text:
 7.4.2011
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 93/33
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 5/2011
 of 11 February 2011
 amending Annex XIII (Transport) to the EEA Agreement
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as amended by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Annex XIII to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 140/2010 of 10 December 2010 (1).
 (2)
 Regulation (EC) No 300/2008 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2008 on common rules in the field of civil aviation security and repealing Regulation (EC) No 2320/2002 (2) was incorporated into the Agreement by Decision of the EEA Joint Committee No 69/2009 (3) of 29 May 2009, with country specific adaptations.
 (3)
 Commission Decision C(2010) 774 final of 13 April 2010 laying down detailed measures for the implementation of the common basic standards on aviation security containing information as referred to in Point (a) of Article 18 of Regulation (EC) No 300/2008 is to be incorporated into the Agreement.
 (4)
 Commission Decision C(2010) 2604 final of 23 April 2010 amending Commission Decision 2010/774/EU of 13 April 2010 laying down detailed measures for the implementation of the common basic standards on aviation security containing information as referred to in Point (a) of Article 18 of Regulation (EC) No 300/2008 is to be incorporated into the Agreement.
 (5)
 Decision C(2010) 774 final repeals Commission Decision C(2008) 4333 final of 8 August 2008 laying down additional measures for the implementation of the common basic standards on aviation security, which is incorporated into the Agreement and therefore is to be repealed under the Agreement.
 (6)
 All the measures necessary for the applicability of Regulation (EC) No 300/2008 (4) will thereby have been incorporated into the Agreement and Commission Regulation (EC) No 272/2009 (5), Commission Regulation (EU) No 1254/2009 (6), Commission Regulation (EU) No 72/2010 (7) and Commission Regulation (EU) No 185/2010 (8) will become applicable from the date on which this Decision enters into force.
 (7)
 All the measures necessary for the applicability of Regulation (EC) No 300/2008 will thereby have been incorporated into the Agreement and Regulation (EC) No 2320/2002 of the European Parliament and of the Council (9), Commission Regulation (EC) No 1217/2003 (10), Commission Regulation (EC) No 1486/2003 (11), Commission Regulation (EC) No 1138/2004 (12) and Commission Regulation (EC) No 820/2008 (13) will be repealed under the Agreement with effect from the date on which this Decision enters into force,
 HAS DECIDED AS FOLLOWS:
 Article 1
 Annex XIII to the Agreement shall be amended as follows:
 1.
 the following shall be inserted after point 66he (Commission Regulation (EU) No 185/2010):
 ‘66hf.
 C(2010) 774 final: Commission Decision C(2010) 774 final of 13 April 2010 laying down detailed measures for the implementation of the common basic standards on aviation security containing information as referred to in Point (a) of Article 18 of Regulation (EC) No 300/2008, as amended by:
 —
 C(2010) 2604 final: Commission Decision C(2010) 2604 final of 23 April 2010.’;
 2.
 the text of point 66ia (Commission Decision C(2008) 4333 final) shall be deleted.
 Article 2
 This Decision shall enter into force on 12 February 2011, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee (14).
 Article 3
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 11 February 2011.
 For the EEA Joint Committee
 The Acting President
 Gianluca GRIPPA
 (1) OJ L 85, 31.3.2011, p. 25.
 (2) OJ L 97, 9.4.2008, p. 72.
 (3) OJ L 232, 3.9.2009, p. 25.
 (4) Commission Regulation (EC) No 272/2009 of 2 April 2009, Commission Regulation (EU) No 1254/2009 of 18 December 2009, Commission Regulation (EU) No 18/2010 of 8 January 2010, Commission Regulation (EU) No 72/2010 of 26 January 2010, Commission Regulation (EU) No 185/2010 of 4 March 2010, Commission Regulation (EU) No 297/2010 of 9 April 2010, Commission Regulation (EU) No 357/2010 of 23 April 2010, Commission Regulation (EU) No 358/2010 of 23 April 2010, Commission Decision C(2010)774 final of 13 April 2010 and Commission Decision C(2010) 2604 final of 23 April 2010.
 (5) OJ L 91, 3.4.2009, p. 7.
 (6) OJ L 338, 19.12.2009, p. 17.
 (7) OJ L 23, 27.1.2010, p. 1.
 (8) OJ L 55, 5.3.2010, p. 1.
 (9) OJ L 355, 30.12.2002, p. 1.
 (10) OJ L 169, 8.7.2003, p. 44.
 (11) OJ L 213, 23.8.2003, p. 3.
 (12) OJ L 221, 22.6.2004, p. 6.
 (13) OJ L 221, 19.8.2008, p. 8.
 (14) No constitutional requirements indicated.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 21998D1008(01)
 Úradný vestník L 272 , 08/10/1998 S. 0001 - 0002
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 1/98z 30. januára 1998,ktorým sa mení a dopĺňa príloha IX (Finančné služby) a príloha XIX (Ochrana spotrebiteľa) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, upravenú Protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda", najmä na jej článok 98,keďže príloha IX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 53/96 [1];keďže príloha XIX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 34/96 [2];keďže smernica 97/5/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. januára 1997 o kreditných prevodoch do zahraničia [3] by sa mala zahrnúť do dohody;keďže smernica 97/5/ES sa tiež uplatňuje na kreditné prevody do zahraničia v menách Lichtenštajnska, Islandu a Nórska;keďže smernica 97/5/ES by sa mala zahrnúť do prílohy IX a uviesť, iba na informačné účely, v prílohe XIX k dohode,ROZHODOL TAKTO:Článok 1Za bod 16 (smernica 95/26/ES Európskeho parlamentu a Rady) prílohy IX k dohode sa vkladá tento bod:"16a. 397 L 0005: smernica 97/5/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. januára 1997 o kreditných prevodoch do zahraničia (Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 25).Ustanovenia smernice znejú na účely súčasnej dohody v týchto úpravách:a) v článku 1 sa znenie "menách členských štátov" nahrádza znením "menách členských štátov a štátov EZVO";b) článok 2c) sa nahrádza takto:"finančná inštitúcia" znamená:- úverové inštitúcie, ako je uvedené v prvej zarážke článku 1 smernice 77/780/EHS,- poisťovne, ako je uvedené v článku 1a) smernice 92/49/EHS,- životné poisťovne, ako je uvedené v článku 1a) smernice 92/96/EHS,- UCITS, ako je uvedené v článku 1 ods. 2 smernice 85/611/EHS,- investičné firmy, ako je uvedené v článku 1 ods. 2 smernice 93/22/EHS,- iné podniky, ktorých aktivity sú podobné aktivitám podnikov uvedených v predchádzajúcich zarážkach alebo ktorých hlavnými aktivitami je získavanie finančných aktív podnikov alebo transformácia finančných pohľadávok."Článok 2Za bod 7b (smernica 94/47/ES Európskeho parlamentu a Rady) prílohy XIX k dohode sa vkladá toto:"7c. 397 L 0005: smernica 97/5/ES Európskeho parlamentu a Rady [4] z 27. januára 1997 o kreditných prevodoch do zahraničia (Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 25)."Článok 3Znenia smernice 97/5/ES v Islandskom a Nórskom jazyku, ktoré sú priložené k príslušným jazykovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické.Článok 4Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňa 1. februára 1998, za predpokladu, že boli podľa článku 103 ods. 1 dohody, vykonané všetky notifikácie Spoločnému výboru EHP.Článok 5Toto rozhodnutie sa uverejňuje v oddiele EHP a v doplnku EHP k Úradnému vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 30. januára 1998Za Spoločný výbor EHPpredsedaF. Barbaso[1] Ú. v. ES L 21, 23.1.1997, s. 8.[2] Ú. v. ES L 237, 19.9.1996, s. 41.[3] Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 25.[4] Uvedené iba na informačné účely. Pre žiadosť pozri prílohu IX.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
 1341 (MCCCXLI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de miercuri.
 Evenimente
 2 iunie: David al II-lea Bruce debarcă în Scoția după șapte ani de exil petrecuți în Normandia și își reia coroana; cu tot sprijinul din partea lui Eduard al III-lea al Angliei, Edward Balliol este îndepărtat.
 15 septembrie: Flota lui Robert d'Anjou ocupă Milazzo după trei luni de asediu, fără ca regele Pietro al II-lea al Aragonului să poată interveni.
 28 septembrie: Ioan Cantacuzino, trimis într-o campanie împotriva ducatului de Atena, este destituit de la conducerea armatei de către Ana de Savoia, mama împăratului minor Ioan al V-lea Paleolog, se revoltă împotriva acesteia.
 2 octombrie: Victorie a pisanilor asupra florentinilor; pisanii încep asediul asupra orașului Lucca, recent ocupat de Florența.
 8 octombrie: Nobilii din Adrianopol îl înscăunează pe Ioan Cantacuzino, sub numele de Ioan al VI-lea (încoronarea are loc pe 26 octombrie, la Didymotichon).
 19 octombrie: La rândul său, Ioan al V-lea Paleologul se încoronează la Constantinopol, cu sprijinul populației.
 Nedatate
 mai: Jean de Montfort intră în Nantes și este recunoscut ca duce de Bretagne.
 august: Orașul Lucca se predă celor din Florența, contra unei sume de bani.
 august: Întâlnirea de la Paris dintre Jean de Montfort și regele Filip al VI-lea al Franței, în urma căreia regele trece de partea lui Charles de Blois, iar Jean de Montfort se retrage de la conducerea ducatului Bretagne.
 septembrie: Jean de Normandie (fiu al regelui Franței) invadează Bretagne.
 noiembrie: Jean de Montfort se predă la Nantes în mâinile lui Jean de Normandie.
 decembrie: Aflat în luptă cu teutonii în zona Kaunas, conducătorul lituanian Gedyminas esre rănit mortal.
 Contesa de Tirol, Margareta Maultasch, își alungă soțul, Ioan Henric de Boemia, și se recăsătorește cu Ludovic de Bavaria; noul cuplu este excomunicat.
 După moartea împăratului Andronic al III-lea, în Bizanț izbucnește un îndelungat război civil între Ioan al VI-lea Cantacuzino și regenții împăratului legitim Ioan al V-lea Paleolog.
 După moartea lui Ioan al III-lea, începe lupta pentru succesiune în ducatul Bretaniei dintre nepoata sa, Ioana de Penthievre (soția lui Carol de Blois) și fratele vitreg, Jean de Montfort.
 Expediție italo-portugheză în insulele Canare.
 Hanul Uzbek, conducătorul Hoardei de Aur, autorizează reconstruirea portului Caffa de către negustorii genovezi și venețieni.
 Inundații catastrofale în sudul Indiei (provincia Kerala); râul Peryiar își schimbă cursul, iar supraviețuitorii se mută în Cachin.
