock på
 byråns vägnar i likhet med beslut som fattas av byråns styrelse, eftersom
 endast byrån har status som juridisk person.
 Europeiska
 byrån för GNSS är således organiserad på ett särskilt sätt, eftersom det inom
 byrån finns en uppdelning mellan de verksamheter som avser
 säkerhetsackreditering av system och byråns övriga verksamhet, bl.a. ledningen
 av säkerhetscentrumet, deltagande i arbetet med att förbereda marknadsföringen
 av systemen och alla de verksamheter som kommissionen kan delegera till byrån.
 Den
 30 november 2011 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och
 rådets förordning om uppbyggnad och drift av de europeiska
 satellitnavigeringssystemen[3]. Tanken är att denna framtida GNSS-förordning ska ersätta förordning
 (EG) nr 683/2008 fr.o.m. den 1 januari 2014 och ange ramen för styrningen av
 programmen under perioden 2014–2020. I förordningen föreskrivs särskilt att
 största delen av de uppgifter som hänger samman med användningen av Galileo-
 och Egnossystemen ska tilldelas Europeiska byrån för GNSS. Den önskan som
 kommissionen ger uttryck för i sitt förslag om att delegera dessa uppgifter
 till byrån delas av Europaparlamentet och rådet, som har dryftat texten sedan
 början av 2012. Rådet antog den 7 juni 2012 en allmän partiell riktlinje
 (dokument 11105/12 av den 11 juni 2012) som bekräftar detta synsätt.
 Att
 Europeiska byrån för GNSS ska sköta driften av de båda systemen efter 2013
 beror dock på hur framtiden gestaltar sig för ackrediteringsverksamheterna inom
 byrån. Med hänsyn tagen till risken för intressekonflikter och att det inte
 samtidigt går att vara både kärande och svarande verkar det svårt att förena
 behovet av självständiga beslut om säkerhetsackreditering med den
 omständigheten att besluten fattas inom ett organ som också ansvarar för
 driften. Detta trots att styrelsen för säkerhetsackreditering enligt förordning
 (EU) nr 912/2010 som nämnt ska ha en viss självständighet. Kommissionen, som är
 medveten om detta problem, tänker sig i sitt förslag till framtida
 GNSS-förordning att säkerhetsackrediteringen av systemen skulle kunna vara en
 av byråns uppgifter ”fram till den 30 juni 2016”, då driften ska ha nått full
 omfattning. Kommissionen lämnar således öppet hur det blir med ackrediteringen
 efter detta datum, vilket får bli en fråga som ska behandlas i ett senare
 förslag.
 Kommissionens
 synsätt vad gäller datumet 30 juni 2016 har vunnit ett omfattande stöd i de
 olika parlamentsutskotten. I rådet har medlemsstaterna påpekat behovet av att
 ackrediteringsverksamheten sköts på ett självständigt sätt och uttryckt
 önskemål om att frågan om hur det ska bli med säkerhetsackrediteringen av
 systemen efter den 1 januari 2014 måtte få en lösning så snart som möjligt.
 Rådet antog dessutom den 7 juni 2012 en förklaring (dokument 11279/12 ADD 1)
 enligt vilken ackrediteringen bör utföras strikt oberoende i förhållande till
 övriga uppgifter som tilldelats Europeiska byrån för GNSS, att en strukturell
 och effektiv uppspaltning av byråns olika verksamheter bör genomföras i detta
 syfte senast den 1 januari 2014 och att ordföranden för styrelsen för
 säkerhetsackreditering bör vara ensam ansvarig för byråns ackrediteringsarbete.
 Rådet har i enlighet med detta uppmanat kommissionen att i god tid lägga fram
 ett förslag om ändring av förordning (EU) nr i denna riktning.
 Det
 är viktigt att lösa frågan om hur det ska bli med säkerhetsackrediteringen av
 de europeiska satellitnavigeringssystemen i samband med den kommande
 budgetramen för perioden 2014–2020. Detta innebär att förordning (EU) nr
 912/2010 måste ändras.
 En
 ändring av förordning (EU) nr 912/2010 är ett bra tillfälle att införa
 ändringar som gör att den blir förenlig med de principer som förekommer i den
 gemensamma förklaringen till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om
 decentraliserade organ, som kommissionen godkände den 12 juni 2012.
 Det
 ovannämnda förslag om en framtida GNSS-förordning som kommissionen antog den 30
 november 2011 och som gör det möjligt att tilldela Europeiska byrån för GNSS
 nya uppgifter (bl.a. uppgifter som avser driften), har stor inverkan på byråns
 personalbehov och därmed också på dess framtida budget. Det är därför viktigt
 att ändra finansieringsöversikten för förordning (EU) nr 912/2010.
 2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH
 KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 Kommissionens
 förslag har inte varit föremål för någon konsekvensbedömning och inte föregåtts
 av några formella samråd med berörda parter.
 Eftersom
 det rör sig om ändringar som har till syfte att anpassa förordning (EU) nr
 912/2010 till principerna för den interinstitutionella strategin rörande
 decentraliserade byråer, har en konsekvensbedömning och formella samråd med
 berörda parter inte behövts, eftersom denna strategi i sig var ett resultat av
 samråd mellan kommissionen, rådet och Europaparlamentet.
 Vad
 gäller de ändringar som avser säkerhetsackreditering av europeiska
 satellitnavigeringssystem bör det noteras att medlemsstaterna, som är mycket
 involverade i alla säkerhetsfrågor, i det här fallet är de viktigaste – kanske
 t.o.m. de enda – berörda parterna bortsett från EU-institutionerna och
 Europeiska byrån för GNSS. Medlemsstaterna har konsulterats i denna fråga i
 samband med diskussionerna om den framtida GNSS-förordningen i rådet, som
 meddelade sin ståndpunkt i ovannämnda förklaring av den 7 juni 2012. Dessutom
 har bestämmelserna i den modell som slutligen valdes diskuterats ingående med
 Europeiska byrån för GNSS. Europaparlamentet har förelagts förslaget till den
 framtida GNSS-förordningen, men ännu inte tagit ställning i denna fråga.
 De
 olika tänkbara teoretiska lösningarna för säkerhetsackreditering av systemen
 efter 2013 har gåtts igenom. Det rör sig om sex olika alternativa lösningar.
 1) Säkerhetsackrediteringen överlåts på den privata sektorn:
 Säkerhetsackrediteringen
 av de europeiska satellitnavigeringssystemen har direkt relevans för säkerheten
 för unionen och dess medlemsstater, som vill delta aktivt i
 ackrediteringsarbetet och ackrediteringsbesluten. Därför kan det inte på allvar
 bli tal om att överlåta en sådan ackrediteringsverksamhet på den privata
 sektorn.
 2) En ny tillsynsmyndighet skapas för säkerhetsackreditering:
 Det
 kan synas klokt att inrätta en tillsynsmyndighet för säkerhetsackrediteringen
 av europeiska GNSS-system, men planerna hindras av att EU-institutionerna sedan
 flera år tillbaka inte vill inrätta några nya tillsynsmyndigheter. Dessutom
 skulle denna lösning bli dyr, rentav oproportionerligt dyr, sett till de reella
 behoven. Faktum är att ett dussintal fast anställda ansvarar för säkerhetsackrediteringen
 av systemen.
 3) Säkerhetsackrediteringen överlåts på en befintlig tillsynsmyndighet:
 Ett
 alternativ till att inrätta en ny myndighet vore att låta en befintlig
 myndighet sköta säkerhetsackrediteringen. Av de olika unionsmyndigheterna
 förefaller endast Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (AESA) och, i mindre
 utsträckning, Europeiska försvarsbyrån vara i stånd att svara för
 säkerhetsackrediteringen av komplexa system som Galileo och Egnos.
 Det
 bör dock påpekas att ett sådant ackrediteringsuppdrag inte faller inom ramen
 för de uppgifter dessa myndigheter har i dagens läge. Eftersom AESA på sikt ska
 börja sköta certifieringen av Egnos finns det dessutom en allvarlig risk för
 intressekonflikter mellan denna framtida certifieringsuppgift och ett eventuellt
 säkerhetsackrediteringsuppdrag. Vad gäller Europeiska försvarsbyrån, som främst
 har till uppgift att främja samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller
 vapen och försvarsindustri, skulle en överföring av säkerhetsackrediteringen av
 Galileo och Egnos kunna verka strida mot påståendena att de är civila system
 under civil kontroll.
 4)
 Säkerhetsackrediteringen överlåts på kommissionen:
 I
 samband med förberedelserna 2007 med förordning (EG) nr 683/2008, som har
 reformerat styrningen av programmen, planerade man att anförtro kommissionen
 säkerhetsackrediteringen av de europeiska satellitnavigeringssystemen. Man
 avstod då från denna lösning eftersom den verkade omöjlig att förena med kravet
 på oberoende, eftersom kommissionen enligt den förordningen ska ”handlägga alla
 frågor som har att göra med systemens säkerhet”. Samma problem kvarstår i dag
 eftersom det också i den framtida GNSS-förordningen, som ska ersätta förordning
 (EG) nr 683/2008 fr.o.m. den 1 januari 2014, är tänkt att kommissionen ska garantera
 programmens säkerhet och även systemens. Dessutom är medlemsstaterna mycket
 måna om strukturen på styrelsen för säkerhetsackreditering i dess nuvarande
 utformning inom Europeiska byrån för GNSS och det vore rent administrativt
 svårt att ympa in en sådan myndighet i kommissionens avdelningar.
 5) Säkerhetsackrediteringen överlåts på rådet:
 Att
 överlåta säkerhetsackrediteringen av de europeiska GNSS-systemen på rådet har
 många fördelar. För det första deltar rådet överhuvudtaget inte i förvaltningen
 av programmen och dess oberoende skulle inte ifrågasättas. Vidare har rådet
 viss sakkunskap när det gäller ackreditering av komplexa system eftersom det
 redan har ackrediterat ett femtiotal system för sina egna behov. Dessutom är
 rådet bäst skickat att ta de politiska konsekvenserna av ackrediteringsbeslut,
 som kan få betydande följder för genomförandet av programmen i fråga om
 kostnader och tidsplan. Slutligen gäller att de medlemsstater som vill delta
 mycket aktivt i ackrediteringsprocessen naturligtvis är mycket bättre
 representerade i rådet än i övriga unionsorgan.
 Nackdelarna
 med denna lösning väger ändå tyngre än fördelarna. Rådet är inget
 förvaltningsorgan, och även om det i praktiken har erfarenhet av att
 ackreditera flera system har det hittills enbart varit fråga om interna system
 som ska säkra rådets egen funktion. Dessutom gäller att om strukturen för
 styrelsen för säkerhetsackreditering, jämte underordnade organ, i nuvarande
 form förs över till och direkt inympas i rådets generalsekretariat, med sin
 personal med bl.a. fast anställda tjänstemän, medför detta rent administrativt
 samma problem som en överföring till kommissionen.
 6) Verksamheterna
 inom Europeiska byrån för GNSS uppdelas tydligare:
 I
 det här fallet handlar det om att byråns interna organisation ändras så att det
 inte längre kan råda några tvivel om att ackrediteringen är oberoende i
 förhållande till byråns övriga verksamheter.
 Denna
 lösning, som innebär en ytterligare uppdelning av verksamheterna vid Europeiska
 byrån för GNSS och större självständighet för de två olika enheterna under
 samma rättsliga och institutionella tak, gör det möjligt att garantera en
 tillräcklig grad av självständighet vid ackrediteringsarbetet och det har
 slutligen visat sig vara den lösning som är minst kostsam och enklast och
 lättast att genomföra. Denna lösning rekommenderades dessutom av rådet i dess
 förklaring av den 7 juni 2012.
 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER
 Vad
 gäller behovet av att garantera oberoendet för de verksamheter som hänger
 samman med säkerhetsackrediteringen av systemen och att i detta syfte förstärka
 uppdelningen mellan detta arbete och övriga verksamheter i Europeiska byrån för
 GNSS, innebär förslaget i huvudsak att styrelsen för säkerhetsackreditering och
 dess ordförande ges större befogenheter och att dessa delvis anpassas till
 byråns styrelses och den verkställande direktörens befogenheter.
 Tanken
 är således att styrelsen för säkerhetsackreditering ska förbereda och godkänna
 den del av byråns arbetsprogram som beskriver de operativa verksamheter som
 hänger samman med säkerhetsackrediteringen av systemen samt den del av den
 årliga rapporten om byråns verksamhet och planer som hänger samman med
 säkerhetsackrediteringen av systemen och i god tid översända dem till styrelsen
 så att de kan fogas till byråns arbetsprogram och årsrapport. Styrelsen för
 säkerhetsackreditering ska också fungera som disciplinär myndighet över sin
 ordförande.
 Ordföranden
 för styrelsen för säkerhetsackreditering ges, vad gäller
 säkerhetsackrediteringen, en roll som är jämförbar med den verkställande
 direktörens med avseende på byråns övriga verksamheter. Förutom det ansvar att
 företräda byrån som ordföranden redan har enligt förordning (EU) nr 912/2010 i
 dess nuvarande lydelse, ska han eller hon i fortsättningen även leda säkerhetsackrediteringsarbetet
 under ledning av styrelsen för säkerhetsackreditering och garantera
 genomförandet av den del av byråns arbetsprogram som gäller ackreditering.
