text:
Predhodna obtožba, vključno z zaslišanjem (1)
 Prijetje (2)
 Prva obravnava na sodišču in pripor v predkazenskem postopku (3)
 Intruzivni ukrepi (4)
 Odločitev, ali bo proti vam vložena obtožba ali ne (5)
 Priprava na strani obrambe (6)
 Kazenske zadeve preiskuje policija. Primer bo praviloma preiskovala policija, ker je policija tista, ki je obveščena, da je bila neka oseba žrtev nasilja ali tatvine, oziroma ker je policija ali morebiti neki državljan zalotil osebo med kaznivim dejanjem.
 Predhodna obtožba
 Policija bo najprej poskušala ugotoviti, ali je bilo storjeno kaznivo dejanje in ali je enega oziroma več prepoznavnih osumljencev mogoče obdolžiti za kaznivo dejanje. V zvezi s tem bo običajno želela zaslišati osumljenca.
 Policija lahko osumljenca pridrži.
 Prva obravnava na sodišču in pripor v predkazenskem postopku (vključno z evropskim nalogom za prijetje)
 Če želi policija osumljenca pridržati, da ne bi bila ogrožena policijska preiskava ali iz drugega razloga, ga je treba privesti na sodišče v 24 urah po prijetju, tako da se lahko zadeva predloži sodniku.
 Policija lahko pridobi informacije z zaslišanjem osumljenca in morebitnih prič, poleg tega pa lahko med preiskovanjem uporabi tudi intruzivne ukrepe, kot so preiskave krajev, nadzor nad telekomunikacijami, prisluškovanje telefonskim pogovorom itd. Najbolj intruzivne ukrepe mora pred uporabo odobriti sodišče.
 Odločitev o vložitvi obtožbe zoper osumljenca
 Namen policijske preiskave je zagotoviti informacije, ki tožilcu omogočajo, da odloči, ali bo vložil obtožbo zoper osumljenca ali ne. Če ni dovolj dokazov, da je osumljenec storil kaznivo dejanje, bo tožilstvo zadevo opustilo.
 Na lokalni ravni imata policija in tožilstvo isto vodstvo, tako da bo tožilstvo pogosto vključeno že v zgodnji fazi primera, vključno z načrtovanjem preiskave.
 Več informacij o pravici do obveščenosti o preiskavi in vpliva nanjo je na voljo tukaj.
 Za nadaljnje informacije o vaših pravicah v posamezni fazi zadeve kliknite na eno od naslednjih povezav.
 Prva obravnava na sodišču in pripor v predkazenskem postopku (vključno z evropskim nalogom za prijetje) (3)
 Intruzivni ukrepi, vključno s preiskavami (4)
 Priprava na glavno obravnavo na strani obrambe (6)
 Zakaj sem obdolžen?
 Obdolženi ste, ker policija močno sumi, da ste storili kaznivo dejanje, in bo njena preiskava od zdaj osredotočena na vas, ne pa na neko drugo osebo.
 Kaj pomeni, da sem obdolžen?
 To pomeni, da vam bodo povedali, kakšno kaznivo dejanje ste po mnenju policije storili. Policija vam mora povedati, katero zakonsko določbo ste po njenem mnenju kršili. Preiskavo primera imate pravico spremljati prek odvetnika, v primeru hudih kaznivih dejanj pa imate pravico do odvetnika, ki ga določi sodišče.
 Zakaj me želi policija zaslišati?
 Policija vas želi zaslišati, da bi ugotovila, ali upravičeno sumi, da ste storili kaznivo dejanje, ali ne. Vašo izjavo bo običajno uporabila v nadaljnjih preiskavah. Pozneje bo tožilec vašo izjavo uporabil za odločitev, ali naj se primer obravnava kot primer priznanja krivde.
 Kje in kdaj me lahko policija zasliši?
 Glede tega, kje in kdaj vas policija lahko zasliši, ni posebnih pravil. Zaslišanje mora biti opravljeno tako, da vaše pravice niso neupravičeno kršene. Policiji na splošno ni dovoljeno, da bi z vami vzpostavila stik na delovnem mestu. Običajno vam bo začela postavljati vprašanja na kraju kaznivega dejanja. V številnih primerih vas bo pozvala na policijsko postajo na razgovor.
 Kaj če ne znam jezika?