 Sultanul de Delhi îl alege pe Ibn Battuta pentru o misiune diplomatică în China dinastiei Yuan.
 Arte, științe, literatură și filozofie
 28 februarie: Prima menționare în documente a carnavalului de la Köln.
 8 aprilie: Petrarca devine poet laureat la Roma, fiind „încoronat” pe Capitoliu.
 Poetul chinez Zhang Xian scrie o lucrare referitoare la caracterul destructiv al prafului de pușcă.
 Se întemeiază Queen's College, la Oxford.
 Înscăunări
 Algirdas (Olgierd), mare cneaz al Lituaniei.
 Ioan al V-lea Paleolog, împărat al Bizanțului (1341-1391).
 Mansa Suleiman, conducător al Imperiului Mali (1341-1360).
 Tinibeg, han al Hoardei de Aur (1341-1342).
 Nașteri
 4 ianuarie: Wat Tyler, insurgent englez (d. 1381).
 1 septembrie: Frederic al IV-lea (cel Simplu), rege al Siciliei (d. 1377)
 Hermann al II-lea, landgraf de Hessen (d. 1413)
 Ioan al II-lea, duce de Bavaria (d. 1397)
 Ludovic, duce de Durazzo (d. 1376).
 Qu You, scriitor chinez (d. 1427)
 Decese
 30 aprilie: Ioan al III-lea (cel Bun), 54 ani, duce de Bretagne (n. 1286)
 15 iunie: Andronic al III-lea Paleologul, 44 ani, împărat al Bizanțului (n. 1297)
 28 august: Levon (Leon) al IV-lea, 31 ani, rege al Armeniei (n. 1309)
 4 decembrie: Janislaw I, arhiepiscop de Gniezno (n. ?)
 Nedatate
 decembrie: Gedyminas, 65 ani, mare duce al Lituaniei (n. 1275)
 Al-Nasr Muhammad, 45 ani, sultan mameluc al Egiptului (n. 1295)
 Guillaume Adam, misionar și scriitor francez (n. ?)
 Petrus Filipsson, arhiepiscop de Uppsala (n. ?)
 Uzbek, 58 ani, han al Hoardei de Aur (n. 1282)
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1341
 1341


text:
Alexander Kopacz (born 26 January 1990) is a Canadian bobsledder and the reigning Olympic co-champion in the two-man bobsleigh event. He competed in the two-man event at the 2018 Winter Olympics. Kopacz and pilot Justin Kripps tied with the German team of Francesco Friedrich and Thorsten Margis for the gold medal.
 Career
 Kopacz started his sporting career as a varsity level shot putter at University of Western Ontario in London, Ontario. With encouragement from his university coaches he attended a Canadian talent ID camp for bobsleigh athletes in April 2013. Kopacz would start racing later that year with Nick Poloniato on the North American race circuit. The next year he competed with Chris Spring in the 2014–15 Bobsleigh World Cup, his first year in the top level circuit. At the 2015 World Championships Kopacz battled through pneumonia to help push Spring to eighth place in the four-man bobsled. He stepped on the podium for the first time at the World Cup event in Lake Placid, New York, as part of Justin Kripps' four-man team.
 During the 2016–17 Bobsleigh World Cup Kopacz missed the first half of the season due to an adductor tear. He would return to the World Championships, again pushing Kripps to a sixth-place finish in the four-man. The next season he and Kripps found their groove, they would earn four podium finishes together in the 2016–17 Bobsleigh World Cup and finish first overall in the World Cup to win the Crystal Globe as overall World Cup champions.
 They would carry this momentum into the 2018 Winter Olympics in Pyeongchang, South Korea. In the two-man competition he pushed Kripps to second place through the first two of four runs. In the second day of competition, they were in the lead after three runs. In the fourth and final run they were just a few one hundredths behind Francesco Friedrich of Germany, but in the final run they made up enough time to win gold. In fact the run put them in a tie with Friedrich for the top of the podium. Kripps and Kopacz began celebrating with team, family, and friends. Kopacz said of the gold medal that "within a couple minutes it was a sea of emotion, a sea of teammates and tears from my parents."
 Personal
 He completed his mechanical engineering degree at University of Western Ontario in 2013 and a physics degree in 2018 at University of Western Ontario, and is co-founder of Step Sciences. He contracted COVID-19 in April 2021 and was later hospitalized in London, Ontario; he was one of the participants in a study of long COVID conducted by five medical institutions in Ontario in 2021–22.
 References
 External links
 1990 births
 Living people
 Bobsledders at the 2018 Winter Olympics
 Canadian male bobsledders
 Medalists at the 2018 Winter Olympics
 Olympic bobsledders of Canada
 Olympic gold medalists for Canada
 Olympic medalists in bobsleigh
 Sportspeople from London, Ontario
 University of Western Ontario alumni


text:
 24.1.2013
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 21/49
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES
 Nr. 199/2012
 vom 26. Oktober 2012
 zur Änderung des Anhangs XIII (Verkehr) des EWR-Abkommens
 DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS —
 gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, im Folgenden „Abkommen“, insbesondere auf Artikel 98,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Anhang XIII des Abkommens wurde durch den Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 180/2012 vom 28. September 2012 (1) geändert.
 (2)
 Die Verordnung (EU) Nr. 1286/2011 der Kommission vom 9. Dezember 2011 über die Festlegung einer gemeinsamen Methodik zur Untersuchung von Unfällen und Vorkommnissen auf See gemäß Artikel 5 Absatz 4 der Richtlinie 2009/18/EG des Europäischen Parlaments und des Rates (2) ist in das EWR-Abkommen aufzunehmen —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 In Anhang XIII des Abkommens wird nach Nummer 55ca (Durchführungsverordnung (EU) Nr. 651/2011 der Kommission) folgende Nummer eingefügt:
 „55cb.
 32011 R 1286: Verordnung (EU) Nr. 1286/2011 der Kommission vom 9. Dezember 2011 über die Festlegung einer gemeinsamen Methodik zur Untersuchung von Unfällen und Vorkommnissen auf See gemäß Artikel 5 Absatz 4 der Richtlinie 2009/18/EG des Europäischen Parlaments und des Rates (ABl. L 328 vom 10.12.2011, S. 36).“
 Artikel 2
 Der Wortlaut der Verordnung (EU) Nr. 1286/2011 in isländischer und norwegischer Sprache, der in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht wird, ist verbindlich.
 Artikel 3
 Dieser Beschluss tritt am 1. November 2012 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des EWR-Abkommens vorliegen (3), oder am Tag des Inkrafttretens des Beschlusses des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 62/2012 vom 30. März 2012 (4), wobei der spätere Zeitpunkt maßgeblich ist.
 Artikel 4
 Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht.
 Geschehen zu Brüssel am 26. Oktober 2012.
 Für den Gemeinsamen EWR-Ausschuss
 Der Präsident
 Atle LEIKVOLL
 (1) ABl. L 341 vom 13.12.2012, S. 34
 (2) ABl. L 328 vom 10.12.2011, S. 36.
 (3) Ein Bestehen verfassungsrechtlicher Anforderungen wurde nicht mitgeteilt.
 (4) ABl. L 207 vom 2.8.2012, S. 42.


type: caselaw

text:
 12.4.2008
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 92/27
 Förstainstansrättens beslut av den 22 januari 2008 – Efkon mot parlamentet och rådet
 (Mål T-298/04) (1)
 (Talan om ogiltigförklaring - Direktiv 2004/52/EG - Driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem - Ej personligen berörd - Avvisning)
 (2008/C 92/55)
 Rättegångsspråk: tyska
 Parter
 Sökande: Efkon AG (Graz-Andritz, Österrike) (ombud: inledningsvis advokaten G. Zanger, därefter advokaten M. Novak)
 Svarande: Europaparlamentet (ombud: U. Rösslein och A. Neergaard) och Europeiska unionens råd (ombud: A. Lopes Sabino och M. Bauer)
 Part som har intervenerat till stöd för svarandena: Europeiska gemenskapernas kommission (ombud: R. Vidal Puig och G. Braun)
 Saken
 Talan om ogiltigförklaring, eller i andra hand om ogiltigförklaring i viss del, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (EUT L 166, s. 124, rättelse i EUT L 200, s. 50)
 Avgörande
 1)
 Talan avvisas.
 2)
 Efkon AG ska bära sin rättegångskostnad och ersätta rådets rättegångskostnad.
 3)
 Parlamentet och kommissionen ska bära sina egna rättegångskostnader.
 (1) EUT C 262, 23.10.2004.


text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22003D0180
 Úradný vestník L 088 , 25/03/2004 S. 0061 - 0062
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 180/2003z 5. decembra 2003,ktoré mení a dopĺňa prílohu XVI (Obstarávanie) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na dohodu o Európskom hospodárskom priestore v znení protokolu o prispôsobení dohody o Európskom hospodárskom spoločenstve, ďalej len "dohoda", najmä na jej článok 98,keďže:(1) príloha XVI k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím spoločného výboru EHP 143/2002 z 8. novembra 2002 [1];(2) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 2195/2002 z 5. novembra 2002 o spoločnom slovníku obstarávania (SSO) [2] sa má včleniť do tejto dohody,ROZHODOL TAKTO:Článok 1Za bod 6 (nariadenie (EHS/Euratom) 1182/71) prílohy XVI k dohode sa vloží tento bod:"6a. 32002 R 2195: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 2195/2002 z 5. novembra 2002 o spoločnom slovníku obstarávania (SSO) (Ú. v. ES L 340, 16. 12. 2002, s. 1)."Článok 2Znenia nariadenia (ES) 2195/2002 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa majú zverejniť v doplnku EHP Úradného vestníka Európskej únie, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 6. decembra 2003, ak sa vykonajú všetky oznámenia spoločnému výboru EHP v súlade s článkom 103 ods. 1 dohody [3].Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie v časti a v doplnku EHP.V Bruseli 5. decembra 2003Za spoločný výbor EHPpredsedaHSH Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] Ú. v. EÚ L 19, 23.1.2003, s. 11.[2] Ú. v. ES L 340, 16.12.2002, s. 1.[3] Nevyznačia sa ústavné požiadavky.--------------------------------------------------


text:
The Landhof was a sports stadium in the district Basel-Wettstein in Kleinbasel, Basel. It was the former and first home stadium of FC Basel.
 It is mentioned for the first time in a chronicle in the second half of the 18th century as a nice summer house with beautiful property. The best known owner of the manor was , a member of the Merian family. He was Mayor of Basel and Landammann of Switzerland (highest office at the time).
 In 1892 the granddaughter of Merian-Iselin sold the Landhof to a certain Katharina Ehrler-Wittich. As the Football Club Basel 1893 was founded in 1893 and look for a ground to play, she made the Landhof available free of charge as a playing surface. As early as Sunday, 26 November 1893, the first football game took place on the grounds. From 1895 to 1901 the Vélodrome de Bâle, a cycle track, was also located on the grounds. In their 1898–99 season FC Basel's first league game was played here, this was a city derby against BSC Old Boys, in front of nearly 400 spectators.