 Ordföranden kan också uppmanas av Europaparlamentet eller rådet att lägga fram
 en rapport om fullgörandet av sina uppgifter och lämna en redogörelse inför
 dessa institutioner.
 Anpassningen
 till principerna i den interinstitutionella strategin rörande decentraliserade
 organ rör bl.a. reglerna för styrelsebeslut, mandattidens längd för ledamöterna
 av byråns styrelse och styrelsen för säkerhetsackreditering samt för deras
 ordföranden, förekomsten av ett flerårigt arbetsprogram, byråns styrelses
 befogenheter när det gäller personalförvaltning, utvärdering och översyn av
 arbetsordningen, förebyggandet av intressekonflikter samt behandlingen av
 känslig information som inte är sekretessbelagd.
 4. BUDGETKONSEKVENSER
 De
 rättsliga aspekterna av förslaget i punkt 3 ovan har i sig inte några
 budgetkonsekvenser.
 Däremot
 får de nya personalbehoven finansiella konsekvenser i finansieringsöversikten
 för förordning (EU) nr 912/2010 som åtföljer förslaget med anledning av de nya
 uppgifter som byrån kan komma att tilldelas, t.ex. driften av de europeiska
 GNSS-systemen. I budgettermer har de nödvändiga beloppen redan tagits med i
 kommissionens förslag för nästa budgetram för 2014–2020. De kommer att
 finansieras genom omfördelning inom budgetrubrikerna för GNSS-programmen på
 samma sätt som tilläggsbehoven för år 2013. Det bör noteras att de utgifter som
 avser byråns nya personalbehov delvis kommer att kompenseras genom att
 kommissionens tjänsteförteckning kommer att reduceras med 30 tjänster under
 samma period 2014–2020. Budgetdetaljerna anges i den bifogade
 finansieringsöversikten för rättsakter.
 Det
 bör i alla händelser påpekas att de siffror som nämns i finansieringsöversikten
 är beroende av att budgetmyndigheten antar budgetramen för 2014–2020 och att
 den framtida GNSS-förordningen antas.
 2013/0022 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 om
 inrättande av Europeiska byrån för GNSS
 EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET HAR
 ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt, särskilt artikel 172,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag,
 efter översändande av utkastet till
 lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[4],
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande[5],
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet,
 och
 av följande skäl:
 (1) Av de kombinerade
 bestämmelserna i artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr
 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska
 satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo)[6] och artikel 2 i
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 om inrättande av
 Europeiska byrån för GNSS och om upphävande av rådets förordning (EG) nr
 1321/2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska
 programmen för satellitbaserad radionavigering och om ändring av
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008[7] följer att Europeiska byrån för
 GNSS (nedan kallad byrån) sköter säkerhetsackrediteringen av de europeiska
 satellitnavigeringssystemen (nedan kallade systemen) och, i detta syfte inleder
 och övervakar tillämpningen av säkerhetsförfaranden och genomför inspektioner
 av systemens säkerhet.
 (2) Förordning (EU) nr 912/2010,
 särskilt i kapitel III, förklarar på vilka villkor byrån utför sina uppgifter
 vad gäller säkerhetsackreditering av systemen. I synnerhet föreskrivs att
 besluten om säkerhetsackreditering ska fattas oberoende i förhållande till
 kommissionen och de enheter som ansvarar för genomförandet av de europeiska
 satellitnavigeringsprogrammen (nedan kallade programmen) och att
 säkerhetsackrediteringsmyndigheten därmed är ett självständigt organ inom byrån
 som fattar oberoende beslut.
 (3) Genom tillämpning av denna
 princip inrättas genom förordning (EU) nr 912/2010 styrelsen för säkerhetsackreditering
 av europeiska GNSS-system (nedan kallad styrelsen för säkerhetsackreditering)
 som, parallellt med byråns styrelse och den verkställande direktören, är ett av
 de tre organen inom byrån. Förstnämnda organ ska utföra de uppgifter som anförtrotts
 byrån vad avser säkerhetsackreditering och på byråns vägnar fatta beslut om
 säkerhetsackreditering. Det ska fastställa sin arbetsordning och utse sin
 ordförande.
 (4) Europaparlamentets och rådets
 förordning (EU) nr xxx/2013 om uppbyggnad och drift av de europeiska
 satellitnavigeringssystemen[8],
 som ersätter förordning (EG) nr 683/2008 och träder i kraft den 1 januari 2014,
 anger ledningsstrukturen för programmen under perioden 2014–2020. Byrån kommer
 att få fler uppgifter och kommer framförallt att kunna spela en viktig roll i
 samband med driften av systemen.
 (5) I detta nya sammanhang är det
 ytterst viktigt att styrelsen för säkerhetsackreditering verkligen kan fullgöra
 sina uppgifter helt självständigt, särskilt i förhållande till byråns övriga
 organ och verksamheter. Det är således av stor betydelse att inom själva byrån
 separera ackrediteringsverksamheten från byråns övriga verksamheter, såsom
 ledningen av säkerhetscentrumet, arbetet med att marknadsföra systemen och
 övriga verksamheter som kommissionen kan tänkas delegera till byrån, särskilt
 när det gäller driften av systemen. Därför bör en konkret och effektiv
 strukturell uppdelning av byråns olika verksamheter genomföras senast den 1
 januari 2014.
 (6) För att detta ska kunna ske
 är det viktigt att ändra förordning (EU) nr 912/2010, främst för att ge
 styrelsen för säkerhetsackreditering och dess ordförande större självständighet
 och befogenheter som till stor del jämställs med byråns styrelse och
 verkställande direktör, med en skyldighet till samarbete mellan byråns olika
 organ.
 (7) Styrelsen för
 säkerhetsackreditering och inte byråns styrelse bör lämpligen förbereda och
 godkänna den del av byråns arbetsprogram som beskriver de operativa
 verksamheter som hänger samman med säkerhetsackrediteringen av systemen samt
 den del av den årliga rapporten om byråns verksamhet och planer som hänger
 samman med säkerhetsackrediteringen av systemen och i god tid översända dem
 till byråns styrelse för att fogas till byråns arbetsprogram och årliga
 rapport. Den bör också utöva disciplinär myndighet över sin ordförande.
 (8) Ordföranden för styrelsen för
 säkerhetsackreditering bör helst ges en roll som är jämförbar med den
 verkställande direktörens roll inom byråns övriga verksamheter. Förutom att
 företräda byrån redan som redan föreskrivs enligt förordning (EU) nr 912/2010 i
 dess lydelse av den 22 september 2010, bör ordföranden för styrelsen för
 säkerhetsackreditering således ha hand om säkerhetsackrediteringsarbetet under
 ledning av nämnda styrelse och genomföra den del av byråns arbetsprogram som
 avser ackreditering. Ordföranden bör också, på uppmaning av Europaparlamentet
 eller rådet, kunna lägga fram en rapport om utförandet av sina uppgifter och
 att göra ett uttalande inför institutionerna.
 (9) Dessutom vore det ändamålsenligt
 för att bevara oberoendet för styrelsen för säkerhetsackreditering och undvika
 eventuella intressekonflikter att styrelsen för säkerhetsackreditering och den
 personal inom byrån som den förfogar över utför sitt arbete på en plats som
 garanterar deras oberoende och självständighet i förhållande till byråns övriga
 verksamheter, särskilt i förhållande till de operativa verksamheterna i samband
 med driften av systemen och för byråns interna personalregler för att garantera
 oberoendet och självständigheten för den personal som utför
 säkerhetsackreditering i förhållande till den personal som utför byråns övriga
 uppgifter.
 (10) Eftersom flera tredjeländer
 deltar i EU:s GNSS-program, däribland i säkerhetsfrågor, bör det dessutom
 uttryckligen föreskrivas att företrädare för tredjeländer kan delta i det
 arbete som utförs av styrelsen för säkerhetsackreditering, på villkor som
 återstår att fastställa.
 (11) Förordning (EU) nr 912/2010
 måste bringas i överensstämmelse med principerna i Europaparlamentets, rådets
 och kommissionens gemensamma strategi avseende decentraliserade byråer som de
 tre institutionerna antog den 5 juli, 26 juni respektive 12 juni 2012, särskilt
 vad gäller reglerna för antagande av styrelsebeslut, mandatperioden för
 ledamöterna i byråns styrelse och styrelsen för säkerhetsackreditering och för
 deras ordföranden, förekomsten av ett flerårigt arbetsprogram, byråns styrelses
 befogenheter när det gäller personalförvaltning, utvärdering och ändring av
 arbetsordningen, förebyggande av intressekonflikter samt behandlingen av
 känslig information som inte är sekretessbelagd.
 (12) Under hela utgiftscykeln bör
 Europeiska unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella
 åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter,
 att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts
 felaktigt och att fastställa påföljder vid behov.
 (13) Eftersom artikel [8] i
 förordning (EU) nr xxx/2013 (den framtida GNSS-förordningen) ger
 medlemsstaterna möjlighet att bidra med extra medel för att finansiera vissa
 programinslag, bör byrån slutligen tillåtas tilldela offentliga kontrakt
 gemensamt med medlemsstaterna när så behövs för att den ska kunna utföra sina
 uppgifter.
 (14) Därför bör förordning (EG) nr
 912/2010 ändras.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Förordning (EU) nr 912/2010 ska ändras på
 följande sätt:
 1. Artikel 3 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 3
 Interna organ
 1. Byråns interna organ ska vara
 följande:
 a)
 Styrelsen.
 b)
 Verkställande direktören.
 c)
 Styrelsen för säkerhetsackreditering av europeiska
 GNSS-system.
 2. Byråns organ ska utföra de
 uppgifter som definieras i artikel 6, 8 respektive 11 i överensstämmelse med de
 riktlinjer som utfärdats av kommissionen i enlighet med artikel 16 i förordning
 (EG) nr 683/2008.
 3. Styrelsen och verkställande
 direktören å ena sidan och styrelsen för säkerhetsackreditering för europeiska
 GNSS-system och dess ordförande å andra sidan ska samarbeta för att se till att
 byrån fungerar på det sätt som föreskrivs i byråns interna regler, till exempel
 styrelsens arbetsordning, arbetsordningen för styrelsen för
 säkerhetsackreditering, de finansiella bestämmelser som ska tillämpas på byrån,
 bestämmelserna om tillämpning av tjänsteföreskrifterna samt villkoren för
 tillgång till handlingar.”
 2. Artikel 4 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 4
 Rättslig status och lokalkontor
 1. Byrån ska vara ett
 unionsorgan. Den ska ha status som juridisk person.
 2. Byrån ska i varje medlemsstat
 ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt
 den nationella lagstiftningen. Den ska särskilt kunna förvärva eller avyttra
 lös och fast egendom och föra talan inför domstolar och andra myndigheter.
 3. Byrån får besluta att inrätta
 lokalkontor i medlemsstaterna, förutsatt att dessa samtycker, eller i
 tredjeländer som deltar i byråns arbete i enlighet med artikel 23.
 Bestämmelserna om inrättandet av byrån och dess
 verksamhet i medlemsstaterna och mottagande tredjeländer och om de förmåner
 dessa beviljat den verkställande direktören, styrelseledamöterna, byråns
 personal och deras familjemedlemmar omfattas av särskilda avtal mellan byrån
 och dessa medlemsstater och läner. De särskilda avtalen ska godkännas av
 styrelsen.
 Medlemsstaterna och mottagande tredjeländer ska
 erbjuda en optimal ram för byråns verksamhet, som särskilt innebär följande:
 a) Lokalerna ska vara tillgängliga.
 b) Det ska finnas en
 utbildningsinfrastruktur som lämpar sig för barnen till anställda och
 utstationerade nationella experter.
 c) Anställdas familjemedlemmar och
 utstationerade nationella experter ska ha tillträde till arbetsmarknaden samt
 tillgång till det sociala trygghetssystemet och hälso- och sjukvård.
 4. Med förbehåll för vad som
 anges i artikel 11a.1 d ska byrån företrädas av sin verkställande direktör.
 3. Artikel 5 ska ändras på följande
 sätt:
 a)
 Punkt 2 ska ersättas med följande:
 ”2. Styrelsen ska bestå av
 a) en företrädare som utses av varje
 medlemsstat,
 b) fem företrädare som utses av
 kommissionen, och
 c) en företrädare utan rösträtt som utses
 av Europaparlamentet.
 Styrelseledamöternas mandatperiod ska vara fyra år
 och den kan förnyas.
 En företrädare för styrelsen för
 säkerhetsackreditering av europeiska GNSS-system, en företrädare för unionens
 höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den
 höga representanten) och en företrädare för Europeiska rymdorganisationen
 (nedan kallad ESA) ska bjudas in att delta som observatörer i styrelsens
 möten.”
 b)
 Punkt 4 ska ersättas med följande:
 ”4. Styrelsen ska bland sina ledamöter välja en
 ordförande och en vice ordförande. Vice ordföranden ska automatiskt ersätta
 ordföranden när denne är förhindrad att utöva sina uppgifter. Mandatperioden
 för ordföranden och vice ordföranden ska vara två år, vilken kan förnyas en
 gång, och ska upphöra när de inte längre är styrelseledamöter.”
 c)
 Punkt 6 ska ersättas med följande:
 ” 6. Om inte annat föreskrivs i denna
 förordning ska styrelsen fatta sina beslut med absolut majoritet av de
 ledamöter som är röstberättigade.