 The first ever international match between the Swiss national team and the German national team took place here in April 1908. The Swiss Football Association demanded a seated spectator stand for at least 200 people. The club agreed and built a wood fence around the ground. Sponsored by a chocolate factory, at the cost of four thousand Swiss Francs and a building time of little more than one month the club's members built the first spectator grandstand in Switzerland. On 5 April 1908, Switzerland's first international football match against Germany took place on the Landhof in front of 4,000 spectators. Switzerland won 5-3. This was the first ever international match for Germany and the third for Switzerland. Following this, the ground was used a number of times as international venue.
 Until 1967 the Landhof was the home ground of FC Basel. After the signing of Helmut Benthaus as player-coach and with the increasing success of the team, the Landhof became too small for the rising number of spectators. From then onwards FC Basel played their home games in the St. Jakob Stadium. However, until the early 1990s the club continued to use the Landhof as a training ground and as playing field for their youth teams. They also had their offices and clubhouse there. After that the area became overgrown and there was a long-term political struggle over a planned residential block development.
 References
 FC Basel
 Defunct football venues in Switzerland
 Defunct sports venues in Switzerland


type: legislation

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52007PC0466
 Priekšlikums Padomes lēmums ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu {SEC(2007)1062} /* COM/2007/0466 galīgā redakcija - CNS 2007/0016 */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 10.8.2007COM(2007)466 galīgā redakcija2007/0167(CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu(iesniegusi Komisija) {SEC(2007)1062}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts un mērķisEiropas Komisija jau 1994. gadā nāca klajā ar pirmo paziņojumu par imigrācijas un patvēruma politikas jomām[1], kurā uzsvēra, ka vajadzētu izveidot mehānismu, lai visaptveroši novērotu migrācijas plūsmas visā ES. Reaģējot uz to, 1996. gadā tika veikta priekšizpēte[2].Pēc 1999. gada 1. maija, kad spēkā stājās Amsterdamas līgums, un pēc 1999. gada oktobra, kad notika Eiropadomes Tamperes sanāksme, Eiropas Savienība apņēmās izstrādāt kopēju imigrācijas un patvēruma politiku, lai nodrošinātu migrācijas plūsmu iedarbīgāku pārvaldību ES. Šīs apņemšanās uzsvēra taisnīgu attieksmi pret trešo valstu pilsoņiem, partnerības veidošanu ar izcelsmes valstīm un migrācijas pārvaldes līdzsvarošanu, kā arī kopīgas Eiropas patvēruma sistēmas izstrādi.Lākenas Eiropadome 2001. gada decembrī savos secinājumos aicināja Komisiju „izveidot sistēmu informācijas apmaiņai par patvērumu, migrāciju un izcelsmes valstīm”. Reaģējot uz situāciju, kad bija vajadzīga plašāka un labāka informācija par migrācijas jautājumiem, Eiropas Kopienu 2002. gada budžetā tika iekļauta jauna budžeta pozīcija (18 03 05. budžeta pozīcija (ex B5-814), paredzot to eksperimentālam projektam, lai izveidotu „Eiropas Migrācijas novērošanas centru” un uzlabotu statistikas datus migrācijas un patvēruma jomā. Tā kā tīkla izveide aizkavējās, darbības, kas tika finansētas no 2002. gada budžeta pozīcijas, faktiski sākās 2003. gadā, un kopš tā laika ir vērojama viena gada nobīde starp budžeta pozīcijas gadu un īstenošanas gadu. Projekts, kuru vēlāk nosauca par „Eiropas Migrācijas tīklu”, no 2003. gada kā sagatavošanas darbība turpinājās līdz 2006. gadam (budžeta pozīcija atbilst 2005. gadam).Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada jūnijā valstu un valdību vadītāji atzina, cik „svarīgi ir novērot un analizēt daudzdimensionālo migrācijas parādību” , un nolēma izveidot Eiropas Migrācijas tīklu. Viņi arī norādīja, ka vajadzētu apsvērt iespēju nākotnē izveidot pastāvīgu struktūru.Hāgas programma, kas tika apstiprināta Eiropadomes sanāksmē 2004. gada novembrī, pamatojas uz Tamperes programmas pamatievirzēm, ievirzot jaunu darba kārtību par brīvību, drošību un tiesiskumu ES. Turpinot Eiropas imigrācijas un patvēruma politikas attīstību, Hāgas programmā uzsvērts, cik svarīgi ir „pastiprināt jaunākās informācijas un datu apkopošanu, sniegšanu, apmaiņu un efektīvu izmantošanu par visām būtiskajām norisēm saistībā ar migrāciju” , kā arī norādīts, ka dati un informācija jāsaskaņo dalībvalstu līmenī.Kopš Amsterdamas līguma spēkā stāšanās ir nepārtraukti attīstījusies Eiropas kopīgā politika migrācijas un patvēruma jomā, un nepieciešams, lai šo attīstību papildinātu salīdzināma, ticama un objektīva informācija un dati gan valstu, gan Eiropas līmenī. Lai kopīgās politikas labāk pārvaldītu migrāciju, ir vajadzīgas migrācijas parādību kopīgas analīzes. Gan ES, gan dalībvalstu līmenī migrācijas un patvēruma politikas veidotājiem joprojām ir ļoti vajadzīga informācija, kā jau bija norādīts 1996. gada priekšizpētē un kā tika apstiprināts 2005. gada EMT novērtējumā[3], un turpmākajai EMT struktūrai ir jāsekmē tās sniegšana.Pirmkārt, neraugoties uz milzīgo informācijas apjomu, kas tiek sagatavots par dažādiem starptautiskās migrācijas aspektiem, šai informācijai nav viegli piekļūt, jo tā ir izkliedēta un nav pieejama centralizēti. Tāpēc ES iestādēm un dalībvalstīm - gan politikas veidotājiem, gan plašai sabiedrībai - būtu ļoti noderīga vienota saskarne, proti, informācijas apstrādes centrs, kur tiktu filtrēta un apkopota šāda informācija.Otrkārt, trūkst ticamas, salīdzināmas un aktuālas informācijas un analīzes par patvēruma un migrācijas juridisko aspektu un politikas attīstību gan valstu, gan ES līmenī. Nepietiek arī salīdzināmas informācijas par ietekmi uz ES un valstu politiku šajā jomā. Turklāt ES un tās dalībvalstīm arvien vairāk nepieciešamas ātras atbildes uz īpašiem jautājumiem saistībā ar migrāciju un patvērumu. Lai sagādātu šo trūkstošo informāciju, būtu vajadzīga tīklam līdzīga struktūra, kas atrastos visās dalībvalstīs un būtu apvienota ar noteikta līmeņa centrālu koordinācijas struktūru.Treškārt, pastāv nopietna problēma saistībā ar to, ka trūkst precīzu, aktuālu un salīdzināmu statistikas datu par migrāciju un patvērumu. Nesen pieņemtajā Komisijas priekšlikumā regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību[4] sniegts risinājums šai problēmai, taču joprojām būs vajadzīga salīdzinoša šādas statistikas informācijas analīze.Lai atvieglotu EMT eksperimentālās/sagatavošanas darbības ieviešanu, tika pieņemta pakāpeniski īstenojama, savā ziņā ačgārna pieeja, saskaņā ar kuru vispirms tika izveidots valstu kontaktpunktu tīkls. EMT pamatā ir šie dalībvalstu ieceltie kontaktpunkti, un tajos notiek dokumentu un analīzes sagatavošana, kā arī pētniecības darbība. Valstu kontaktpunktiem arī jāizveido valsts partneru tīkls, kurā noris viedokļu un pieredzes apmaiņa par dažādām izskatāmajām tēmām. Eiropas Komisijas Brīvības, drošības un tiesiskuma ģenerāldirektorāts pārraudzīja EMT vispārējo veidošanu, un šajā darbā palīdzēja zinātniska un administratīva koordinācijas komanda, kuru izraudzījās atklātā konkursā.Tā kā jāturpina un jāpastiprina EMT darbības, lai izpildītu Hāgas programmas prasību „sniegt aktuālu informāciju un datus par visām svarīgākajām migrācijas norisēm” un atbalstītu informētāku politikas veidošanu un lēmumu pieņemšanu Eiropas kopīgās imigrācijas un patvēruma politikas pašreizējā izstrādes posmā, tiek ierosināts piešķirt EMT oficiālu statusu, pieņemot atbilstošu juridisku instrumentu (Padomes lēmumu, balstoties uz EK līguma 66. pantu). Ierosināts saglabāt daudzus pašreizējās struktūras elementus, lai gan ir ieviestas dažas būtiskas izmaiņas, lai uzlabotu EMT darbību. Padomes lēmumā tiks noteikti galvenie EMT darbībai nepieciešamie elementi, proti, tā mērķis, uzdevumi, struktūra, informācijas apmaiņas sistēma, finansēšanas kārtība un attiecības ar citām organizācijām.2. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPašreizējais EMT sākumā darbojās kā eksperimentāls projekts un tad kā sagatavošanas darbība, kam nebija vajadzīgs pienācīgs juridiskais pamats, un to finansēja no īpašas Kopienas budžeta pozīcijas (18 03 05. (ex B5-814) budžeta pozīcija)[5]. Saskaņā ar 49. panta 2. punkta b) apakšpunktu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[6], sagatavošanas darbības ilgums nedrīkst pārsniegt trīs gadus. Tāpēc ir jāizveido juridisks instruments, lai varētu turpināt EMT darbību.3. ApspriešanāsLai apspriestos ar ieinteresētajām personām par EMT nākotni, Komisija 2005. gada 28. novembrī pieņēma „Zaļo grāmatu par Eiropas migrācijas turpmāko tīklu”[7], kurā aplūkoti jautājumi par tīkla turpmāko uzdevumu un struktūru, balstoties uz EMT darbības novērtējumu sagatavošanas posmā.Ar zaļo grāmatu tika sāktas publiskas apspriedes, kas turpinājās līdz 2006. gada 28. janvārim, un tika saņemti 32 ieteikumi, no kuriem apmēram pusi bija sagatavojušas dalībvalstis, bet pārējos — pašreizējie EMT valstu kontaktpunkti, dalībvalstu federālās un reģionālās iestādes un citas institūcijas, lielākoties akadēmiskas iestādes[8].Briselē 2006. gada 6. aprīlī tika uzklausīts īpaši izraudzītu ekspertu viedoklis par Eiropas migrācijas tīkla nākotni. Uzklausīšanas laikā Komisija iepazīstināja ar galvenajiem secinājumiem, kas bija gūti publiskajās apspriedēs, un vairāki eksperti rīkoja prezentācijas par EMT turpmāko uzdevumu un struktūru.Publiskajās apspriedēs un ekspertu uzklausīšanā noskaidrojās, ka principā visi bija vienisprātis par to, ka jāturpina EMT darbība, pamatojoties uz tā pašreizējiem uzdevumiem un struktūru.Visbeidzot, Komisija apspriedās ar dalībvalstu ekspertiem par jautājumiem saistībā ar EMT nākotni (tas notika divreiz - 2005. gada 29. aprīlī un 2006. gada 20. jūnijā) Imigrācijas un patvēruma komitejā. Dalībvalstis abas reizes atbalstīja Komisijas nolūku piešķirt EMT oficiālu statusu.4. Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPriekšlikuma galvenais nolūks ir piešķirt Eiropas Migrācijas tīklam oficiālu statusu un pienācīgu juridisko pamatu, kurā būtu aprakstīti tā mērķi, uzdevumi, struktūra, kā arī citi svarīgi EMT darbības elementi, piemēram, tā finansēšanas kārtība un publiski pieejamas informācijas apmaiņas sistēmas izveidošana.MērķisPriekšlikumā EMT mērķis ir aprakstīts šādi: „izpildīt Kopienas iestāžu, dalībvalstu iestāžu un institūciju, kā arī plašas sabiedrības informācijas vajadzības saistībā ar migrāciju un patvērumu, sniedzot aktuālu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par migrāciju un patvērumu, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas veidošanu un lēmumu pieņemšanu šajās jomās.”DarbībasLai sasniegtu iepriekšminēto mērķi, EMT jāveic vairākas darbības , kas aprakstītas 2. panta 2. punktā. To vidū, inter alia , ir šādas darbības: no dažādiem avotiem apkopot esošos aktuālos datus un informāciju un veikt to apmaiņu, analizēt minētos datus un informāciju, publicēt ziņojumus, izveidot un uzturēt informācijas apmaiņas sistēmu internetā, sadarboties ar citām svarīgākajām Eiropas un starptautiskām struktūrām.StruktūraEMT veido valstu kontaktpunkti, ko ieceļ dalībvalstis, un Eiropas Komisija .Lai nodrošinātu dalībvalstu aktīvu līdzdalību un EMT politisko ievirzi, tiek izveidota vadības padome , kurā ir pārstāvētas visas dalībvalstis, Komisija un Eiropas Parlaments.Tā jo īpaši:- piedalās EMT gada darbības programmas sagatavošanā;- izvērtē, kādi panākumi gūti EMT darbībā, vajadzības gadījumā iesakot īstenot pasākumus;- vismaz vienreiz gadā visām Eiropas iestādēm sniedz ziņojumu par stāvokli saistībā ar EMT kārtējām darbībām un tajā veikto pētījumu galvenajiem rezultātiem;- identificē vispiemērotākās stratēģiskās sadarbības attiecības ar citām struktūrām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā;- sniedz padomus un palīdz valstu kontaktpunktiem, lai uzlabotu to darbību.Valstu kontaktpunktiem jāatbilst vairākām prasībām, piemēram, ir jābūt eksperta zināšanām patvēruma un migrācijas jomā, IT aprīkojumam un IT lietošanas iemaņām; spējai izveidot sadarbības shēmas un dibināt sakarus ar citu valstu organizācijām un struktūrām; kā arī jāspēj strādāt un rakstīt divās Eiropas iestāžu oficiālajās valodās.Katra dalībvalsts ieceļ vienu struktūru, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts. Valsts kontaktpunktā jābūt vismaz trim ekspertiem. Vienam no šiem ekspertiem, kurš ir valsts kontaktpunkta koordinators, jābūt ieceltās struktūras ierēdnim vai darbiniekam. Pārējie eksperti var būt no minētās struktūras vai no citām valsts vai starptautiska mēroga publiskām vai privātām organizācijām, kas atrodas attiecīgajā dalībvalstī.Valstu kontaktpunkti gatavo valsts ziņojumus, ievada savas valsts datus EMT informācijas apmaiņas sistēmā, organizē savu darbu tā, lai varētu nosūtīt ad hoc informācijas pieprasījumus citu valstu kontaktpunktiem un ātri atbildēt uz šādiem pieprasījumiem, kas no tiem saņemti, un izveido valsts migrācijas tīklu, kurā ietilpst plašs tādu organizāciju un indivīdu loks, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā, ietverot arī ar migrāciju saistītos nodarbinātības, izglītības un ārējo attiecību/attīstības aspektus, un kurā ietilpst visas svarīgākās ieinteresētās personas.Komisijas atbildības jomā ietilpst:- EMT vispārēja koordinēšana;- EMT gada darbības programmas pieņemšana;- viens Komisijas pārstāvis ietilpst vadības padomē un vada to. Viņam (viņai) palīdz divi zinātniskie eksperti, ko iecēlusi Komisija;- nodrošināšana, lai EMT darbā atspoguļotos Kopienas politiskās prioritātes migrācijas un patvēruma jomā;- pakalpojumu sniedzēja iecelšana, kurš palīdz Komisijai veikt EMT, tostarp EMT informācijas apmaiņas sistēmas, ikdienas vadību; Komisija cieši uzrauga šā pakalpojumu sniedzēja darbību, nosakot skaidrus pienākumus un darba praksi; vajadzības gadījumā valstu kontaktpunktu darba grupu iesaistīšana, tām cieši sadarbojoties ar pakalpojumu sniedzēju attiecībā uz noteiktām darbībām;- Komisija arī nodrošina, lai valstu kontaktpunkti spētu veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tas ietver pārbaudes, nosakot, vai dalībvalstu ierosinātie kontaktpunkti atbilst visām noteiktajām prasībām, un turpmāku pasākumu ierosināšanu vadības padomē, ja valstu kontaktpunktu darbā konstatē konsekventus trūkumus, kas var negatīvi iespaidot EMT darbu;- visbeidzot, Komisija piešķir darbības dotācijas valstu kontaktpunktiem, līdzfinansēdama to gada darbības programmas, ja šie kontaktpunkti atbilst visām prasībām.Pakalpojumu sniedzēja iecelšanu, lai palīdzētu Komisijai, pamato ar dažu koordinācijas uzdevumu tehnisko raksturu, īpaši ar IT sistēmas un tīmekļa vietnes izveidošanu internetā un kopsavilkuma ziņojumu sagatavošanu, un ar sadarbības sarežģītību starp 26 valstu kontaktpunktiem.Informācijas apmaiņas sistēma un pētījumiIr ļoti svarīgi, lai EMT, izmantojot visprogresīvākās tehnoloģijas, tostarp šajā nolūkā izveidotu tīmekļa vietni, tiktu plaši izplatīta informācija, kas sagatavota pētījumu un ziņojumu veidā. Informācijas apmaiņas sistēmu pārvalda pakalpojumu sniedzējs, kurš palīdz Komisijai un kuru tā uzrauga. Tā ir publiska, un principā tās informācijai jābūt pieejamai visiem, tomēr ir pieļaujami izņēmumi no šā vispārējā principa, ja EMT locekļi ir paziņojuši konfidenciālu informāciju.Informācijas apmaiņas sistēmā inter alia ietilpst EMT sagatavotie pētījumi un ziņojumi , migrācijas un patvēruma terminu vārdnīca un datu bāze, kurā ietilpst valstu un Kopienas tiesību akti migrācijas un patvēruma jomā.FinansēšanaEMT darbībai vajadzīgos budžeta resursus iegrāmato Eiropas Savienības kopbudžeta gada apropriācijās. No šādiem līdzekļiem tiek līdzfinansēti (līdz 80 %) valstu kontaktpunktu attaisnotie izdevumi, tiek segti pakalpojumu sniedzēja izdevumi, kā arī citi izdevumi, kas ietver novērtēšanu, īpašās darbības un atbalstu jaunizveidotajiem valstu kontaktpunktiem. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina pieejamās gada apropriācijas finanšu plāna robežās, kur EMT paredzētās apropriācijas 2007.-2013. gadā tiek lēstas 59,7 miljonu euro vērtībā. Tomēr 2007. gadam paredzētie 3 miljoni euro netiks izmantoti, jo EMT jāsāk darboties tikai 2008. gada 1. janvārī. Tāpēc 2008.-2013. gadam paredzētās apropriācijas ir 56,7 miljoni euro. Tas nozīmē arī to, ka vairs nebūs viena gada starpības starp budžeta pozīcijas gadu un īstenošanas gadu.Komisija būs atbildīga par dotāciju piešķiršanu prasībām atbilstošajiem valstu kontaktpunktiem un līgumattiecību veidošana ar pakalpojumu sniedzēju.Ietekmes novērtējumā un tiesību akta finanšu pārskatā sniegtas sīkākas ziņas par EMT finansēšanu.5. Juridiskais pamatsPadomes lēmums balstās uz EK līguma 66. pantu. Kopš 2004. gada 1. maija saskaņā ar Nicas līguma Protokolu par 67. pantu šos pasākumus pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu.EK līguma 66. pants attiecas uz administratīvo sadarbību starp atbilstīgām dalībvalstu pārvaldes iestādēm vairākās jomās, tostarp imigrācijas un patvēruma jomā, kā arī starp šīm iestādēm un Komisiju. Dalībvalstu pārvaldes iestādēm būs svarīgs uzdevums, jo tās iecels valstu kontaktpunktus un tie piedalīsies vadības padomes darbībā. Tā kā daudzu valstu kontaktpunkti, visticamāk, būs valsts struktūras, tad valstu pārvaldes iestādes lielā mērā piedalīsies EMT darbībā. Šo iemeslu dēļ ir attaisnota EK līguma 66. panta izraudzīšanās par priekšlikuma juridisko pamatu.EK līguma IV sadaļu nepiemēro attiecībā uz Apvienoto Karalisti un Īriju, izņemot, ja šīs dalībvalstis nolemj citādi saskaņā ar procedūru, kas noteikta līgumiem pievienotajā Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju. Tāpat IV sadaļu saskaņā ar līgumiem pievienoto Protokolu par Dānijas nostāju nepiemēro attiecībā uz Dāniju.6. SubsidiaritāteŠis priekšlikums ietilpst brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošanas jomā, kas paredzēta līgumos un atkārtoti uzsvērta Tamperes un Hāgas Eiropadomes sanāksmēs. Konkrētāk, šā priekšlikuma mērķis ir sapulcēt dalībvalstu iestādes, akadēmiskās iestādes, pētniecības darbiniekus un citas būtiskas migrācijas un patvēruma jomā ieinteresētās personas, lai tās Kopienai, tās dalībvalstīm un sabiedrībai varētu sniegt objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī. Tā kā šo mērķi, proti, uzlabot sadarbību un sagatavot Eiropas mēroga datus un analīzes, dalībvalstis nevar sasniegt vienas pašas, ir jārīkojas Kopienas līmenī. Lēmuma priekšlikuma mērķis ir koordinēta un vienota informācijas mehānismu darbības uzlabošana visā Eiropā saistībā ar visām migrācijas parādībām.7. ProporcionalitāteŠis priekšlikums attiecas tikai uz sadarbības uzlabošanu starp valstu pārvaldes iestādēm un citām organizācijām, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā, lai Kopienai, tās dalībvalstīm un sabiedrībai sniegtu objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī. Lai saglabātu federālo struktūru un nodrošinātu visu dalībvalstu vienādu pārstāvību, priekšroka dota tīkla struktūrai.Šajā priekšlikumā ir tikai minēto mērķu sasniegšanai vajadzīgais minimums, un tas nepārsniedz šim nolūkam vajadzīgo. Tas neskar pašreizējo sadarbības mehānismu un struktūras.8. EMT saistība ar citiem informācijas apmaiņas instrumentiem/struktūrām migrācijas un patvēruma jomāEMT galvenais mērķis ir sniegt Kopienai, tās dalībvalstīm un sabiedrībai objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī, lai atbalstītu politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesu Eiropas Savienībā minētajās jomās. Tas ir nepārprotami saistīts ar pētniecību un analīzi, lielāku informētību par migrācijas parādību visos tās aspektos, tajā paredzēts politikas veidotājiem un sabiedrībai sniegt datus un ziņojumus, kā arī sagatavot pētījumus, kurus var izmantot par pamatu lietpratīgām diskusijām par patvērumu un migrāciju.EMT nebūs vienīgais Kopienas instruments/struktūra, kura(-as) nolūks ir apkopot informāciju un veikt tās apmaiņu migrācijas un patvēruma jomā. Tomēr salīdzinājumā ar citiem instrumentiem/struktūrām, piemēram, ICONet , Pamattiesību aģentūru (ieskaitot RAXEN tīklu), Eiropas Statistikas biroju, CIREFI , valstu kontaktpunktiem integrācijas jautājumos vai Mehānismu savstarpējai informācijas apmaiņai, EMT vairāku iezīmju dēļ var uzskatīt par īpaša profila struktūru, kam visraksturīgākie ir trīs aspekti:- plaša uzdevumu joma,- pārliecinoša koncentrēšanās uz analīzi un saikni ar akadēmisko sabiedrību,- plaša rezultātu pieejamība (plašai sabiedrībai, kā arī politikas veidotājiem).Komisija pēc iespējas lielākā mērā tieksies veidot sinerģiju un vairīties no EMT darba pārklāšanās ar citu, līdzīgu instrumentu un struktūru darbībām. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija izmantos savas pilnvaras ierosināt EMT gada darbības programmu, kā paredzēts 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā.Ietekmes novērtējuma 1. pielikumā ir sīkāka informācija par atšķirību starp EMT un citiem, līdzīgiem instrumentiem un struktūrām.2007/0167(CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko izveido Eiropas Migrācijas tīkluEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[9],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[10],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[11],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[12],tā kā:(1) Komisija 2003. gadā sāka trīs gadus ilgu sagatavošanas darbību Eiropas Migrācijas tīkla[13] izveidei, lai Kopienai un tās dalībvalstīm sniegtu objektīvus, ticamus un aktuālus datus par migrāciju.(2) Eiropadome Saloniku sanāksmē 2003. gada jūnijā, ņemot vērā migrācijas daudzdimensionālās parādības uzraudzības un analīzes nozīmi, savos secinājumos[14] atbalstīja EMT izveidi un norādīja, ka izskatīs iespēju nākotnē izveidot pastāvīgu struktūru.(3) Eiropas Padome 2004. gada 4. novembrī pieņēma daudzgadu programmu brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai, kura pazīstama kā Hāgas programma[15] un kurā izteikts aicinājums no 2004. gada 1. maija izstrādāt otro posmu kopējā politikā patvēruma, migrācijas, vīzu un robežu jomā, inter alia balstoties uz ciešāku praktisku sadarbību starp dalībvalstīm un labāku informācijas apmaiņu. Hāgas programmā atzīts, ka „Eiropas patvēruma un migrācijas politikas nepārtraukto attīstību vajadzētu balstīt uz kopīgu migrācijas analīzi visos aspektos. Atjauninātas informācijas un datu par attiecīgo migrācijas attīstību vākšanas, nodrošināšanas, apmaiņas un to efektīvas izmantošanas veicināšana ir ļoti svarīga”.(4) Lai apspriestos ar ieinteresētajām personām par EMT nākotni, Komisija 2005. gada 28. novembrī pieņēma „Zaļo grāmatu par Eiropas migrācijas turpmāko tīklu”[16], kurā aplūkoti jautājumi par tīkla turpmāko uzdevumu un struktūru, balstoties uz EMT darbības novērtējumu sagatavošanas posma pirmajos gados.(5) Publiskās apspriedes liecināja, ka vairums ieinteresēto personu atbalsta EMT darbību turpināšanu un nostiprināšanu, kā arī EMT sākotnējā uzdevuma saglabāšanu, proti, sniegt aktuālu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par migrācijas un patvēruma jautājumiem. Izrādījās arī, ka vairums ieinteresēto personu atbalsta EMT piesaistīšanu Komisijai..(6) Jāraugās, lai EMT darbība nepārklātos ar esošajiem Kopienas instrumentiem vai struktūrām, kuru mērķis ir apkopot informāciju migrācijas un patvēruma jomā un veikt tās apmaiņu, kā arī lai tīkla darbībai salīdzinājumā ar tiem būtu papildu vērtība, īpaši ņemot vērā tā plašo uzdevumu loku, mērķtiecīgo pievēršanos analīzēm, kā arī saikni ar akadēmisko sabiedrību un rezultātu publisku pieejamību.(7) Lai sasniegtu mērķus, EMT atbalsta valstu kontaktpunkti, kas atrodas visās dalībvalstīs. Valstu kontaktpunktu darbību Kopienas līmenī koordinē Komisija, kurai palīdz pakalpojumu sniedzējs, kas ir pietiekami lietpratīgs, lai organizētu EMT ikdienas darbu, ieskaitot tā informācijas apmaiņas sistēmu.(8) Lai valstu kontaktpunkti būtu pietiekami lietpratīgi, strādājot ar migrācijas un patvēruma lietām visos to daudzpusīgajos aspektos, tajos jābūt vismaz trim ekspertiem, kuri kopā vai atsevišķi ir kompetenti politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas jomā. Šie eksperti var būt no dalībvalstu pārvaldes iestādēm vai jebkuras citas organizācijas.(9) Katram valsts kontaktpunktam jāizveido valsts migrācijas tīkls, kurā ietilpst organizācijas un indivīdi, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā, tostarp universitātes, pētniecības organizācijas un darbinieki, valsts un nevalstiskās organizācijas, kā arī starptautiskās organizācijas, lai varētu uzklausīt visas ieinteresētās personas.(10) Vadības padome nodrošina EMT politisko ievirzi, cita starpā piedalīdamās EMT gada darbības programmas sagatavošanā.(11) Lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku informācijas izplatīšanu, kas EMT sagatavota kā pētījumi un ziņojumi, tai jābūt pieejamai, izmantojot visprogresīvākās tehnoloģijas, tostarp šajā nolūkā izveidotu tīmekļa vietni.(12) Ja tas ir svarīgi EMT darbības mērķu sasniegšanai, tam jāspēj veidot sadarbību ar citām organizācijām, kas darbojas migrācijas un patvēruma jomā. Veidojot šādu sadarbību, īpaša uzmanība jāvelta labas sadarbības nodrošināšanai ar organizācijām Dānijā, Norvēģijā, Islandē, Šveicē, kandidātvalstīs un valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika.(13) EMT līdzfinansē no Komisijas dotācijām saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[17].(14) Attiecībā uz EMT informācijas apmaiņas sistēmu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[18] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[19].(15) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPriekšmets un darbības jomaAr šo izveido Eiropas Migrācijas tīklu (turpmāk tekstā - EMT).EMT mērķis ir nodrošināt Kopienas iestāžu, dalībvalstu iestāžu un institūciju, kā arī plašas sabiedrības informācijas vajadzības migrācijas un patvēruma jomā, sniedzot aktuālu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par migrāciju un patvērumu, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesu šajās jomās.2. pantsUzdevumiLai sasniegtu 1. pantā minēto mērķi, EMT:a) no dažādiem, tostarp akadēmiskiem, avotiem apkopo aktuālus datus un informāciju un veic to apmaiņu;b) analizē a) apakšpunktā minētos datus un informāciju un sniedz tos viegli pieejamā formātā;c) izstrādā metodes, lai Kopienas līmenī uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un ticamību, nosakot rādītājus un kritērijus, kas uzlabotu informācijas konsekvenci un atbilstību un palīdzētu izstrādāt Kopienas darbības, kuras saistītas ar migrācijas statistiku;d) publicē periodiskus ziņojumus par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Kopienā un tās dalībvalstīs;e) internetā izveido un uztur informācijas apmaiņas sistēmu, kurā nodrošināta piekļuve svarīgiem dokumentiem un publikācijām migrācijas un patvēruma jomā;f) palielina informētību par EMT, nodrošinot piekļuvi tajā apkopotajai informācijai un izplatot EMT darbības rezultātus;g) koordinē informāciju un sadarbojas ar citām attiecīgajām Eiropas un starptautiskajām struktūrām.3. pantsSastāvsEMT veido:1. dalībvalstu iecelti valstu kontaktpunkti;2. Komisija.4. pantsVadības padome1. EMT vada vadības padome, kurā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, viens Eiropas Parlamenta pārstāvis un viens Komisijas pārstāvis, kam palīdz divi zinātniskie eksperti.Komisijas pārstāvis ir vadības padomes priekšsēdētājs.Katram vadības padomes loceklim ir viena balss, arī priekšsēdētājam. Lēmumi tiek pieņemti ar divu trešdaļu vairākumu no nodotajām balsīm.2. Vadības padome jo īpaši:a) piedalās EMT gada darbības programmas sagatavošanā, par pamatu izmantojot priekšsēdētāja sagatavoto projektu;b) izvērtē, kādi panākumi gūti EMT darbībā, vajadzības gadījumā iesakot īstenot pasākumus;c) vismaz reizi gadā sniedz īsu ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par EMT kārtējām darbībām un galvenajiem tā pētījumu rezultātiem;d) nosaka, kāda ir vispiemērotākā stratēģiskā sadarbība ar citām struktūrām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā, un vajadzības gadījumā apstiprina administratīvo kārtību šādas sadarbības veidošanai, kā minēts 10. pantā;e) konsultē valstu kontaktpunktus, kā uzlabot to darbību, un palīdz tiem veikt vajadzīgos pasākumus, ja kādas valsts kontaktpunkta darbā ir atklāti konsekventi trūkumi, kuri var negatīvi ietekmēt EMT darbu.3. Vadības padome rīko sanāksmes pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma vismaz divreiz gadā.Tā pieņem savu reglamentu.5. pantsValstu kontaktpunkti1. Katra dalībvalsts ieceļ vienu struktūru, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts.Valsts kontaktpunktu veido vismaz trīs eksperti. Viens no šiem ekspertiem, kurš ir valsts koordinators, ir ieceltās struktūras ierēdnis vai darbinieks. Pārējie eksperti var būt no minētās struktūras vai no citām valsts vai starptautiska mēroga publiskām vai privātām organizācijām, kas atrodas attiecīgajā dalībvalstī.2. Katrā valsts kontaktpunktā, kopumā raugoties, ir:a) pieredze patvēruma un migrācijas jomā, kas ietver politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas aspektus;b) IT aprīkojums un IT lietošanas iemaņas;c) spēja izveidot sadarbības shēmas un dibināt sakarus ar citu valstu organizācijām un struktūrām;d) spēja sadarboties Eiropas līmenī; kā arīe) spēja strādāt un rakstīt Eiropas iestāžu oficiālajā valodā, kas nav tā atrašanās vietas dalībvalsts valoda.Dalībvalstis paziņo Komisijai to ekspertu vārdu, uzvārdu un pilnu adresi, kuri ir valstu kontaktpunktu sastāvā, norādot, kādā ziņā viņi atbilst a) līdz e) apakšpunktā minētajām prasībām.3. Valstu kontaktpunkti veic EMT uzdevumus valstu līmenī un jo īpaši:a) sagatavo valsts ziņojumus, tostarp 9. pantā minētos ziņojumus;b) ievada valsts datus 8. pantā minētajā informācijas apmaiņas sistēmā;c) izveido mehānismu, lai iesniegtu ad hoc pieprasījumus tīklā un ātri atbildētu uz šādiem pieprasījumiem no citiem valstu kontaktpunktiem;d) veido valstu migrācijas tīklu, kurā ietilpst plašs migrācijas un patvēruma jomā aktīvi darbojošos organizāciju un privātpersonu loks un ir pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās personas. Valsts migrācijas tīkla locekļus var aicināt piedalīties EMT darbībās, īpaši attiecībā uz 8. un 