 Två tredjedelars majoritet av samtliga ledamöter
 med rösträtt krävs för val av ordförande och vice ordförande för styrelsen samt
 för antagande av budgeten och arbetsprogrammen.”
 4. Artikel 6 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 6
 Styrelsens uppgifter
 1. Styrelsen ska se till att
 byrån fullgör det uppdrag som den anförtrotts på de villkor som fastställs i
 denna förordning och fatta alla nödvändiga beslut i detta avseende, utan att
 det påverkar de befogenheter som styrelsen för säkerhetsackreditering har
 tilldelats för de verksamheter som omfattas av kapitel III.
 2. Styrelsen ska också
 a)
 senast den 30 juni det första året av den fleråriga
 budgetram som föreskrivs i artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens
 funktionssätt, anta byråns fleråriga arbetsprogram för den period som omfattas
 av den fleråriga budgetramen efter att i detta program ha tagit med den del som
 utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11.3
 b, och efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,
 b)
 senast den 15 november varje år anta byråns
 arbetsprogram för det kommande året efter att i detta program ha tagit med den
 del som utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med
 artikel 11.3 c, och efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,
 c)
 utöva de budgetfunktioner som avses i artikel 13.5,
 13.6, 13.10 och 13.11 och artikel 14.5,
 d)
 kontrollera driften av säkerhetscentrumet för
 Galileo (nedan kallat säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo eller GSMC), i
 enlighet med artikel 16 a ii i förordning (EG) nr 683/2008,
 e)
 anta tillämpningsföreskrifter till
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001
 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens
 handlingar(*), i enlighet med artikel 21,
 f)
 anta den årliga rapporten om byråns verksamhet och
 planer efter att i denna ha tagit med den del som utarbetats av styrelsen för
 säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 11.3 d och översända rapporten
 till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten senast den 1
 juli,
 g)
 säkerställa lämplig uppföljning av slutsatserna och
 rekommendationerna i de utvärderingar som avses i artikel 26 samt i de
 undersökningar som utförts av Europeiuska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),
 och i olika interna eller externa revisionsrapporter och till budgetmyndigheten
 översända all information med relevans för resultaten av
 utvärderingsförfarandena,
 h)
 konsulteras av verkställande direktören om de
 delegeringsavtal som ingåtts mellan kommissionen och byrån enligt artikel [15.1
 d] i förordning [den framtida GNSS-förordningen] innan avtalen
 undertecknas,
 i)
 anta sin arbetsordning.
 3. Vad gäller byråns personal
 har styrelsen de befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt
 tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och den myndighet som
 har befogenhet att ingå avtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda
 i Europeiska gemenskaperna (nedan kallat befogenheter som
 tillsättningsmyndighet).
 I enlighet med förfarandet i artikel 110 i
 tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen kan styrelsen fatta
 ett beslut på grundval av artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i
 Europeiska unionen och artikel 6 i anställningsvillkoren för övriga anställda i
 Europeiska gemenskaperna om att delegera befogenheter som tillsättningsmyndighet
 till den verkställande direktören och fastställa villkoren för när denna
 delegering av befogenheter kan upphävas. Den verkställande direktören får vidaredelegera
 dessa befogenheter.
 Vid tillämpning av andra stycket kan styrelsen om
 synnerliga skäl föreligger genom ett beslut tillfälligt upphäva en delegering till
 den verkställande direktören av befogenheter som tillsättningsmyndighet och de
 befogenheter som denne vidaredelegerat, och utöva dem själv eller delegera dem till
 en av sina ledamöter eller en annan anställd än den verkställande direktören.
 Genom undantag från andra stycket ska styrelsen
 till ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering delegera de
 befogenheter som avses i första stycket vad gäller rekrytering, bedömning och
 ändring av lönegradsplaceringen för anställda som deltar i de verksamheter som
 omfattas av kapitel III samt eventuella disciplinära åtgärder mot dessa
 anställda.
 Styrelsen ska anta tillämpningsföreskrifter till
 tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och
 anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna enligt
 det förfarande som anges i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna. Den ska först
 samråda med styrelsen för säkerhetsackreditering och ta vederbörlig hänsyn till
 dess synpunkter vad gäller rekrytering, bedömning och ändring av
 lönegradsplaceringen för anställda som deltar i de verksamheter som omfattas av
 kapitel III samt eventuella disciplinära åtgärder.
 Styrelsen ska också vidta åtgärder som gäller
 utstationering av nationella experter som avses i artikel 15c, efter att ha
 samrått med styrelsen för säkerhetsackreditering och tagit vederbörlig hänsyn
 till dess synpunkter.
 4. Styrelsen utser den
 verkställande direktören och kan förlänga eller upphäva dennes mandat i
 enlighet med artikel 15b.4. Styrelsen utövar disciplinär myndighet över den
 verkställande direktören.
 _________________
 (*) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.”
 5. Artikel 7 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 7
 Verkställande
 direktören
 Byrån leds av sin verkställande direktör, som
 utför sina arbetsuppgifter under styrelsens överinseende, utan att det påverkar
 de befogenheter som genom artiklarna 11 och 11a tilldelats styrelsen för
 säkerhetsackreditering och dennas ordförande enligt artikel 11.”
 6. Artikel 8 ska ändras på följande
 sätt:
 ”Artikel 8
 Den verkställande
 direktörens arbetsuppgifter
 Verkställande direktören
 1. ska ha ansvaret för att företräda byrån,
 med undantag för verksamhet och beslut i enlighet med kapitlen II och III, samt
 svara för dess ledning, ska underteckna de delegeringsavtal som ingåtts mellan
 kommissionen och byrån enligt artikel [15.1 d] i förordning [den framtida
 GNSS-förordningen],
 2. ska förbereda styrelsens arbete och, utan
 rösträtt, delta i styrelsens arbete,
 3. ska under styrelsens överinseende svara för
 genomförandet av byråns årliga arbetsprogram, med undantag för den del av
 programmet som omfattas av kapitel III,
 4. ska vidta alla nödvändiga åtgärder för
 att se till att byrån verkar i enlighet med denna förordning, bl.a. genom att
 anta föreskrifter för den interna administrationen och offentliggörandet av
 meddelanden,
 5. ska göra en preliminär beräkning av
 byråns inkomster och utgifter i enlighet med artikel 13 och genomföra budgeten
 i enlighet med artikel 14,
 6. ska varje år, med vederbörlig hänsyn tagen
 till de synpunkter som ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering
 lagt fram vad gäller de verksamheter som omfattas av kapitel III, utarbeta ett
 utkast till en allmän rapport och lägga fram det för styrelsen,
 7. ska se till att byrån, som huvudman för
 GSMC, kan följa de föreskrifter som anges i gemensam åtgärd 2004/552/Gusp,
 8. ska fastställa byråns
 organisationsstruktur och förelägga styrelsen denna för godkännande,
 9. ska, med avseende på byråns personal,
 utöva de befogenheter som avses i artikel 6.3 första stycket i den mån dessa
 befogenheter ska delegeras till honom eller henne i enlighet med andra stycket
 i samma punkt,
 10. får med styrelsens godkännande vidta de
 åtgärder som krävs för att inrätta lokalkontor i medlemsstaterna i enlighet med
 artikel 4,
 11. ska se till att sekretariatet och alla
 nödvändiga resurser för att verksamheten ska fungera väl tillhandahålls
 styrelsen för säkerhetsackreditering och de organ som avses i artikel 11.11.
 12. ska utarbeta en åtgärdsplan för
 övervakning av slutsatser och rekommendationer om de utvärderingar som gjorts
 och halvårsvis lämna en rapport till kommissionen om de framsteg som gjorts,
 13. ska vidta följande åtgärder till skydd för
 unionens ekonomiska intressen:
 i) vidta åtgärder mot bedrägeri, korruption och
 annan olaglig verksamhet samt vidta verkningsfulla övervakningsåtgärder,
 ii) om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt
 utbetalda medel genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa
 och ekonomiska påföljder,
 14. ska utarbeta en
 bedrägeribekämpningsstrategi för byrån och översända den till styrelsen för
 godkännande.”
 7. Följande artikel ska införas som
 artikel 8a:
 ”Artikel 8a
 Arbetsprogram och
 årsrapport
 1. I det fleråriga arbetsprogram
 som avses i artikel 6.2 a anges de åtgärder som byrån ska genomföra inom den
 period som omfattas av den fleråriga budgetramen enligt artikel 312 i fördraget
 om Europeiska unionen funktionssätt, däribland de åtgärder med anknytning till
 internationella förbindelser och kommunikation som byrån ansvarar för. I detta
 program fastställs vilka personella och ekonomiska resurser som ska avsättas
 för varje verksamhet. Resultatet av de utvärderingar som avses i artikel 26
 kommer att beaktas i programmet.
 2. På grundval av det fleråriga
 arbetsprogrammet fastställs i det årliga arbetsprogram som avses i artikel 6.2
 b vilka åtgärder byrån ska genomföra under det kommande året, däribland de
 åtgärder med anknytning till internationella förbindelser och kommunikation som
 byrån ansvarar för. I detta program fastställs vilka personella och ekonomiska
 resurser som ska avsättas för varje verksamhet. I informationssyfte ska det
 innehålla de uppgifter som kommissionen, i förekommande fall, har delegerat
 till byrån enligt artikel [15.1 d i förordningen (den framtida GNSS-förordningen).
 3. I den årliga allmänna rapport
 som avses i artikel 8 f görs en inventering av genomförandet av byråns
 arbetsprogram.”
 8. Artikel 10 g ska ersättas med
 följande:
 ”g) Ackrediteringsmyndigheten för de europeiska
 GNSS-systemen är ett självständigt organ inom byrån som fattar helt oberoende
 beslut, även i förhållande till kommissionen och andra organ med ansvar för att
 genomföra programmen samt i förhållande till byråns verkställande direktör och
 styrelse.”
 9. Artikel 11 ska ändras på följande
 sätt:
 a)
 Punkt 3 ska ersättas med följande:
 ”3. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska
 a) sköta säkerhetsackrediteringen av system
 för att fastställa att systemen överensstämmer med de säkerhetskrav som avses i
 artikel 13 i förordning (EG) nr 683/2008 och med de relevanta
 säkerhetsbestämmelser och förordningar som är tillämpliga på rådet och
 kommissionen,
 b) utarbeta och godkänna den del av det
 fleråriga arbetsprogrammet enligt artikel 8.1 som avser operativa verksamheter
 enligt detta kapitel och de personella och ekonomiska resurser som är
 nödvändiga för att genomföra dem, och i god tid översända det till styrelsen så
 att det kan tas in i det berörda fleråriga arbetsprogrammet,
 c) utarbeta och godkänna den del av det
 årliga arbetsprogrammet enligt artikel 8.2 som avser operativa verksamheter i
 föreliggande kapitel och de personella och ekonomiska resurser som är
 nödvändiga för att genomföra dem, och i god tid översända det till styrelsen så
 att det kan tas in i arbetsprogrammet i fråga,
 d) utarbeta och godkänna den del av den
 årliga rapporten enligt artikel 6.2 f som avser byråns verksamhet och planer i
 föreliggande kapitel och de personella och ekonomiska resurser som är
 nödvändiga för att slutföra den och i god tid översända den till styrelsen så
 att den kan tas in i rapporten i fråga.
 e) utöva disciplinär myndighet över sin
 ordförande.
 f) fastställa sin arbetsordning.”
 b)
 Punkterna 7 och 8 ska ersättas med följande:
 ”7. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska bestå
 av en företrädare per medlemsstat, en företrädare för kommissionen och en
 företrädare för den höga representanten. Mandattiden för ledamöterna i
 styrelsen för säkerhetsackreditering ska vara fyra år med möjlighet till
 förlängning. En företrädare för ESA ska bjudas in att delta i styrelsemötena i styrelsen
 för säkerhetsackreditering som observatör. Deltagande av företrädare för
 tredjeländer och villkoren för detta ska i förekommande fall fastställas i de
 överenskommelser som avses i artikel 23.
 8. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska bland
 sina ledamöter välja en ordförande och en vice ordförande med två tredjedelars
 majoritet bland de ledamöter som har rösträtt. Vice ordföranden ska automatiskt
 ersätta ordföranden när denne är förhindrad att fullgöra sina åligganden.
 Styrelsen för säkerhetsackreditering ska ha
 befogenhet att avsätta ordföranden och vice ordföranden. Styrelsen ska fatta
 sitt beslut om avsättning med två tredjedelars majoritet.
 Mandatperioden för ordföranden och vice
 ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering ska vara två år, med
 möjlighet till förlängning. Mandatperioden upphör när ordföranden eller vice
 ordföranden inte längre är ledamot i styrelsen för säkerhetsackreditering.”
 c)
 Punkt 9 ska utgå.
 d)
 Punkt 10 ska ersättas med följande:
 ”10. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska ha
 tillgång till alla personella och materiella resurser som krävs för att
 tillhandahålla lämpligt administrativt stöd och göra det möjligt för den att
 tillsammans med de organ som anges i punkt 11 utföra sina uppgifter på ett
 oberoende sätt, särskilt när det gäller att handlägga ärenden, inleda
 säkerhetsförfaranden och övervaka deras genomförande, inspektera systemens
 säkerhet, bereda beslut och organisera sina möten. Den har dessutom tillgång
 till all den information, som den behöver för att fullgöra sina uppgifter, och
 som byrån förfogar över, utan att det påverkar de principer för självständighet
 och oberoende som avses i artikel 10 g.”
 e)
 Följande ska läggas till som punkt 17:
 ”17. Styrelsen för säkerhetsackreditering och den
 personal inom byrån som den förfogar över ska utföra sitt arbete på ett sätt
 som garanterar självständigheten och oberoendet i förhållande till byråns
 övriga verksamheter, särskilt i förhållande till operativa verksamheter i
 samband med driften av systemen.”