9. pantu.4. Valsts kontaktpunkta eksperti regulāri rīko sanāksmes, lai apspriestu savu darbu, piemēram, ar 3. punkta d) apakšpunktā minētā valsts migrācijas tīkla locekļiem, un lai apmainītos ar informāciju par pašreizējām un turpmākajām darbībām.6. pantsKoordinācija1. Komisija koordinē EMT darbu un nodrošina, lai tajā pienācīgi atspoguļotos Kopienas politiskās prioritātes migrācijas un patvēruma jomā.2. EMT darba organizēšanā Komisijai palīdz pakalpojumu sniedzējs, ko izraugās konkursa procedūrā. Pakalpojumu sniedzējs atbilst prasībām, kas norādītas 5. panta 2. punktā, un citām attiecīgajām Komisijas noteiktajām prasībām.Darbojoties Komisijas uzraudzībā, pakalpojumu sniedzējs inter alia :3. organizē ikdienas darbību;4. izveido un uztur 8. pantā minēto informācijas apmaiņas sistēmu;5. koordinē valstu kontaktpunktu veikumu;6. sagatavo 7. pantā minētās sanāksmes,7. sagatavo 9. pantā minētos ziņojumu apkopojumus un kopsavilkumus un pētījumus.3. Komisija, apspriedusies ar vadības padomi un valstu kontaktpunktiem, pieņem EMT gada darbības programmu, nepārsniedzot 1. un 2. pantā minēto vispārējo mērķi un uzdevumus. Programmā sīkāk norāda mērķus un tematiskās prioritātes. Komisija pārrauga gada darbības programmas izpildi un regulāri ziņo vadības padomei par tās izpildi un EMT attīstību.4. Kad saskaņā ar 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu ir saņemts vadības padomes viedoklis, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, pamatojoties uz dotāciju nolīgumiem, kas minēti šā panta 5. punktā.5. Komisija, pamatojoties uz EMT gada darbības programmu, nosaka paredzamās summas, kas pieejamas dotācijām un līgumiem finansēšanas lēmuma ietvaros saskaņā ar 75. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.Komisija piešķir darbības dotācijas valstu kontaktpunktiem, kuri atbilst 5. panta 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām, pamatojoties uz valstu kontaktpunktu individuāliem dotāciju pieteikumiem. Maksimālais Kopienas līdzfinansējums ir 80 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.Dotācijas saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 2. punktu atjaunojot netiek pakāpeniski samazinātas.7. pantsSanāksmes1. EMT sanāksmes notiek vismaz piecreiz gadā.2. EMT sanāksmēs visus valstu kontaktpunktus pārstāv vismaz viens eksperts. No katra valsts kontaktpunkta sanāksmēs drīkst piedalīties ne vairāk par trim ekspertiem.3. EMT sanāksmes sasauc un vada Komisijas pārstāvis.4. EMT regulāro sanāksmju mērķis ir:a) sniegt valstu kontaktpunktiem iespēju apmainīties ar pieredzi un zināšanām, jo īpaši attiecībā uz EMT darbību;b) izvērtēt EMT darbā gūtos panākumus, jo īpaši saistībā ar 9. pantā minēto ziņojumu un pētījumu sagatavošanu;c) apmainīties ar datiem un viedokļiem, jo īpaši par 8. pantā minētās pieejamās informācijas struktūru, organizēšanu, saturu un pieejamību;d) radīt forumu diskusijām par praktiskām un juridiskām problēmām, ar ko dalībvalstis saskaras migrācijas un patvēruma jomā, jo īpaši diskusijām par 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem ad hoc pieprasījumiem;e) apspriesties ar valstu kontaktpunktiem par 6. panta 3. punktā minētās EMT gada darbības programmas veidošanu.5. EMT sanāksmēs var aicināt piedalīties privātpersonas un struktūras, kas nav EMT locekles, ja to klātbūtni uzskata par nepieciešamu. Var organizēt arī kopējas sanāksmes ar citiem tīkliem vai organizācijām.8. pantsInformācijas apmaiņas sistēma1. Saskaņā ar šo pantu internetā izveido informācijas apmaiņas sistēmu, kas pieejama, izmantojot šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.2. Šīs informācijas apmaiņas sistēmas saturs parasti ir publisks.Piekļuve konfidenciālai informācijai var būt ierobežota, izplatot to tikai EMT.3. Informācijas apmaiņas sistēmu veido vismaz šādi elementi:a) piekļuve Kopienas un valstu tiesību aktiem, judikatūrai un politikai migrācijas un patvēruma jomā, tostarp īpašiem migrācijas noteikumiem, kas attiecas uz noteiktām migrantu kategorijām;b) funkcionalitāte attiecībā uz 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem ad hoc pieprasījumiem;c) migrācijas un patvēruma terminu skaidrojošā vārdnīca;d) tieša piekļuve visām EMT publikācijām, tostarp 9. pantā minētajiem ziņojumiem un pētījumiem, kā arī regulāri apkārtraksti;e) pastkastīte, kurai var piekļūt, izmantojot šim nolūkam izveidotu tīmekļa vietni, un uz kuru plaša sabiedrība var nosūtīt jautājumus par migrāciju un patvērumu, kas ietilpst EMT darbības jomā;f) direktorija, kurā norādīti pētniecības darbinieki un pētniecības iestādes migrācijas un patvēruma jomā.4. Lai nodrošinātu piekļuvi 3. punktā minētajai informācijai, EMT vajadzības gadījumā var pievienot saites uz citām tīmekļa vietnēm, kurās atrodama sākotnējā informācija.5. Īpaši paredzētā tīmekļa vietne atvieglo pieeju līdzīgām sabiedrības informēšanas iniciatīvām saistītos jautājumos un tīmekļa vietnēm, kas satur informāciju par stāvokli dalībvalstīs un trešās valstīs migrācijas un patvēruma jomā.9. pantsPārskati un pētījumi1. Katrs valsts kontaktpunkts reizi gadā sagatavo ziņojumu, kur aprakstīts stāvoklis migrācijas un patvēruma jomā dalībvalstī, ietverot politikas attīstību un statistikas datus.2. Gada darbības programmā paredz, ka katras valsts kontaktpunkts sagatavo citus pētījumus par īpašiem, ar migrāciju un patvērumu saistītiem jautājumiem, kas nepieciešami politikas veidošanai un lēmumu pieņemšanai.10. pantsSadarbība ar citām struktūrām1. EMT sadarbojas ar dalībvalstu vai trešo valstu struktūrām, tostarp starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā.2. Šā panta 1. punktā minētajiem administratīvajiem sadarbības pasākumiem, kuri vajadzības gadījumā var ietvert vienošanās, ko Komisija slēdz Kopienas vārdā, ir vajadzīgs vadības padomes apstiprinājums.11. pantsBudžeta līdzekļiBudžeta līdzekļus, kas piešķirti šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem, iegrāmato Eiropas Savienības kopbudžeta gada apropriācijās. Pieejamās gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu plāna robežās.12. pantsBudžeta izpildeKomisija īsteno Kopienas finanšu atbalstu saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.13. pantsPārskatīšanaKomisija ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un turpmāk reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai ziņojumu par EMT attīstību. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šā lēmuma grozījumiem.14. pantsEMT galveno sastāvdaļu izveideDalībvalstis ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā paziņo Komisijai 5. panta 2. punktā pieprasīto informāciju.15. pantsPiemērošanas datumsŠo lēmumu piemēro no 2008. gada 1. janvāra.Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.Briselē,Padomes vārdā —PriekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSŠo dokumentu pievieno kā paskaidrojuma raksta papildinājumu. Tāpēc, neietekmējot finanšu pārskata saprotamību, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā minēto informāciju. Pirms šā pārskata aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajiem norādījumiem un skaidrojumiem par turpmākajiem punktiem.1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu.2. ABM/ABB (Budžeta līdzekļu vadība vai sadale pa darbības jomām)Attiecīgā politikas joma un saistītās darbības:imigrācijas un patvēruma politika.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu18 03 05 — Eiropas Migrācijas uzraudzības centrs3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsDarbības ilgums: no 2008. gada un turpmāk. Finansiālā ietekme ir noteikta tikai 2008.-2013. gada finanšu periodam.3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |18 03 05 | Fakult. | Dif.[20]/ | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3A |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[21] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[22] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[23] |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e |Kopējās orientējošās intervences izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja līdzfinansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |26 dalībvalstis (izņemot Dāniju). Norādītās summas ietver visu 26 dalībvalstu līdzfinansējumu. | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[24] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (viena zīme aiz komata)Pirmsdarbības[Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Kopā – cilvēkresursi | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata sadaļā obligāti jāiekļauj šāda papildinformācija.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPastiprināt aktuālas informācijas un datu vākšanu, nodrošināšanu, apmaiņu un to efektīvu izmantošanu par visām nozīmīgajām norisēm migrācijā.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaIerosinātā pasākuma mērķis ir izveidot tīklu starp iestādēm, akadēmiskajām aprindām, pētniecības darbiniekiem un citām migrācijas un patvēruma jomā ieinteresētajām personām dalībvalstīs, lai tie Kopienai, dalībvalstij un plašai sabiedrībai varētu sniegt objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī. Tā kā šo mērķi, proti, uzlabot sadarbību un sagatavot datus un pētījumus visas Eiropas mērogā, dalībvalstis nevar sasniegt vienas pašas, ir jārīkojas Kopienas līmenī.Sinerģija un saikne ar citām iniciatīvām, tīkliem utt. ir izklāstīta paskaidrojuma rakstā un ietekmes novērtējumā.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiPriekšlikuma mērķis ir izveidot struktūru, kas Kopienai, tās dalībvalstīm un sabiedrībai varētu sniegt objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī. Tāpēc priekšlikumā paredzēts izveidot tīklu, kurā ietilpst Komisija un kontaktpunkti katrā dalībvalstī. Tie ir atbildīgi par tīkla uzdevumu izpildi, kas aprakstīti priekšlikuma 2. panta 2. punktā, un par ietekmes novērtējuma 4. sadaļā aprakstīto rezultātu sasniegšanu.No tīklam piešķirtajiem līdzekļiem jāizpilda divi galvenie darbības mērķi: tiešs atbalsts valstu kontaktpunktiem un atbalsts visām ar valstu kontaktpunktiem nesaistītajām tīkla darbībām, kuras ietver:- atbalsts Komisijai koordinēšanas uzdevumu veikšanai,- novērtēšanas darbības,- rezerves īpašām/neparedzētām darbībām, kas saistītas ar EMT darbības jomām,- attiecības ar citām struktūrām,- īpašs atbalsts jaunizveidotiem valstu kontaktpunktiem pirmajos pasākuma īstenošanas gados.- Tabulā, kas sniegta 8.1. iedaļā, aprakstītas iepriekš minēto mērķu finansiālās izmaksas.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[26].X Pārvalda centralizētiX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Būtiskas piezīmes:Tīkla darbībai vajadzīgos budžeta resursus iegrāmato Eiropas Savienības kopbudžeta gada apropriācijās. No šiem resursiem tiek līdzfinansētas valstu kontaktpunktu izmaksas un segtas tā pakalpojuma sniedzēja izmaksas, kas izvēlēts palīdzības sniegšanai saistībā ar koordinēšanas uzdevumiem, kā arī citi izdevumi, arī par novērtējumiem, īpašajām darbībām un atbalstu jaunizveidotajiem kontaktpunktiem. Pieejamās gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu plāna robežās.Komisija ir atbildīga par dotāciju piešķiršanu valstu kontaktpunktiem, kas atbilst noteiktajām prasībām, un slēdz līgumus ar to pakalpojuma sniedzēju, kas izvēlēts, lai palīdzētu Komisijai veikt koordinēšanas uzdevumus, un citiem pakalpojumu sniedzējiem.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaViens no vadības padomes uzdevumiem ir pārskatīt „ panākumus Tīkla darbībā ” (4. panta 5. punkta b) apakšpunkts). Tas nozīmē pastāvīgu pārraudzības sistēmu. Saistībā ar minēto būtisks uzdevums būs arī Komisijai, jo tā " pārrauga gada darbības programmas izpildi un regulāri ziņo par tās izpildi un norisēm Tīklā vadības padomei " (6. panta 3. punkts).6.2. Novērtējums6.2.1. Provizoriskais novērtējumsJLS ģenerāldirektorāts ir pasūtījis EMT sagatavošanas darbības novērtējumu, kas ietvēra turpmākā EMT provizorisko novērtējumu. Šo darbu veica pakalpojumu sniedzējs ( GHK – EPEC ), un Komisijas dienesti 2005. gada jūlijā saņēma galīgo novērtējumu.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)- Pašreizējā EMT sagatavošanas darbības panākumi un trūkumi ir ņemti vērā, sagatavojot juridisko pamatu. Piemēram:- priekšlikumā dalībvalstīm noteikts obligāts pienākums izveidot valstu kontaktpunktus, lai nepieļautu pašreizējo situāciju, kad vairākas dalībvalstis nav iesaistītas EMT darbā, jo tās nav iecēlušas valstu kontaktpunktus (dalība pašlaik ir uz brīvprātības principiem),- priekšlikumā skaidri aprakstīti dažādu Tīkla dalībnieku (valstu kontaktpunktu, Komisijas) uzdevumi, lai novērstu neskaidrības par dalībnieku atbildību Tīklā,- priekšlikumā nodrošināta dalībvalstu politiska iesaistīšana, jo tās piedalās vadības padomē. Pirmajā EMT darbības posmā (t.i., sagatavošanās darbībā) šādas iesaistīšanās nebija ,- valstu kontaktpunktiem būs jāievēro vairākas prasības, un tajos būs dažādi eksperti, kas būs kompetenti dažādās jomās. Tas nodrošinās, ka visi valstu kontaktpunkti sniegs augstas kvalitātes rezultātus.6.2.3. Turpmākas vērtēšanas noteikumi un periodiskumsJuridiskais pamats (14. pants) paredz, ka Komisijai jāsagatavo ziņojums par EMT darbības attīstību ne vēlāk kā trīs gadus pēc lēmuma stāšanās spēkā un turpmāk ne retāk kā reizi trīs gados. Novērtējumam vajadzīgie līdzekļi ir paredzēti finanšu plānā.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiKomisija nodrošina, ka, īstenojot šā pasākuma vajadzībām finansētas darbības, tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepareizi izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.Saistībā ar Kopienas darbībām, kuras finansē šā pasākuma vajadzībām, Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais pārkāpuma jēdziens nozīmē jebkura Kopienas tiesību aktu pārkāpumu vai jebkuru līgumsaistību pārkāpumu, kas notiek tirgus dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kas kaitē vai varētu kaitēt vispārējam Kopienas budžetam vai to pārzinātajiem budžetiem ar nepamatotu izdevumu posteni.Līgumos un nolīgumos paredz jo īpaši uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā uz vietas.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finanšu izmaksu izteiksmē [27]Mērķis | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Kopā 2008.-2013. g. |1. Atbalsts visām ar valstu kontaktpunktiem nesaistītajām Tīkla darbībām | 1.600.000 | 1.825.000 | 2.125.000 | 2.150.000 | 2.450.000 | 2.450.000 | 12.600.000 |Darbība Nr. 1. Palīdzība Komisijai koordinēšanas uzdevumu veikšanā | 1.000.000 | 1.100.000 | 1.500.000 | 1.500.000 | 1.600.000 | 1.700.000 | 8.400.000 |Darbība Nr. 4. Attiecības ar citām struktūrām | 100.000 | 125.000 | 125.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 800.000 |IZMAKSAS KOPĀ | 6.500.000 | 8.800.000 | 10.100.000 | 10.300.000 | 10.500.000 | 10.500.000 | 56.700.000 |8.2. Administratīvie izdevumi8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidiAmata veidi | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/pilnas slodzes ekvivalents) |Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Personāls, ko finansē[29] atbilstīgi XX 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[30] atbilstīgi XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiTīkla darba koordinēšana, tā pakalpojuma sniedzēja darba pārraudzība, kas izvēlēts palīdzības sniegšanai saistībā ar koordinēšanas uzdevumiem, sakari ar valstu kontaktpunktiem, nodrošināšana, lai tiktu pienācīgi pārvaldīti līgumi ar tīkla dalībniekiem.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |– iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu2 x EUR 117 000 = EUR 234 000Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktun.p.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[32] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā – administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummān.p.[1] COM(94)23 – Komisijas paziņojums Eiropas Padomei un Parlamentam par imigrācijas un patvēruma politikas jomām.[2] 1996. gada priekšizpēte par Eiropas Migrācijas novērošanas centru.[3] Eiropas Migrācijas tīkla darbības novērtējums, 2005. gads.[4] COM(2005)375.[5] Skatīt 2003. gada budžeta B5-8 sadaļu „Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa”.[6] OV L 248, 2002. gada 16. septembrī.[7] COM(2005)606.[8] Visi dokumenti, kas saistīti ar publiskajām apspriedēm, tostarp ieinteresēto personu viedokļi, ir aplūkojami tiešsaistē: http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm[9] OV C [...], [...], [...]. lpp.[10] OV C [...], [...], [...]. lpp.[11] OV C [...], [...], [...]. lpp.[12] OV C [...], [...], [...]. lpp.[13] Turpmāk EMT.[14] Padomes dokuments 11638/03.[15] Padomes dokuments 14292/1/04 REV 1.[16] COM(2005)606.[17] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).[18] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[19] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[20] Diferencētās apropriācijas.[21] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[22] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[23] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[24] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[25] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[26] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[27] Paskaidrojums par palielināto resursu izlietošanu ir iekļauts ietekmes novērtējuma 2. pielikumā, kā arī paskaidrojumā par darba galvenajiem rezultātiem, kas pamato valstu kontaktpunktiem piešķiramās summas.[28] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[29] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[30] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[31] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[32] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


text:
 3.8.2016
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 209/8
 A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1323 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2016. augusztus 2.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 2-án.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Jerzy PLEWA
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 MA
 163,6
 ZZ
 163,6
 0709 93 10
 TR
 137,2
 ZZ
 137,2
 0805 50 10
 AR
 153,1
 CL
 174,7
 MA
 157,0
 TR
 153,3
 UY
 181,7
 ZA
 167,6
 ZZ
 164,6
 0806 10 10
 BR
 163,2
 EG
 187,3
 MA
 182,5
 MX
 378,3
 TR
 158,2
 US
 233,8
 ZZ
 217,2
 0808 10 80
 AR
 188,5
 BR
 93,6
 CL
 143,2
 CN
 137,7
 NZ
 129,1
 PE
 106,8
 US
 177,7
 UY
 99,9
 ZA
 98,6
 ZZ
 130,6
 0808 30 90
 AR
 213,2
 CL
 116,6
 NZ
 141,8
 TR
 165,8
 ZA
 121,8
 ZZ
 151,8
 0809 29 00
 CA
 331,3
 TR
 252,1
 US
 485,5
 ZZ
 356,3
 0809 30 10 , 0809 30 90
 TR
 166,5
 ZZ
 166,5
 (1) Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


type: other

text:
Qrati ordinarji - Ċipru
 Hemm żewġ livelli biss ta’ qrati fir-Repubblika ta’ Ċipru. Il-Qorti Suprema (Ανώτατο Δικαστήριο), li tisma’, fit-tieni istanza, il-kawżi kollha li fihom isiru appelli kontra deċiżjoni ta’ qorti tal-prim’istanza, kif ukoll il-qrati tal-prim’istanza li ġejjin:
 Il-Qorti Amministrattiva (Διοικητικό Δικαστήριο)
 Il-Qrati Distrettwali (Επαρχιακά Δικαστήρια)
 Il-Qrati Kriminali (Κακουργιοδικεία)
 Il-Qorti tal-Familja (Οικογενειακό Δικαστήριο)
 It-Tribunal għall-Kontroll tal-Kera (Δικαστήριο Ελέγχου Ενοικιάσεων)
 It-Tribunal għat-Tilwim Industrijali (Δικαστήριο Εργατικών Διαφορών), u
 Il-Qorti Militari (Στρατοδικείο)
 Il-qrati ġenerali – Introduzzjoni
 Il-Qorti Suprema hija magħmula minn 13-il imħallef, li wieħed minnhom huwa l-President tal-Qorti. Il-Qorti Suprema għandha l-ġuriżdizzjoni li ġejja:
 Qorti tal-Appell (Εφετείο)
 Il-Qorti Suprema tisma’ l-appelli kollha kontra d-deċiżjonijiet mogħtija mill-qrati tal-prim’istanza li jeżerċitaw ġuriżdizzjoni fi kwistjonijiet ċivili u kriminali. Bħala regola, l-appelli jinstemgħu minn tliet imħallfin. Is-smigħ tal-appelli huwa bbażat fuq ir-rekords tal-proċedimenti fil-prim’istanza (ħlief f’każijiet eċċezzjonali ħafna fejn ix-xhieda jistgħu jinstemgħu wkoll). Fl-eżerċizzju tal-ġuriżdizzjoni tagħha bħala qorti tal-appell, il-Qorti Suprema tista’ tikkonferma, tbiddel jew iddawwar id-deċiżjoni kkontestata, jew tista’ tordna proċess ġdid.