 10. Efter artikel 11 ska följande artikel
 11a läggas till:
 ”Artikel 11a
 Arbetsuppgifter
 som åligger ordföranden för styrelsen för säkerhetsackreditering
 1. Ordföranden för styrelsen för
 säkerhetsackreditering ska
 a) leda säkerhetsackrediteringen under
 ledning av styrelsen för säkerhetsackreditering,
 b) under ledning av styrelsen för
 säkerhetsackreditering svara för genomförandet av den del av byråns
 arbetsprogram som avser föreliggande kapitel,
 c) samarbeta med den verkställande
 direktören och hjälpa denne att upprätta den tjänsteförteckning som avses i
 artikel 13.3,
 d) företräda byrån vid alla verksamheter och
 beslut som omfattas av föreliggande kapitel,
 e) ska, med avseende på den del av byråns
 personal som är involverad i de verksamheter som omfattas av detta kapitel,
 utöva de befogenheter enligt artikel 6.3 första stycket som delegerats till
 honom eller henne i enlighet med fjärde stycket i samma punkt,
 2. Ordföranden för styrelsen för
 säkerhetsackreditering får av Europaparlamentet eller rådet uppmanas att lägga
 fram en rapport om utförandet av sina uppgifter och att göra ett uttalande
 inför de institutionerna.”
 11. Artikel 13 ska ändras på följande
 sätt:
 a)
 Punkt 3 ska ersättas med följande:
 ”3. Den verkställande direktören ska för de
 verksamheter som omfattas av kapitel III, i nära samarbete med ordföranden för
 styrelsen för säkerhetsackreditering, utarbeta ett förslag till inkomst- och
 utgiftsberäkning för det följande budgetåret och översända det till styrelsen
 och till styrelsen för säkerhetsackreditering, åtföljt av ett utkast till
 tjänsteförteckning.”
 b)
 Punkt 5 ska ersättas med följande:
 ”5. Styrelsen ska varje år på grundval av
 förslaget till beräkning av inkomster och utgifter och i nära samarbete med
 styrelsen för säkerhetsackreditering lägga fram en beräkning av inkomster och
 utgifter för byrån för det följande budgetåret för de verksamheter som omfattas
 av kapitel III.”
 12. Artikel 14.10 ska ersättas med
 följande:
 Europaparlamentet ska före den 30 april år n + 2
 på rekommendation av rådet, som ska fatta beslut med kvalificerad majoritet,
 bevilja den verkställande direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande
 år n, utom för den del av budgetgenomförandet som avser uppgifter som i
 förekommande fall har anförtrotts byrån enligt artikel [15.1 ) i förordningen [den
 framtida GNSS-förordningen], på vilken ska tillämpas det förfarande som
 avses i artiklarna 164 och 165 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU,
 Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens
 allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr
 1605/2002.
 _________________
 (*) EGT L 298, 26.10.2012, s. 1. ”
 13. Efter kapitel IV ska följande kapitel
 IVa införas:
 ”KAPITEL IVa
 PERSONALRESURSER
 Artikel 15a
 Personal
 1. Tjänsteföreskrifterna för
 tjänstemän i Europeiska unionen, anställningsvillkoren för övriga anställda i
 Europeiska unionen och de tillämpningsföreskrifter för tjänsteföreskrifterna
 och anställningsvillkoren som antagits gemensamt av Europeiska unionens
 institutioner ska gälla för den personal som är anställd vid byrån.
 2. Byråns interna regler, till
 exempel styrelsens arbetsordning, arbetsordningen för styrelsen för
 säkerhetsackreditering, de finansiella bestämmelser som ska tillämpas på byrån,
 bestämmelserna om tillämpning av tjänsteföreskrifterna samt villkoren för
 tillgång till handlingar, garanterar självständighet och oberoende för den
 personal som utövar verksamheter inom säkerhetsackreditering gentemot den
 personal som utövar byråns övriga verksamheter, i enlighet med artikel 10 g.
 Artikel 15b
 Den verkställande
 direktören: utnämning och mandat
 1. Den verkställande direktören
 ska vara tillfälligt anställd vid byrån i enlighet med artikel 2 a i
 anställningsvillkoren för övriga anställda vid unionen.
 2. Den verkställande direktören
 ska utses av styrelsen på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings-
 och ledningsförmåga samt relevant kompetens och erfarenhet, från en förteckning
 över kandidater, upprättad av kommissionen efter ett öppet och transparent
 uttagningsförfarande efter att en inbjudan att anmäla intresse offentliggjorts
 i Europeiska unionens officiella tidning och i andra publikationer.
 Ordföranden för styrelsen ska företräda byrån när
 avtalet med den verkställande direktören ingås.
 Styrelsen ska fatta sitt beslut om att utse den
 verkställande direktören med två tredjedelars majoritet.
 3. Den verkställande direktörens
 mandatperiod ska vara fem år. När mandatperioden löper ut ska kommissionen göra
 en utvärdering som bekatar de resultat som den verkställande direktören har
 uppnått.
 På förslag av kommissionen på grundval av den
 utvärdering som avses i första stycket får styrelsen förlänga den verkställande
 direktörens mandatperiod en gång med högst en femårsperiod.
 Beslutet om att förlänga den verkställande
 direktörens mandatperiod ska antas med två tredjedelars majoritet.
 En verkställande direktör vars mandatperiod har
 förlängts får inte delta i ett urvalsförfarande för samma tjänst efter det att
 hans eller hennes mandatperiod har förlängts.
 4. Styrelsen får på förslag från
 kommissionen avsätta den verkställande direktören, vilket ska ske genom ett
 beslut med två tredjedelars majoritet.
 5. Europaparlamentet eller rådet
 får uppmana den verkställande direktören att lägga fram en rapport om
 utförandet av sina uppgifter och att göra ett uttalande inför de
 institutionerna.
 Artikel 15c
 Utstationerade
 nationella experter
 Byrån får också anlita nationella experter.
 Dessa experter ska ha ett vederbörligt personalsäkerhetsgodkännande.”
 14. Artikel 16 ska ändras på följande
 sätt:
 ”Artikel 16
 Bedrägeribekämpning
 1. För bekämpning av bedrägeri,
 korruption och annan olaglig verksamhet ska Europaparlamentets och rådets
 förordning (EG) nr 1073/1999 (*) gälla utan inskränkning. I detta syfte ska
 byrån ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999
 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas
 kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för
 bedrägeribekämpning (Olaf) (**) och anta lämpliga bestämmelser som ska gälla
 byråns personal och nationella experter genom att använda den beslutsmall som
 finns i bilagan till ovannämnda avtal.
 2. Revisionsrätten ska ha
 befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar som lämnats till den
 eller inspektioner på platsen, hos dem som mottagit utbetalningar från byrån
 samt hos uppdragstagare och underleverantörer som har erhållit
 unionsfinansiering via byrån.
 3. När det gäller bidrag som
 finansierats eller avtal som ingåtts av byrån kan Olaf genomföra utredningar,
 vilket omfattar kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med
 bestämmelserna i förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom,
 EG) nr 2185/96 (***), för att bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig
 verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen.
 4. Utan att det påverkar
 tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel ska befogenheten att
 utföra revision och utredningar uttryckligen tillerkännas revisionsrätten och
 Olaf enligt deras respektive befogenheter i samarbetsavtal med tredjeland eller
 internationella organisationer, kontrakt, bidragsavtal och bidragsbeslut som
 ingås av byrån.
 _________________
 (*) EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.
 (**) EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.
 (***) EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.”
 15. Artikel 17 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 17
 Privilegier och
 immunitet
 Protokoll nr 7 om Europeiska unionens
 immunitet och privilegier ska tillämpas på byrån och dess personal.”
 16. Artikel 18 ska utgå.
 17. Artikel 22 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 22
 Säkerhetsbestämmelser
 om skydd av sekretessbelagd eller känslig information
 Byrån ska tillämpa kommissionens
 säkerhetsbestämmelser om skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter som fastställs
 i bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29
 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (*). Den ska också tillämpa
 dem på känslig information som inte är sekretessbelagd. Detta ska bl.a. omfatta
 bestämmelser om utbyte, hantering och lagring av sådan information.
 _________________
 (*) EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.”
 18. Efter artikel 22 ska följande artikel
 22a läggas till:
 ”Artikel 22a
 Intressekonflikter
 1. Den verkställande direktören
 och de tjänstemän som tillfälligt avdelats från medlemsstaterna och
 kommissionen ska göra en åtagandeförklaring och en intresseförklaring som visar
 att det inte föreligger några direkta eller indirekta intressekonflikter som
 skulle kunna inverka negativt på deras oberoende. Dessa förklaringar ska ges in
 skriftligen vid inträde i tjänst och de förnyas vid eventuell ändring av de
 personliga förhållandena.
 2. Externa sakkunniga som deltar
 i tillfälliga arbetsgrupper ska före varje möte som de deltar i skriftligen
 redovisa eventuella intressen som kan påverka deras oberoende i förhållande
 till frågorna på dagordningen.
 3. Styrelsen och styrelsen för
 säkerhetsackreditering ska tillämpa en strategi som gör det möjligt att undvika
 intressekonflikter.”
 19. Efter artikel 23 ska följande artikel
 23a läggas till:
 ”Artikel 23a
 Gemensam
 upphandling tillsammans med medlemsstaterna
 När byrån utför sina uppgifter ska den
 tillåtas att tilldela offentliga kontrakt gemensamt med medlemsstaterna i
 enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29
 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets
 förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens
 allmänna budget (*).
 _________________
 (*) EGT L 362, 31.12.2002, s. 1.”
 20. Artikel 26 ska ersättas med följande:
 ”Artikel 26
 Utvärdering och
 översyn av denna förordning
 1. Kommissionen ska senast 2016
 och därefter vart femte år göra en utvärdering av byrån, särskilt med avseende
 på dess effektivitet, ändamålsenlighet, funktion, arbetsmetoder, resursbehov
 och hur den använder de resurser den tilldelats. Denna utvärdering innefattar
 framförallt en undersökning av om byråns uppgifter eventuellt måste ändras och
 vilka budgetkonsekvenser en sådan ändring skulle få.
 2. Kommissionen ska översända
 utvärderingsrapporten samt sina egna slutsatser om rapportens innehåll till
 Europaparlamentet, rådet, byråns styrelse och styrelsen för
 säkerhetsackreditering. Resultaten av utvärderingen ska offentliggöras.
 3. Varannan utvärdering omfattar
 en granskning av byråns bokslut med hänsyn tagen till dess mål och uppgifter.
 Om kommissionen anser att det inte längre är motiverat att ha kvar byrån med
 hänsyn till de mål och uppgifter den har tilldelats kan kommissionen föreslå
 att denna förordning upphävs.”
 Artikel 2
 Denna förordning träder i kraft den [tjugonde]
 dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
 tidning.
 Denna
 förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
 medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET
 ELLER INITIATIVET
 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning
 1.2. Berörda
 politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 1.3. Typ
 av förslag eller initiativ
 1.4. Mål
 1.5. Motivering
 till förslaget eller initiativet
 1.6. Tid
 under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 1.7. Planerad
 metod för genomförandet
 2. FÖRVALTNING
 2.1. Bestämmelser
 om uppföljning och rapportering
 2.2. Administrations-
 och kontrollsystem
 2.3. Åtgärder
 för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV
 FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1. Berörda
 rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens
 utgiftsdel
 3.2. Beräknad
 inverkan på utgifterna
 3.2.1. Sammanfattning av
 den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2. Beräknad inverkan på
 byråns anslag
 3.2.3. Beräknad inverkan på
 byråns personalresurser
 3.2.4. Förenlighet med den
 gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5. Bidrag från tredje
 part
 3.3. Beräknad inverkan på
 inkomsterna
 3.4. Beräknad inverkan på
 kommissionens personalresurser
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR
 RÄTTSAKT
 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET
 ELLER INITIATIVET
 1.1. Förslagets eller initiativets
 beteckning
 Europaparlamentets
 och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 912/2010 av den
 22 september 2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS – ändring av
 finansieringsöversikten
 1.2. Berörda politikområden i den
 verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[9]
 Berörda
 politikområden: Näringsliv
 Kapitel
 02 05: program för satellitbaserad
 radionavigering (Galileo och EGNOS)
 1.3. Typ av förslag eller
 initiativ
 ̈ Ny åtgärd
 ̈ Ny åtgärd som
 bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[10]
 ̈ Befintlig åtgärd
 vars genomförande förlängs i tiden
 þ Tidigare åtgärd
 som omformas till eller ersätts av en ny
 1.4. Mål
 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för
 kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Främja
 den europeiska närvaron i rymden och utveckla satellittjänster
 Programmen
 för satellitnavigering (nedan kallade programmen) är flaggskeppsprojekt för
 unionen. Målet är att tillhandahålla satellitnavigeringstjänster som ska leda
 till omfattande utveckling inom många verksamhetsområden, stärka den tekniska
 innovationen och öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft, och därigenom
 skapa arbetstillfällen, kommersiella intäkter och samhällsekonomisk nytta. De
 ingår i Europa 2020-strategin och politikområdena för hållbar utveckling.
 Syftet
 med Galileoprogrammet är närmare bestämt att upprätta ett europeiskt globalt
 satellitnavigeringssystem (nedan kallat GNSS). Det ska förse användare i hela
 världen med positionsbestämnings-, synkroniserings- och navigeringstjänster som
 ligger till grund för en mängd tillämpningar inom bl.a. transporter,
 värdepappershantering, elförsörjning, väderprognoser och vägtullar.
 Egnos
 är ett europeiskt system utformat för att förbättra det amerikanska
 GPS-systemets prestanda i Europa. Systemet gör det möjligt att använda
 befintliga satellitnavigeringstjänster för tillämpningar som är avgörande för
 säkerheten t.ex. inom luftfart och sjöfart för flygning och landning av
 flygplan eller färd med fartyg i hamninlopp.
 På
 grundval av den styrningsstruktur som kommissionen har presenterat i sitt
 förslag till förordning om uppbyggnad och drift av de europeiska
 satellitnavigeringssystemen[11]
 och på grundval av den förvaltningsstruktur som Europaparlamentet och rådet
 förespråkar i sin allmänna partiella riktlinje som antogs den 7 juni 2012, ska
 Europeiska byrån för GNSS (nedan kallad byrån) bli en viktig aktör under
 systemens driftsfas.
 Med
 tanke på att förordningen om uppbyggnad och drift av europeiska
 satellinavigeringssystem (nedan kallad GNSS-förordningen) fortfarande
 diskuteras av medlagstiftarna och således ännu inte har antagits och att den är
 beroende av det slutliga beslutet om nästa fleråriga budgetram kan en del av de
 antaganden som ligger till grund för denna finansieringsöversikt komma att
 ändras.
 1.4.2. Specifika mål eller
 verksamheter inom den verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen
 som berörs
 Eftersom
 byrån deltar alltmer aktivt i programmens driftsfas är syftet med detta förslag
 att ge styrelsen för säkerhetsackreditering (ett av byråns tre organ) en mer oberoende
 ställning och säkerställa att tillräckliga personella och ekonomiska resurser
 ställs till förfogande så att byrån kan utföra sina uppgifter.
 1. Säkerhetsackreditering:
 De
 europeiska satellitnavigeringssystemen är avgörande infrastrukturer på grund av
 sin strategiska betydelse. De skulle kunna missbrukas, vilket skulle äventyra
 unionens och dess medlemsstaters säkerhet. Dessutom skulle varje avbrott i
 tjänsterna kunna medföra stora förluster för den europeiska ekonomin, eftersom
 alltfler ekonomiska sektorer är beroende av satellitnavigering.
 En
 oberoende säkerhetsackreditering är ytterst viktig för att systemens säkerhet
 ska kunna garanteras. En sådan ackreditering garanterar att säkerhetsåtgärderna
 är tillräckliga för att skydda systemet mot hot och svagheter, att själva
 systemet inte drabbas av oacceptabla risker under sin livscykel och att det kan
 behandla, lagra och överföra känslig eller sekretessbelagd information utan
 oacceptabla risker, i enlighet med särskilda rådande förhållanden.
 Eftersom
 byrån kommer att delta i programmen som ett led i den nya styrningsstrukturen,
 bör uppdelningen mellan säkerhetsackreditering och övriga verksamheter
 förtydligas för att undvika intressekonflikter mellan dessa två typer av
 verksamheter och bevara säkerhetsackrediteringens oberoende.
 2. Utveckling av marknad och tillämpningar:
 Byrån
 bör bidra till marknadsföringen av de tjänster som Galileo och Egnos erbjuder
 för att underlätta intresset från marknadens sida. Marknadsföringen av dessa
 tjänster är en mycket viktig aspekt för att optimera den samhällsekonomiska
 nytta systemen väntas föra med sig.
 3. Drift av Galileo-säkerhetsövervakningscentrum och utveckling av
 PRS-tillämpningar:
 Byrån
 ska ansvara för driften av Galileo-säkerhetsövervakningscentrumen (GSMC – Galileo
 Security Monitoring Centre).
 GSMC
 anses vara Galileo-systemets ”hjärna” vad gäller säkerhetsaspekten i dess
 helhet. Det rör sig om ett driftscentrum som är ytterst viktigt för hela
 systemet. Det kommer att ha kapacitet att analysera och avvärja olika hot eller
 angrepp. Det måste således vara operativt innan Galileotjänsterna har tagits i
 bruk och skötas dygnet runt av kvalificerade experter. Centrumet är geografiskt
 uppdelat mellan två orter, Saint-Germain-en-Laye i Frankrike och Swanwick i
 Storbritannien.
 4. Drift av systemen:
 Målet
 med driften av systemen är att tillhandahålla tjänster av hög kvalitet som
 tillgodoser användarnas behov samt att alla åtgärder vidtas för att dessa
 tjänster ska få största och snabbast möjliga spridning. En struktur som lämpar
 sig för driften av systemen är nödvändig för att garantera driften av systemen
 på lång sikt och optimera den samhällsekonomiska nyttan.
 Styrningen
 bör anpassas till de olika programmen (Galileo och Egnos) i den mån dessa
 befinner sig på olika utvecklingsstadier. Den bör också anpassas till de faser
 programmen befinner sig i för att undvika risken för avbrott i
 tillhandahållandet av tjänsterna. Medan Egnos redan är operativt och befinner
 sig i driftsfasen går Galileo snart in i en avgörande utvecklingsfas med
 leverans av tjänster som innebär inledningen av dess driftsfas.
 För
 Egnos gäller följande:
 -
 Driftsfasen inleddes i oktober 2009.
 -
 Kommissionen har för närvarande ansvaret för driften av Egnos. Detta ansvar
 kommer att överföras på byrån från och med den 1 januari 2014, enligt planerna
 successivt från och med 2012.
 -
 Enligt de nya styrningsramar som föreslås (från och med 2014) ska byrån leda
 all verksamhet som gäller driften av Egnos och lägga ut vissa driftsrelaterade
 verksamheter på andra enheter, särskilt operatören av Egnossystemet.
 För
 Galileo gäller följande:
 -
 olika programfaser kommer att överlappa varandra under de närmaste åren.
 -
 under det pågående utbyggnadsfasen kommer den nuvarande organisationen att
 fortbestå för att garantera kontinuitet och koherens i denna fas. Kommissionen
 förblir således ansvarig för att fullborda Galileo-programmets infrastruktur.
 -
 under driftsfasen, som beräknas börja 2014 då de första tjänsterna ska
 tilhandahållas, tar byrån successivt över ledningen av de verksamheter som
 hänger samman med denna driftsfas på grundval av ett delegeringsavtal med
 kommissionen. Byrån kommer att ansvara för samordningen av alla uppgifter som
 hänger samman med driften av systemet, t.ex. underhåll, uppgifter som är
 nödvändiga för att garantera systemets funktion, tillhandahållandet av tjänster
 och införandet av framtida generationer av systemen. Den bör också bidra till
 arbetet med att fastställa kraven för de framtida systemen och ge feedback om
 hur de driftsrelaterade behoven och användarnas behov utvecklar sig. Denna
 driftsfas är en ny fas i programmet och den ska skötas genom att kommissionen
 delegerar programförvaltningen till byrån.
 Byrån
 bör ha tillräckligt med personal så att den kan sköta uppgiften att driva
 systemen. För att garantera tjänsternas kontinuitet och en bra start för
 Galileos driftsfas år 2014 är det av yttersta vikt att fastställa de nödvändiga
 övergångsperioderna före 2014.
 Specifikt mål
 Utveckla
 och tillhandahålla infrastruktur och tjänster som bygger på satellitnavigering
 (Galileo)
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och
 budgeteringen
 02
 05 PROGRAM FÖR SATELLITNAVIGERING (GALILEO OCH EGNOS)
 1.4.3. Verkan eller resultat som
 förväntas
 Beskriv den verkan som
 förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
 befolkningen som berörs.
 De
 europeiska satellitnavigeringsprogrammen inleddes för över ett årtionde sedan
 med den politiska ambitionen att utveckla och driva ett världsomspännande
 system som ger Europeiska unionen möjlighet att vinna strategiska och
 ekonomiska fördelar och tillhandahålla satellitnavigeringstjänster som är
 perfekt anpassade till civila ändamål.
 Galileo
 och Egnos kommer att medföra stora samhällsekonomiska fördelar för Europeiska
 unionen av följande skäl:
 i)
 Direkta fördelar på grund av tillväxten på nedströmsmarknaderna för
 satellittjänster (mottagare och tillämpningar). Om exempelvis fler flygplan
 förses med GNSS-mottagare ökar tillverkarnas intäkter.
 ii)
 Indirekta fördelar tack vare framväxten av nya tillämpningar. Om flyg tar
 kortare tid tack vare bättre navigering, förorenar flygplanen mindre och
 passagerarna vinner dyrbar tid. Dessutom medför säkrare transportmedel och
 effektivare räddningstjänster att fler liv kan räddas.
 iii)
 Direkta fördelar på grund av tillväxten på uppströmsmarknaderna och avknoppad
 teknik inom andra sektorer. Investeringarna i GNSS-segmentet uppströms gynnar
 industrin. Dessutom kommer andra sektorer också att gynnas av utvecklingen inom
 rymdindustrin. Instrument som konstruerats för att kontrollera och övervaka
 raket- eller tankstrukturers stabilitet kan också användas t.ex. inom
 fordonsindustrin, bygg- och anläggningssektorn, energisektorn och
 försörjningssektorn.
 Även
 om det införs ett självständigt system inom Galileoprogrammet kommer tjänsterna
 att optimeras tack vare dess interoperabilitet med andra system, t.ex. det
 amerikanska GPS- eller det ryska Glonass-systemet. På så sätt kan samarbetet
 med andra länder som tillhandahåller satellitnavigeringstjänster leda till
 största möjliga nytta för användare, allmänhet och ekonomin i stort.
 Genom
 att byrån kommer att ha hand om driften av systemen och
 säkerhetsackrediteringen kommer den att spela en nyckelroll i
 tillhandahållandet av tjänster. Den kommer också att ha en viktig roll när det
 gäller att främja utvecklingen av nedströmsmarknaderna. Därför kommer byråns
 resultat att direkt påverka de samhällsekonomiska fördelar man väntar sig av
 systemen.
 1.4.4. Indikatorer för bedömning av
 resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer
 som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.
 De
 indikatorer som ska göra det möjligt att följa upp byråns resultat kommer att
 fastställas utifrån typ av verksamhet, såsom anges nedan:
 1. Säkerhetsackreditering:
 Byrån
 ska garantera att säkerhetsackrediteringen sköts snabbt och väl i varje skede
 av Galileoprogrammet (t.ex. för att möjliggöra satellituppskjutningarna).
 Genomförandet kommer att utvärderas på grundval av hur det bidrar till en
 lyckad utbyggnad av infrastrukturen och hur många inspektioner/kontroller av
 säkerheten som utförs varje år.
 Dessa
 inspektioner och kontroller består av en teknisk detaljgranskning, utförd av
 eller för den behöriga myndigheten eller en företrädare för denna, av aspekter
 som gäller systemens säkerhet, en säkerhetsrelaterad kryptografisk produkt
 eller it-produkt. Utvärderingen bekräftar att de säkerhetsfunktioner som krävs
 faktiskt finns och kontrollerar att dessa funktioner fungerar som de ska.
 Utvärderingen avgör i hur hög grad systemets säkerhetskrav har tillgodosetts
 och fastställer systemets tillförlitlighet.
 Antalet
 inspektioner/kontroller hänger samman med verksamheten och utplaceringen av
 markstationer.
 Enligt
 uppskattning kommer omkring 10 inspektioner/kontroller per år att utföras
 mellan 2013 och 2015, därefter omkring fem per år under perioden 2016–2020.
 2. Utveckling av marknad och tillämpningar:
 Byråns
 verksamhet i samband med marknadsföringen av tjänsterna kommer att utvärderas
 på grundval av marknadens intresse av de tjänster som tillhandahålls av Egnos
 och Galileo med hjälp av särskilda indikatorer som ska utvecklas för tjänsterna
 när de har tagits drift, t.ex. antalet flygplatser som har tillgång till
 inflygningsprocedurer som bygger på Egnos, antalet traktorer försedda med
 Egnos-mottagare eller uppskattning av de totala samhällsekonomiska fördelarna
 med systemet.
 Hittills
 har 82 flygplatser utvecklat inflygningsprocedurer som använder Egnos-systemet.
 Målet är att 50 % av de relevanta flygplatserna ska ha utvecklat Egnosbaserade
 inflygningsprocedurer fram till 2020.
 3. Drift av Galileo-säkerhetsövervakningscentrum och utveckling av
 PRS-tillämpningar:
 Resultaten
 av dessa verksamheter kan mätas i antalet operativa procedurer. Målet är att
 500 procedurer ska vara operativa år 2016. Eftersom centrumen ännu inte är i
 drift har inga procedurer ännu införts.
 4. Drift av systemen:
 Enligt
 förslaget till förordning om uppbyggnad och drift av de europeiska
 satellitnavigeringssystemen ska de aktuella verksamheterna baseras på ett
 delegeringsavtal mellan kommissionen och byrån. Delegeringsavtalet kommer i
 detalj att ange de operativa indikatorerna så att det går att följa hur
 verksamheterna utförs, vilket är fallet i dag med Egnos.