 Rieżami tad-deċiżjonijiet amministrattivi
 Il-Qorti Suprema għandha ġuriżdizzjoni esklużiva biex tisma’ l-appelli ppreżentati kontra kwalunkwe deċiżjoni, att jew ommissjoni ta’ persuni jew korpi li jeżerċitaw awtorità amministrattiva. Il-Qorti Suprema tista’ tannulla kwalunkwe att amministrattiv eżekutorju li jkun sar fir-rigward ta’ ksur jew użu ħażin tas-setgħat jew li jmur kontra l-liġi jew il-Kostituzzjoni.
 Ċitazzjonijiet prerogattivi (Προνομιακά Εντάλματα)
 Il-Qorti Suprema għandha ġuriżdizzjoni esklużiva biex toħroġ iċ-ċitazzjonijiet prerogattivi ta’ Habeas Corpus, Mandamus, Certiorari, Quo Warranto u Projbizzjoni.
 Ammiraljat (Ναυτοδικίου είου)
 Il-Qorti Suprema għandha ġuriżdizzjoni tal-prim’istanza u tal-appell f’kawżi ta’ ammiraljat. Fil-prim’istanza l-kawżi jinstemgħu minn imħallef wieħed u fl-appell, il-kawżi jinstemgħu mill-qorti sħiħa.
 Petizzjonijiet elettorali (Εκλογοδικίου είου)
 Bħala qorti elettorali, il-Qorti Suprema għandha ġuriżdizzjoni esklużiva biex tisma’ petizzjonijiet dwar l-interpretazzjoni u l-applikazzjoni tal-liġijiet elettorali.
 Il-Qorti Suprema għandha ġuriżdizzjoni biex tiddeċiedi dwar il-kostituzzjonalità ta’ kwalunkwe liġi u biex issolvi kunflitti ta’ poter jew kompetenza li jinqalgħu bejn l-organi differenti tal-Istat. Il-Qorti Suprema tiddeċiedi wkoll dwar il-kostituzzjonalità tal-liġijiet li fir-rigward tagħhom il-President tar-Repubblika jeżerċita d-dritt kostituzzjonali tiegħu ta’ rikors.
 Il-Qrati Distrettwali jisimgħu fil-prim’istanza l-kawżi ċivili kollha (ħlief il-kawżi relatati mal-ammiraljat) u kawżi kriminali għal reati li jġorru piena ta’ sa ħames snin ħabs. Kull distrett amministrattiv f’Ċipru għandu Qorti Distrettwali. Il-kawżi jinstemgħu minn imħallef wieħed u ma jkunx hemm ġurija.
 Il-Qrati Kriminali jisimgħu biss kawżi kriminali. Bħala regola, huma jittrattaw l-aktar kawżi serji li jinvolvu reati li jġorru piena ta’ aktar minn ħames snin ħabs. Kull Qorti Kriminali hija komposta minn tliet imħallfin. Id-deċiżjonijiet jittieħdu b’votazzjoni b’maġġoranza. Ma jkun hemm l-ebda ġurija.
 Bażijiet ta' data ġuridiċi
 Għad m’hemmx bażi ta' data ġuridika uffiċjali. Hemm għadd ta’ bażijiet ta' data ġuridiċi privati, li wħud minnhom joffru servizzi lill-abbonati filwaqt li oħrajn jipprovdu aċċess bla ħlas.
 Dawn jinkludu informazzjoni dwar deċiżjonijiet tal-qrati u l-leġiżlazzjoni primarja.
 Il-Qorti Suprema ta’ Ċipru
 L-aħħar aġġornament: 16/04/2020


text:
L'Irish Interprovincial Rugby Championship (in italiano Campionato interprovinciale irlandese di rugby) fu una competizione di rugby a 15 tenutasi nell'isola d'Irlanda sotto la giurisdizione della federazione rugbistica irlandese che si svolse per 56 edizioni dal 1946 al 2002 tra le quattro province rugbistiche dell'isola (, , e ) con una breve eccezione tra il 1992 e il 1996 quando partecipò al torneo anche una quinta squadra, selezione di giocatori irlandesi militanti in Gran Bretagna e Francia e nota come Irish Exiles.
 L'ultima edizione del torneo si tenne nella stagione 2001-02 e, ai fini dell'assegnazione del trofeo, si tenne conto della classifica tra le quattro province irlandesi relativa agli incontri disputati tra di esse durante l'edizione inaugurale della Celtic League (torneo successivamente noto come ); al termine di detta stagione il torneo fu soppresso.
 Da allora le quattro province si incontrano regolarmente almeno due volte a stagione per via del calendario dell'.
 La provincia con il maggior numero di vittorie è l' che ha vinto 26 edizioni di torneo, mentre l'ultimo vincitore nel 2002 è .
 Storia
 Gli incontri tra rappresentative delle quattro province d'Irlanda (, , e ) sono state storicamente una costante del rugby dell'isola fin dal primo incontro interprovinciale ivi tenutosi nel 1875 tra Leinster e Ulster; tuttavia fu solo nel 1946 che si decise l'istituzione di una competizione strutturata e a cadenza regolare che assegnasse il titolo di campione interprovinciale.
 Nella storia della competizione, durata più di mezzo secolo, la formula più a lungo adottata fu quella del girone unico con gare di sola andata e alternanza dei campi a seconda della stagione (la provincia che avesse affrontato in casa un'avversaria l'avrebbe affrontata fuori casa nell'edizione successiva); nel 1996-97 fu adottata la formula ad andata e ritorno e il torneo servì anche a determinare la qualificazione alle competizioni europee: le prime due classificate di ogni edizione, infatti, guadagnavano la qualificazione alla successiva Heineken Cup mentre le ultime due partecipavano alla Challenge Cup.
 Nell'albo d'oro della competizione primeggia la provincia dell', vincitrice di 26 edizioni del torneo, 18 delle quali non condivise.
 La squadra che vanta meno vittorie di tutte è la provincia del , tradizionalmente la più debole delle quattro, vincitrice in solo tre edizioni (l'ultima nel 1965), peraltro tutte condivise.
 e vantano 22 vittorie ciascuna, rispettivamente con 7 e 8 condivisioni.
 è anche autrice della più lunga serie di vittorie non condivise (5, tra il 1988-89 e il 1992-93), che è parte di una più larga sequenza di 10 vittorie consecutive tra il 1984-85 e il 1993-94 durante la quale in due edizioni condivise il titolo con (1987-88 e 1993-94) e (1993-94).
 Nel 1992-93 fu aggregata al campionato interprovinciale una quinta squadra, gli Irish Exiles, espressione di un sottocomitato della Federazione irlandese a Londra e composto da giocatori irlandesi che militano, o lavorano, nel Regno Unito; la presenza di tale compagine durò quattro stagioni, nel corso delle quali vinse un solo incontro dei 16 disputati in totale, quello contro il per 19-13 nella stagione d'esordio.
 Con l'avvento, nel 2001, della Celtic League, campionato professionistico tra squadre d'élite gallesi, irlandesi e scozzesi, gli incontri tra le quattro province vennero inglobati nel calendario della neoistituita competizione e ai fini dell'assegnazione del titolo l'IRFU decise di tornare a considerare solo le gare tra le quattro province nel girone d'andata della competizione; di fatto, la sovrapposizione degli impegni di Celtic League a quelli interprovinciali portò all'annullamento di tutto il calendario di questi ultimi e alla soppressione del torneo, che vide quindi la sua ultima edizione formalizzata nella stagione 2001-02 con la vittoria del .
 Da allora le quattro province irlandesi si incontrano su base regolare almeno due volte a stagione per via degli incontri di Pro12 (nuovo nome assunto dalla Celtic League dopo l'apertura alle squadre italiane) a girone unico, più eventualmente in altri incontri ufficiali a seconda degli accoppiamenti nelle competizioni europee di club.
 Dal 2003-04 a tutta la stagione 2015-16 la provincia che ha primeggiato nella classifica avulsa ufficiosa di Pro12 relativa alle quattro squadre irlandesi è stata , 7 volte prima tra le sue connazionali; a seguire 4 volte e 2, anche se tali affermazioni non fanno più parte del palmarès ufficiale del torneo interprovinciale.
 Albo d'oro
 Vittorie per squadra
 Note
 Collegamenti esterni
 Competizioni nazionali di rugby a 15 irlandesi
 Competizioni di rugby a 15 scomparse