 1.5. Motivering till förslaget
 eller initiativet
 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på
 kort eller lång sikt
 Med
 beaktande av de aktuella siffrorna om byrån kan den inte utföra de nya
 arbetsuppgifterna i förslaget till förordning om uppbyggnad och drift av de
 europeiska satellitnavigeringssystemen, särskilt inte på området ”drift”. Det
 finns därför skäl att revidera finansieringsöversikten för att anpassa den till
 byråns verkliga personalbehov.
 Dessutom
 bör det noteras att genomförandet av den föreslagna styrningsmodellen kräver
 att byrån har lämplig teknisk och operativ personal med hög expertisnivå inom
 ett område som är mycket specialiserat. Byråns organisationsstruktur bör likaså
 ta hänsyn till verksamheternas särdrag.
 Även
 om byrån inte kommer att utföra alla verksamheter internt och kommer att lägga
 ut många av de uppgifter som rör tjänsterna och utvecklandet av ny teknik och
 nya generationer av system bör den ha lämplig teknisk expertis för att kunna
 sköta den offentliga upphandling som är nödvändig, kontrollera verksamheter som
 externaliserats och utarbeta rapporter av hög kvalitet för kommissionen. Med
 beaktande av programmens komplexitet är det också viktigt att undvika alla
 problem med immateriella rättigheter som kan hindra förvärv, överföring,
 utnyttjande och tillämpning av information som är väsentlig för en framgångsrik
 verksamhet och följaktligen kan äventyra att programmen fungerar problemfritt,
 rationellt och effektivt.
 Denna
 extra personal kommer att finansieras genom omfördelning inom budgetrubrikerna
 för GNSS-programmen.
 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på
 unionsnivå
 EU:s
 rätt att agera grundar sig på artikel 172 i fördraget om Europeiska unionens
 funktionssätt och på GNSS-förordningen.
 De
 system som byggts upp inom de europeiska satellitnavigeringsprogrammen utgör
 infrastruktur inom de transeuropeiska näten, som används långt utanför
 medlemsstaternas gränser. Dessutom kan tjänsterna från de systemen bidra till
 de transeuropeiska nätens utveckling inom transportinfrastruktur,
 telekommunikationer och energi.
 Medlemsstaterna
 kan inte på egen hand bygga upp system för satellitnavigering eftersom det
 överstiger deras ekonomiska och tekniska förmåga. Därför krävs det insatser på
 EU-nivå.
 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från
 liknande försök eller åtgärder
 Ej
 tillämpligt.
 1.5.4. Förenlighet med andra
 finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 Samverkan
 med andra befintliga eller framtida rymdprogram är möjliga, t.ex. för att vidga
 användarbasen (tillämpningar för nedströmsmarknaden).
 Man
 bör också sträva efter synergifördelar med andra avdelningar vid Europeiska
 kommissionen när det gäller forskning och innovation. Tillämpningar och teknik
 som använder satellitnavigeringssystem kan påverka olika sektorer inom ekonomi
 och samhälle, t.ex. transporter, energi, lokaliseringstjänster, banktjänster,
 jordbruk osv. Det är viktigt att garantera att programmen för forskning och
 innovation samordnas på kommissionsnivå för att optimera de samhällsekonomiska
 fördelarna med de program som inletts inom dessa verksamhetssektorer.
 Dessutom
 bör samarbetet med gemensamma forskningscentrumet stärkas. Programmen skulle
 kunna utnyttja sin vetenskapliga och tekniska expertis och sina ultramoderna
 test- och mätningsanläggningar för verksamheter som rör GNSS-systemens säkerhet
 och utvecklingen av GNSS-baserade tillämpningar.
 1.6. Tid under vilken åtgärden
 kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 ̈ Förslag eller initiativ som pågår under
 begränsad tid
 –
 ̈ Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den
 DD/MM]ÅÅÅÅ.
 –
 ̈ Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ.
 þ Förslag eller initiativ som pågår under
 en obegränsad tid
 –
 Genomförande med tilltagande intensitet från 2014
 till 2016.
 –
 Därefter beräknas genomförandetakten nå en stabil
 nivå.
 1.7. Planerad metod för
 genomförandet[12]
 þ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till
 –
 ̈ genomförandeorgan
 –
 þ organ som inrättats av Europeiska unionen[13]
 –
 ̈ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts
 uppgifter som faller inom offentlig förvaltning
 –
 ̈ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
 åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som
 anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i
 budgetförordningen
 ̈ Gemensam förvaltning
 med internationella organisationer (ange vilka)
 Vid fler än en metod,
 ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.
 Anmärkningar
 Den nuvarande
 ramen för styrning utformades för konstruktion och installation av Galileo och
 för Egnos inledande driftsfas, dvs. perioden 2008–2013. Denna ram måste ses
 över eftersom Galileos installationsfas kommer att fortsätta efter 2013 och en
 ny fas av programmet kommer att inledas 2014 då de första tjänsterna
 tillhandahålls. Styrningen av Egnos bör också fastställas eftersom systemet
 gått in i sin operativa fas. Syftet med förslaget till GNSS-förordning, som för
 närvarande diskuteras av Europaparlamentet och rådet, är att fastställa en ram
 för styrningen av programmen i detta nya sammanhang.
 Såsom redan
 nämnts i förslaget till GNSS-förordning bör en stabil, varaktig och långsiktig
 ram för styrningen fastställas. Denna ram ska optimera och rationalisera
 användningen av befintliga resurser och underlätta en successiv övergång mellan
 installations- och driftsfasen, utan avbrott i tjänsterna.
 2. FÖRVALTNING
 2.1. Bestämmelser om uppföljning
 och rapportering
 Ange intervall och
 andra villkor för sådana åtgärder.
 Inom
 ramen för sina uppgifter ska byrån tillämpa de bestämmelser om uppföljning och
 rapportering som fastställs i den gemensamma strategi rörande decentraliserade
 organ som antagits av kommissionen, Europaparlamentet och rådet. Byrån ska
 därför föreslå följande:
 -
 En strategisk ram (ett flerårigt arbetsprogram) med huvudsakliga åtgärder,
 preliminär budget och tidsplan för uppfyllelse av sina mål senast den
 30 juni 2014.
 -
 Senast den 15 november varje år lägga fram ett årligt arbetsprogram för
 påföljande år där strategin omsätts i detaljerade åtgärder och indikatorer.
 -
 En årsrapport som utvärderar hur det årliga arbetsprogrammet har genomförts.
 Dessutom
 kommer byråns arbete att utvärderas vart femte år med avseende på dess mål och
 uppdrag. Dessutom ska byråns berättigande omprövas vart tionde år.
 Utöver
 dessa standardåtgärder bör byrån, vad gäller de uppgifter som kommissionen
 delegerat till den, se till att det i alla avtal som tecknas inom programmen
 Galileo och Egnos ingår villkor om övervakning och ekonomisk kontroll. I alla
 former för uppföljning och utvärdering bör särskild vikt fästas vid kontroll av
 programmens kostnader nä de tillhandahåller tjänster enligt fastställd
 tidsplan.
 Dessutom
 kommer kommissionen, inom ramen för sina befogenheter att i politiskt hänseende
 övervaka Galileo- och Egnosprogrammen, förbättra rutinerna för uppföljning och
 utvärdering genom att kräva detaljerade årliga förvaltningsplaner och
 lägesrapporter samt genom att hålla regelbundna möten om hur programmen
 fungerar och genom ekonomi- och teknikrevisioner.
 Slutligen
 kommer byrån i samband med den dagliga ledningen av verksamheten att använda en
 riskhanteringsmekanism och lämpliga verktyg för att hålla nere
 programkostnaderna med hjälp av bättre kostnadsskattningar och med hänsyn tagen
 till tidigare erfarenheter och hur systemet faktiskt utnyttjas.
 2.2. Administrations- och
 kontrollsystem
 2.2.1. Risker som identifierats
 Byrån
 kommer att ansvara för kritiska systemfunktioner, systemens säkerhet och
 marknadslanseringen av dessa.
 Om
 byrån inte har den organisationsstruktur och den personal den behöver äventyras
 driften.
 De
 största riskerna som konstaterats är följande:
 •
 Marknadsrisker: Marknadslanseringen av de tjänster som de europeiska
 satellitnavigeringssystemen erbjuder är beroende av två viktiga faktorer:
 Tjänsternas kvalitet och marknadens benägenhet att ta till sig de nya
 tjänsterna. Sämre tekniska prestanda än utlovat eller avbrott i
 tjänsteleveranserna skulle ha en negativ effekt på användarna i hela världen
 och leda till att infrastrukturerna inte används. Därför är det ytterst viktigt
 att driften av systemen är effektiv. Dessutom måste det säkerställas att det
 finns tillförlitliga mottagare tillgängliga för alla tjänster som Galileo bör
 tillhandahålla, särskilt för den offentligt reglerade tjänsten (Public
 Regulated Service, PRS), och informera användarna om de tjänster som
 tillhandahålls av Galileo och Egnos för att optimera marknadsintresset och
 därmed de samhällsekonomiska fördelar som systemen väntas föra med sig.
 •
 Teknikrisker: Satellitnavigering bygger på den senaste, oprövade tekniken, vars
 specifikationer hela tiden utvecklas. Effektiva förfaranden måste tas i bruk för
 att garantera att utvecklingen och de nya generationerna av dessa system
 grundar sig på användarnas mest aktuella behov och den teknik som har den bästa
 prestandan. Byrån bör ha tillräckliga resurser för att kunna införa dessa
 förfaranden och förse kommissionen med den information den behöver för att
 kunna fastställa prioriteringar vad gäller utvecklandet av byråns uppdrag.
 •
 Industriella risker: I uppbyggnaden av denna infrastruktur deltar många
 industriaktörer i flera länder, som måste samordnas effektivt så att deras
 arbete utmynnar i tillförlitliga, helt integrerade system, särskilt i
 säkerhetshänseende. Om inte programmen samordnas effektivt kan en brist på
 resurser för byråns del leda till förseningar och merkostnader.
 •
 Säkerhetsrisker: Byrån ska se till att systemens säkerhet garanteras på ett
 effektivt sätt för att garantera säkerheten för unionen och dess medlemsstater.
 •
 Styrningsrisk: Styrningen av programmen kräver att olika enheter arbetar
 tillsammans, och därför måste en tillräcklig stabilitet och organisationsnivå
 garanteras. Byrån kommer att spela en viktig roll för driften av programmen,
 och därför skulle dess oförmåga att fungera effektivt utgöra en stor risk när
 det gäller styrningen.
 2.2.2. Planerade kontrollmetoder
 Byråns
 räkenskaper ska läggas fram för revisionsrätten för godkännande och omfattas av
 förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Kommissionens interna
 revisionstjänst är byråns internrevisor. Dessutom arbetar byrån på en
 kvalitets- och säkerhetscertifiering av sina förfaranden med verkan från och
 med 2014.
 2.3. Åtgärder för att förebygga
 bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 Beskriv förebyggande
 åtgärder (befintliga eller planerade).
 Organet
 övervakas av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning.
 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV
 FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1. Berörda rubriker i den
 fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 · Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)
 Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd
 och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga
 budgeten i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer [Beteckning.........................................] || Diff. anslag/ Icke-diff. anslag ([14]) || från Efta-länder[15] || från kandidatländer[16] || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen
 1 || 02.0502.01 Europeiska byrån för GNSS – Rubrikerna 1 och 2 02.0502.02 Europeiska byrån för GNSS – Rubrik 3 || Diff. anslag || JA || NEJ || NEJ || NEJ
 · Nya budgetrubriker som föreslås
 Redovisa de berörda
 rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de
 berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer [Beteckning.........................................] || Diff. anslag/ Icke-diff. anslag || från Efta-länder || från kandidatländer || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen
 || Inga nya budgetrubriker föreslås || || || || ||
 3.2. Beräknad inverkan på
 utgifterna
 Innan man i detalj går in på det föreliggande
 förslagets beräknade inverkan på utgifterna är det viktigt att framhålla att
 denna uppskattning är preliminär i detta skede, eftersom den är beroende av att
 budgetmyndigheten antar nästa fleråriga budgetram för perioden 2014–2020[17].
 Dessutom kan vissa antaganden som legat till
 grund för denna finansieringsöversikt komma att ändras. Ramen för styrningen av
 programmen och de uppgifter den medför för byrån fastställs inte i detta
 lagförslag utan i GNSS-förordningen, som håller på att diskuteras av
 Europaparlamentet och rådet. Behovet av mer personal föranleds av de nya
 uppgifter som byrån tilldelas genom GNSS-förordningen.
 Kommissionen förbehåller sig sålunda rätten
 att ändra sitt förslag om stora ändringar görs i den finansiering eller den ram
 för styrningen som föreslås i texten till den framtida GNSS-förordningen. Om
 budgetmyndigheten beslutar att drastiskt minska anslagen för programmen måste
 de uppgifter och den personalstyrka som byrån tilldelas således omprövas. På
 samma sätt gäller att om budgetmyndigheten beslutar att ge byrån fler uppgifter
 bör personalbehovet omprövas. Till exempel i Europaparlamentets förslag till
 rapport om förordningen om uppbyggnad och drift av europeiska satellitnavigeringssystem[18] (föredragande: Marian-Jean Marinescu) förutses att byrån ska ges i
 uppdrag att leda ”expertcentrum”, som ska främja utvecklingen och införandet av
 GNSS-tillämpningar, utöver de verksamheter som kommissionen har gett byrån i
 uppdrag i sitt förslag till GNSS-förordning.
 3.2.1. Sammanfattning av den
 beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga budgetramen: || Nummer || Rubrik 1 – Smart tillväxt för alla
 [Organ]: <.......> || || || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT 2014-2020
 Budgetrubrik 02.050201 Europeiska byrån för GNSS – Rubrikerna 1 och 2 || Åtaganden || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Betalningar || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Budgetrubrik 02.050202 Europeiska byrån för GNSS – Rubrik 3 || Åtaganden || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Betalningar || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || || ||
 TOTALA anslag för Europeiska byrån för GNSS || Åtaganden || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Betalningar || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Anslagen för byrån för perioden 2014–2020 har
 redan tagits med i kommissionens förslag till ny flerårig budgetram för
 2014–2020. De nya uppgifter och de kostnader som hänger samman med dem kommer
 att finansieras genom omfördelning inom GNSS-programmet, såsom ursprungligen
 planerades för åren 2013–2020. Inverkan på utgifterna är följande och uppgår
 till 117,1 miljoner euro.
 Budgetrubrik 02.0501 Europeiska satellitnavigeringsprogram (Egnos och Galileo) || Åtaganden || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 || Betalningar || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 TOTALA anslag För Europeiska byrån för GNSS i den löpande fleråriga budgetramen || Åtaganden || =1+1a +3a || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Betalningar || =2+2a +3b || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 5 || ”Administrativa utgifter”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || || || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (se punkt 1.6) || TOTALT
 GD: <.......> ||
  Personalresurser || || || || || || || || 0
  Övriga administrativa utgifter || || || || || || || || 0
 GD <....> TOTALT || Anslag || || || || || || || || 0
 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (Summa åtaganden = summa betalningar) || || || || || || || ||
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || || || År N[22] || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (se punkt 1.6) || TOTALT
 TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || || || || || || || || 0
 Betalningar || || || || || || || || 0
 3.2.2. Beräknad inverkan på anslagen
 för Europeiska byrån för GNSS – uppdelning per mål och rubrik
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till
 tre decimaler)
 || Mål- och resultatbeteck-ning ò || || || År 2013 || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || || År 2020
 || RESULTAT
 || Typ || Genom-snittliga kostna-der || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad || Antal || Total kostnad
 || Mål nr 1 – Säkerhetsackreditering (GNSS) || ||
 Avdelning 1 och 2 || || || || 2,123 || || 2,749 || || 2,804 || || 2,762 || || 2,637 || || 2,878 || || 2,845 || || 2,912 ||
 Avdelning 3 || || || || 1,043 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 ||
 Delsumma för specifikt mål nr 1 || || 3,166 || || 4,149 || || 4,204 || || 4,162 || || 4,037 || || 4,278 || || 4,245 || || 4,312 ||
 Mål nr 2 – Utveckling av marknader och tillämpningar, inklusive certifiering av kvalitet och kommunikation i GNSS || ||
 Avdelning 1 och 2 || || || || 1,415 || || 1,833 || || 1,869 || || 1,688 || || 1,612 || || 1,759 || || 1,739 || || 1,780 ||
 Avdelning 3 || || || || 664 || || 3,750 || || 3,250 || || 3,200 || || 3,250 || || 3,750 || || 3,750 || || 3,250 ||
 Delsumma för specifikt mål nr 2 || || 2,079 || || 5,583 || || 5,119 || || 4,888 || || 4,862 || || 5,509 || || 5,489 || || 5,030 ||
 Mål nr 3 - Drift av Galileo Security Monitoring Centres och utveckling av PRS-tillämpningar: || ||
 Avdelning 1 och 2 || || 3,303 || || 5,193 || || 5,763 || || 6,138 || || 5,861 || || 6,396 || || 6,322 || || 6,472 ||
 Avdelning 3 || || 656 || || 1,400 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,650 || || 1,650 || || 1,650 ||
 Delsumma för specifikt mål nr 3 || || 3,959 || || 6,593 || || 7,263 || || 7,638 || || 7,361 || || 8,046 || || 7,972 || || 8,122 ||
 Mål nr 4 – Drift av GNSS-systemen || ||
 Avdelning 1 och 2 || || 1,750 || || 6,567 || || 8,878 || || 9,974 || || 10,110 || || 11,352 || || 11,379 || || 11,811 ||
 Stöd (upphandling, finansiering, personalresurser, projektförvaltning och kontroll, juridiska frågor, kommunikation) || ||
 Avdelning 1 och 2 || || 2,496 || || 2,291 || || 2,181 || || 2,148 || || 2,051 || || 2,238 || || 2,213 || || 2,265 ||
 TOTALA KOSTNADER FÖR EUROPEISKA BYRÅN FÖR GNSS || || 13,450 || || 25,182 || || 27,645 || || 28,810 || || 28,422 || || 31,423 || || 31,297 || || 31,539 ||
 De antaganden som ligger till grund för
 beräkningen av anslagen för byrån för perioden 2013–2020 är följande:
 –
 Den nya GNSS-förordningen, som för närvarande
 diskuteras av Europaparlamentet och rådet, torde antas enligt de villkor som
 kommissionen har föreslagit. Om så sker bör ledningen av Egnos driftsfas föras
 över på byrån och ledningen av Galileoprogrammets driftsfas delegeras till
 byrån fr.o.m. den 1 januari 2014. För att byrån ska kunna utföra denna viktiga
 uppgift bör den tilldelas tillräckliga personal- och budgetresurser för att
 klara de olika programetapperna. De krav som GNSS-programmen ställer och
 utvecklingen av dessa bör medföra en utvidgning av byrån, som bör vara särskilt
 snabb t.o.m. 2016 och därför fortsätta i långsam takt.
 –
 Förberedelser pågår för att inrätta
 Galileo-säkerhetsövervakningscentrum i Frankrike och Storbritannien.
 Utplaceringen av dem förväntas ske mellan 2013 och 2014 och operativa
 utvärderingstest som pågår 24 månader ska inledas vid den tidpunkten, vilket
 förklarar varför man måste räkna med nyanställningar och engångskostnader under
 2014. Le besoin de ce centre a été mis en lumière en particulier lors des
 travaux détaillés pour la préparation des services.HIT Detta center ska
 tilldelas kvalificerade operatörer som sköter programvara och utrustning med
 ingående kunskaper om systemets säkerhetsaspekter och som ska ha utbildats i
 installation och successivt tillhandahållande av tjänsterna. De ska särskilt
 uppfylla kraven vad gäller tillträde till PRS (Public Regulated Service) för
 användare av PRS. De ska också utarbeta arbetsrutiner samt övervaka och hantera
 säkerhetsincidenter över hela systemet.
 –
 Inrättandet av byrån i Prag föranleder inga hyresutgifter
 före 2017. Efter den tidpunkten bör byrån betala hyra till de tjeckiska
 myndigheterna till ett belopp som motsvarar 25 % av de hyrda lokalernas
 marknadsvärde. En uppskattning har gjorts på grundval av rådande prisnivå i
 Prag. Byrån bör även betala hyra för övriga lokaler där den bedriver sin
 verksamhet, t.ex. i Frankrike (Saint-Germain-en-Laye, Toulouse), Storbritannien
 (Swanwick) och Nederländerna (ESTEC, Europeiska rymdorganisationen).
 –
 Byråns personalkostnader beräknas på grundval av
 kommissionens genomsnittliga kostnader. Man räknar med en relativt liten
 personalomsättning och med att ny personal träder i tjänst i april varje år.
 Dessutom beaktas korrigeringskoefficienter för levnadskostnader (som i Prag är
 15 % lägre än i Bryssel, där de i sin tur är 16 % lägre än i
 Frankrike).
 –
 Löner, hyror, utgifter för informationstjänster och
 de tjänster som tillhandahålls av kommissionen samt porto- och
 telekommunikationstjänster är kostnader med en beräknad inflationstakt på
 3 % per år. Övriga beräknade kostnader påverkas inte av inflationen,
 vilket i praktiken innebär en minskning av byråns faktiska kostnader.
 –
 De nuvarande administrativa utgifterna har
 beräknats på grundval av de faktiska kostnaderna 2011 och 2012, utan höjning på
 grund av inflation.
 –
 Under åren 2012 och 2013 kommer byråns it-nät och
 it-utrustning att förnyas totalt i samband med att byrån flyttar till Prag i
 september 2012. På grund av slitage och värdeminskning kommer utrustningen att
 förnyas 2018, både i högkvarteret och i Galileo-säkerhetsövervakningscentrumen.
 –
 Under perioden 2014–2020 kommer en del av de
 viktigaste kommunikationsverksamheterna igång: de första Galileotjänsterna
 2014–2015, full driftsfas för Galileo 2018–2019. Dessa viktiga händelser kräver
 att fler marknadssegment tas med i byråns kommunikationskampanjer och att dess
 webbplatser och kommunikationsverktyg får en ansiktslyftning (vilket inkluderar
 en förbättring av innehållstjänsterna i realtid).
 –
 Kostnaderna beräknas utifrån antagandet att den
 ökade åtskillnaden mellan säkerhetsackrediteringen och byråns övriga
 verksamheter inte leder till en dubblering av centrala förvaltningstjänster.
 I tabellen nedan anges anslagen i detalj för
 byrån för perioden 2013–2020.
 3.2.3. Beräknad inverkan på byråns
 personalresurser och budget
 3.2.3.1. Sammanfattning
 –
 ̈ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i
 anspråk.
 –
 þ Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk
 enligt följande:
 Miljoner euro
 (avrundat till tre decimaler)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT
 Tjänstemän (AD-tjänster) || || || || || || || || ||
 Tjänstemän (AST-tjänster) || || || || || || || || ||
 Kontrakts-anställda || || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Tillfälligt anställda || || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Utstationerade nationella experter || || || || || || || || ||
 TOTALT || || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
 Personalkostnaderna beräknas på grundval av
 följande huvudhypoteser:
 - lönenivå för tillfälligt
 anställda = kommissionens genomsnittsnivå (95 000 euro + inflation)
 - lönenivå för kontraktsanställda =
 kommissionens genomsnittsnivå (FGIII och FGIV totalt = 40 000 euro
 + inflation)
 - årlig inflation på 3 %
 - minskning av personalkostnaderna med
 3 % genom personalrotation
 - minskning med 25 % av kostnaderna för
 rekrytering av ny personal - genomsnittligt inträde i tjänst den 1 april
 - kostnader för installation av personal
 enligt tjänsteföreskrifterna: bosättningsbidrag, dagtraktamente (endast tre
 månader), flyttkostnader, resekostnader.
 Byråns personalbehov för perioden 2013–2020
 (antal personer)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Tillfälligt anställda || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 UNA / KA || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 TOTALT || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
 Byråns personal efter verksamhet (antal personer)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Personal som direkt medverkar i driften av GNSS-systemen || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Personal som direkt arbetar för säkerhetsöver-vakningscentrumet för Galileo || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Personal som arbetar med egentliga uppgifter vid Europeiska byrån för GNSS (nuvarande uppgifter) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 TOTALT || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
 Byråns personal efter verksamhet (i % av hela
 personalstyrkan)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Andelen anställda som arbetar med driftsuppgifter || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Andelen anställda som arbetar vid GSMC || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 Andelen anställda som arbetar med egentliga uppgifter vid Europeiska byrån för GNSS || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 TOTALT || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100%
 Såsom anges ovan kommer byrån att ha i uppgift
 att utföra olika uppgifter, av vilka en del är nya och andra endast en
 förlängning av nuvarande uppgifter. Minskningen av byråns nuvarande
 personalstyrka med 5 % har genomförts och lett till att 3
 heltidsekvivalenter för utförandet av dessa uppgifter har dragits in, dvs. 1
 heltidsekvivalent per år 2014, 2015 respektive 2016.
 Kommissionen har bedömt byråns personalbehov
 efter samråd med byrån och på grundval av en undersökning som i detalj anger
 alla verksamheter som ska utföras i samband med driften av programmen[23].
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda || 1. Säkerhetsackreditering av GNSS-systemen (egentlig uppgift för byrån) 2. Ledning av Galileo-säkerhetsövervakningscentrumen (egentlig uppgift för byrån, som kommer att utvidgas huvudsakligen under 2014, efter att de första tjänsterna inrättats 2012 och 2013) 3. Utveckling av marknad och GNSS-tillämpningar, inklusive teknik avsedd för PRS-användare (egentlig uppgift för byrån, eventuellt kompletterad med ytterligare delegerade uppgifter) 4. GNSS-meddelanden: (egentlig uppgift för byrån) 5. Drift av GNSS-systemen (ny uppgift som delegerats av kommissionen – driften av Egnos innebär en överföring av befogenheter från kommissionen till byrån, eftersom driften av det system som bygger på Galileo-programmet innebär att uppgifter som avser styrningen av programmet delegeras till byrån) Arbetsuppgifterna under programmens driftsfas har identifierats och strukturerats i en schematisk uppdelning. Ansvaret för all driftsverksamhet kommer att delegeras till byrån, som ska samordna verksamheten men inte nödvändigtvis genomföra den. Det bör noteras att största delen av verksamheterna har sin grund i behovet av att säkerställa tjänsterna och att de för närvarande inte finns med i den nuvarande organisationen av programmen. I den schematiska uppdelningen av uppgifterna kan alla verksamheter som avser driften fördelas på fem områden på följande sätt: - Ledning av programgenomförandet, vilket i huvudsak omfattar följande: o I detalj ange de övergripande mål som fastställts av kommissionen och i internationella och bilaterala avtal samt systemets säkerhetskrav i form av ett tekniskt dokument med uppdragskrav (Mission Requirement Document). o Kontrollera planeringen av programmen samt kostnads- och riskaspekten o Svara för ingående och uppföljning av de avtal och kontrakt som driften av programmen kräver. - Utarbeta programmen, dvs. utforma framtida utveckling i enlighet med dokumentet om uppdragskrav, samordna standardiseringen av systemet, utveckla och validera nya infrastrukturer (inklusive programvara), sköta den tekniska sidan av uppdraget och utvärdera systemets prestanda. - Infrastrukturdelen, dvs. ledning av infrastrukturprojektet, skötsel av den tekniska sidan av systemet, uppbyggnad av rymd- och markinfrastruktur och installation av systemuppdateringar. - Drift och tillhandahållande av tjänster, dvs. ledning av tjänsterna, drift av infrastrukturer och övervakning av verksamheterna. - Använda tjänsterna genom att fastställa och tillämpa en affärsstrategi, främja användningen och införandet av dessa tjänster och främja utformningen och utvecklingen av nya tillämpningar.
 Extern personal || Främst stöduppgifter och administrativa uppgifter som ska garantera att verksamheten löper friktionsfritt. Fr.o.m. 2015 utgör stödpersonalen 16 % av byråns hela personalstyrka och ligger därmed på en anspråkslös nivå jämfört med andra organ och med EU (stödpersonalens andel beräknas uppgå till 25 % för EU-organ i full drift och vara ännu högre inom kommissionen).
 I tabellen nedan anges tjänstefördelningen i
 detalj för byrån för perioden 2013–2020:
 Den extra personal som behövs för att driva
 systemen består huvudsakligen av AD-tjänstemän, varav mindre än 10 % i
 ledningsuppgifter (i lönegraderna AD10–AD12). De flesta övriga tjänstemännen
 rekryteras i lönegraderna AD6–AD9, med hänsyn tagen till svårigheterna att
 rekrytera erfaren personal med högt specialiserad teknisk kompetens.
 3.2.3.2. Beräknat personalbehov för det
 ansvariga generaldirektoratet
 –
 þ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk.
 Förslaget kräver inte att kommissionen tar i bruk
 ytterligare personalresurser. Tvärtom planeras nedskärningar (se punkt 3.4).
 –
 ̈ Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk
 enligt följande:
 3.2.4. Förenlighet med den gällande
 fleråriga budgetramen
 –
 þ Förslaget/initiativet är förenligt med den fleråriga budgetramen för
 2013 och – vad gäller de kommande åren – med kommissionens förslag för
 budgetramen för 2014–2020.
 –
 ̈ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda
 rubriken i den fleråriga budgetramen
 –
 ̈ Förslaget/initiativet kräver tillämpning av flexibilitetsinstrumentet
 eller revidering av den fleråriga budgetramen[24].
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda
 rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
 3.2.5. Bidrag från tredje part
 –
 þ Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller
 initiativet.
 –
 Förslaget eller initiativet kommer att
 medfinansieras enligt följande:
 3.3. Beräknad inverkan på
 inkomsterna
 –
 þ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 –
 ̈ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 –
 ̈ Påverkan på egna medel
 –
 ̈ Påverkan på ”diverse inkomster”
 3.4. Beräknad inverkan på
 kommissionens personalresurser
 Även om denna finansieringsöversikt
 koncentreras på hur delegeringen av nya ansvarsområden för operativ styrning av
 GNSS-programmen kommer att påverka byrån, finns det ändå skäl att också fundera
 över på hur den framtida styrningen av GNSS-programmen kan komma att påverka
 kommissionens personalresurser.
 Såsom förklaras ovan är det främst nya
 uppgifter som överförs på byrån och därför saknar de motsvarighet i den
 nuvarande organisationen av GNSS-programmen. Medan de uppgifter som hänger
 samman med driften av Egnos kommer att överföras från kommissionen till byrån
 är däremot de till byrån delegerade uppgifter som avser driften av
 Galileoprogrammet nya uppgifter, eftersom systemet ännu inte är operativt.
 Orsaken är att Galileo ännu inte tillhandahåller några tjänster, och den
 berörda personalen vid kommissionen och byrån har först och främst arbetat med
 att bygga ut infrastrukturen. Att gå över till en operativ infrastruktur och
 börja tillhandahålla tjänster som kan rädda liv kräver helt nya arbetsuppgifter
 och mer personal. Medan kommissionen och byråns personal tillsammans kommer att
 öka med 31 %, kommer den genomsnittliga årliga budgeten att öka med 103 %
 mellan 2007–2013 och 2014–2020.
 Under några år framöver och till dess att den
 relevanta milstolpen har nåtts kommer kommissionen fortsättningsvis att ha
 ansvaret för utbyggnaden av Galileo-infrastrukturen och behålla den personal
 som övervakar detta arbete. Därefter kommer kommissionens roll främst att
 handla om politisk övervakning av programmen, och därför föreslår den att
 sammanlagt 30 tjänster ska strykas från dess tjänsteförteckning under perioden
 2014–2020. Denna minskning återspeglar framförallt följande:
 2)
 Överföringen till byrån av Egnos operativa
 verksamheter (där driftsfasen av Galileoprogrammet är en ny uppgift) som kommer
 att leda till en personalminskning på 3 heltidsekvivalenter (3,3 %) vid
 GNSS för kommissionens del.
 3)
 Den princip om en personalminskning som
 kommissionen beslutat om när det gäller befintliga verksamheter. Detta kommer
 att leda till en ytterligare personalminskning på 12 heltidsekvivalenter (13
 %).
 4)
 Principen om att minska personalen med ytterligare
 15 heltidsekvivalenter efter en intern omfördelning inom kommissionen.
 Personalutvecklingen vid kommissionen för GNSS-tjänsternas
 del är således följande:
 Kommissionsanställda som arbetar med GNSS-uppgifter || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Minskning totalt
 Minskning || 0 || -3 || || || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 TOTALT || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
 Den ytterligare minskning som avses i punkt 3)
 ovan kommer att fördelas icke-linjärt över de sju åren. Minskningen med 30
 tjänster är helt fristående och går således utöver den horisontella
 personalminskning på 5 % som kommissionen ämnar genomföra mellan 2013 och
 2017. Samltiga dessa tjänster kommer att dras av från kommissionens
 tjänsteförteckning.
 Ytterligare minskning av kommissionens
 personal
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Minskning totalt
 Ytterligare minskning av kommissionens personal TOTALT || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
 Personalbehoven ska täckas med personal inom
 generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga,
 eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs
 kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande
 generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av
 anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel.
 Denna minskning genomförs trots att
 kommissionen behåller det övergripande ansvaret för GNSS-programmen och trots
 att rådet och Europaparlamentet har tänkt sig flera nya uppgifter för
 kommissionen (såsom konstaterats i samband med förhandlingarna om den nya
 GNSS-förordningen), t.ex. fastställandet av en ny politik för immateriella
 rättigheter, uppdragsutveckling och stränga rapporteringskrav för
 GNSS-kommittén, rådet och Europaparlamentet. Kommissionen kommer att bemöda sig
 om att ta sig an dessa nya uppgifter genom interna omplaceringar.
 Närmare bestämt kan kommissionens framtida
 roll sammanfattas i följande sex verksamhetsblock:
 –
 Bidra till att uppnå EU:s mer övergripande
 strategiska mål: målet är att främja en integrering av GNSS-tekniken i olika
 forskningsområden och att beakta dem i sektorspecifika strategiska initiativ,
 t.ex. transportsätt, jordbruk, rörlighet för personer, tidsbestämning eller
 energi. Syftet är att garantera att EU:s politik på dessa områden på bästa sätt
 tar tillvara den innovativa potentialen och mervärdet i de europeiska
 satellinavigeringssystemen.
 –
 Fastställa och vidareutveckla de övergripande målen
 för programmen med hänsyn tagen till politiska krav och behoven hos andra
 aktörer och användare samt omsätta dessa krav och behov i programstrategi och
 tekniska krav.
 –
 Fastställa och anpassa förhållandena för
 genomförande. I enlighet med kommissionens strategiska mål för dessa program
 krävs nödvändiga åtgärder för att genomföra dem (t.ex. delegeringsavtal), överenskommelser
 om placeringsorterna för anläggningarna och lämpliga standarder. Dessutom
 kommer kommissionen att fortsättningsvis ansvara för systemens säkerhet. Den
 bör därför fastställa säkerhetskraven och säkra samordningen av
 säkerhetsfrågor.
 –
 Fastställa och utveckla GNSS-relaterad politik samt
 skapa en lagstiftningsmässig och internationell miljö som som gör att målen för
 GNSS-programmen kan uppnås. Som ett led i arbetet med att utarbeta en
 lagstiftningsram för GNSS-programmen kommer kommissionen att ta upp frågan om
 GNSS-användarnas säkerhet, utvärdera systemens och satellitnavigeringssystemens
 sårbarhet och föreslå korrigerande åtgärder, säkerställa harmoniseringen av de
 europeiska satellitnavigeringstjänsterna, öka stabiliteten för att ge branschen
 möjlighet att planera framtida investeringar samt öka säkerheten (t.ex. genom
 åtgärder för att minska beroendet av GPS-systemet). På det internationella
 området kommer kommissionen att formulera och framförhandla internationella
 avtal och samordna sin verksamhet med internationella organ för att garantera
 kompatibilitet och interoperabilitet med andra GNSS-system.
 –
 Övervaka genomförandet av programmen. Även om
 kommissionen inte kommer att ha ansvaret för den operativa ledningen av
 programmen, behåller den det övergripande ansvaret för att de fungerar väl, och
 den kommer att hållas ansvarig för eventuella merkostnader och förseningar.
 Därför är det viktigt att kommissionen noggrant övervakar hur programmen
 genomförs av Europeiska rymdorganisationen (när det gäller slutförandet av
 installationsfasen) och av Europeiska byrån för GNSS (när det gäller
 driftsfasen). Medlemsstaterna och Europaparlamentet har också lagt fram mycket
 stränga rapporteringskrav i det förslag till GNSS-förordning som nu är föremål
 för medbeslutandeförfarande. Slutligen kommer kommissionen att se till att
 dessa rapporter utarbetas, presenteras och delges GNSS-kommittén och särskilt
 till budgetmyndigheten.
 –
 Sköta förbindelserna med berörda parter genom att
 förse dem med aktuell, positiv, sammanhängande och användbar information om hur
 arbetet med Egnos- och Galileoprogrammen framskrider, samt genom regelbundna
 professionella rapporter för en intern och extern publik.
 [1] EUT L 196, 24.7.2008, s. 1.
 [2] EUT L 276, 20.10.2010, s. 11.
 [3] KOM(2011) 814 slutlig.
 [4] EUT C [...], [...], s. [...].
 [5] EUT C [...], [...], s. [...].
 [6] EUT L 196, 24.7.2008, s. 1.
 [7] EUT L 276, 20.10.2010, s. 11.
 [8] EUT L ... ......2013, s. ...[Det bör noteras att så länge som
 denna förordning och den förordning som genomför den fleråriga budgetramen ännu
 inte har antagits kan omfattningen av de uppgifter som Europeiska byrån för
 GNSS tilldelats och motsvarande budgetanslag inte betraktas som slutgiltiga]
 [9] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad
 budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.
 [10] I den mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b
 i budgetförordningen.
 [11] KOM(2011) 814 slutlig.
 [12] Närmare förklaringar av de olika metoderna för
 genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen
 återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html
 [13] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen.
 [14] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 [15] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 [16] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella
 kandidatländer på västra Balkan.
 [17] En budget för Europa 2020, KOM(2011) 500, 29.6.2011.
 [18] PE489.561v02-00.
 [19] Detta belopp skiljer sig från de anslag som tilldelats
 byrån för 2013 eftersom det beaktar finansieringen av ytterligare 20 tjänster
 under 2013 genom omfördelning av GNSS-programmen. Kommissionen kommer att lägga
 fram ett förslag för budgetmyndigheten under 2013.
 [20] Till detta belopp ska läggas överföringen av restbeloppet
 av resultatet (0,709) och bidraget från tredjeländer (0,325). De totala
 disponibla anslagen uppgår således till 14,484 för år 2013.
 [21] Detta belopp omfattar 1,75 för finansiering av ytterligare
 20 tjänster 2013. Uppskattningen består av sex månaders lön för 2013 på grund
 av den tid som behövs för att tillsätta de 20 nya tjänsterna.
 [22] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [23] Undersökningen genomfördes 2011 för EGNOS och 2012 för
 Galileo av konsultföretaget Roland Berger. Den utmynnade i ett schema uppdelat
 i de uppgifter som är nödvändiga för att driva systemen, inklusive den personal
 som behövs för att utföra dessa uppgifter. En sammanfattning av dessa uppgifter
 har tagits med i tabellen över de uppgifter som ska utföras.
 [24] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.