 Če ne znate lokalnega jezika, imate pravico do tolmača, ki lahko tolmači v vaš jezik in iz njega. Zagotovila ga bo policija, vam pa do njegovega prihoda ni treba izjaviti nič.
 Ali moram dati izjavo policiji?
 Policiji morate navesti svoje ime, naslov in datum rojstva. To je vse, kar morate navesti. Ni vam treba govoriti resnice. Policija vas mora o teh pravicah obvestiti pred razgovorom. Od vašega primera in resnosti obtožbe je odvisno, ali bi bilo za vas dobro, da daste izjavo policiji. Če ne veste, ali odgovarjati na vprašanja, se obrnite na odvetnika.
 Ali se bom lahko pogovoril z odvetnikom?
 Preden pristanete na razgovor s policijo, imate pravico govoriti z odvetnikom, ki ga sami izberete. Če ne poznate nobenega, vam ga bo poiskala policija.
 Vaš odvetnik ima pravico, da je navzoč med razgovorom, ne sme pa vam svetovati, kako odgovarjajte na posamezna vprašanja.
 Ali lahko preverim, ali je policija pravilno razumela mojo izjavo?
 Policija mora vašo izjavo zapisati. Zapisnik lahko preberete oziroma vam ga lahko preberejo, potem pa poveste svoje pripombe. Sami se odločite, ali ga boste podpisali ali ne. Številni odvetniki vam bodo svetovali, da ga ne podpišite, če ne znate jezika.
 Kaj se zgodi, če izjavim kaj takega, kar škodi mojemu primeru?
 Če ste izjavili kar koli, kar bi lahko škodilo vašemu primeru, lahko policija te informacije uporabi v preiskavah. Splošno pravilo je, da policijski zapisnik ni dokaz in ga med glavno obravnavo kot takega ni mogoče uporabiti proti vam. Tožilec vas lahko vpraša o podrobnostih iz zapisnika. Če izjavo spremenite, lahko škodite svoji verodostojnosti.
 Zakaj sem bil prijet?
 Prijeti ste lahko, ko ima policija razlog za sum, da ste storili kaznivo dejanje, prijetje pa je potrebno, da se vam onemogoči storitev drugega kaznivega dejanja, se zagotovi vaša navzočnost ali prepreči, da bi govorili z drugimi. Prijeti ste lahko tudi na podlagi evropskega naloga za prijetje, ki ga je izdala druga država članica EU.
 Ali me policija lahko prime za vse vrste zadev?
 Policija vas ne bo prijela, če bi bilo to nesorazmerno z resnostjo kaznivega dejanja, za katero ste obdolženi. Na primer, zelo malo verjetno je, da boste prijeti, če ste osumljeni storitve kaznivega dejanja, za katero je največja zagrožena kazen manjša globa.
 Kje bo opravljeno prijetje?
 Prijetje bo običajno opravljeno na lokalni policijski postaji. Običajno boste zadržani v čakalni celici, dokler vas policija ne bo mogla zaslišati (glej razdelek Predhodna obtožba, vključno z zaslišanjem (1)).
 Če ste bolni, poškodovani ali pod hudim vplivom alkohola ali drog, imate pravico do obiska zdravnika. Policiji morate povedati, da potrebujete zdravnika, pa tudi, če potrebujete posebna zdravila.
 Ali se lahko obrnem na odvetnika?
 Če ste bili prijeti, imate pravico govoriti z odvetnikom, ki ga sami izberete, preden pristanete na razgovor s policijo. V nekaterih primerih vam policija morda ne bo pustila imeti določenega odvetnika. Glede tega se lahko pritožite sodišču.
 Policija in odvetnik vam morata razložiti, da se lahko odločite za odvetnika, ki ga dodeli sodišče, in kdo ga bo moral plačati.
 Če ste tuji državljan, imate pravico, da se obrnete na svoje veleposlaništvo. Policija vam lahko pomaga pri vzpostavitvi stika z njim.
 Ali se lahko obrnem na svojo družino?
 Pravico imate družino ali delodajalca obvestiti, da ste bili prijeti. Policija lahko vašo zahtevo po vzpostavitvi stika zavrne, če meni, da bi tak stik lahko vplival na zadevo. Odloči se lahko, da bo vašo družino sama obvestila v vašem imenu.
 Koliko časa lahko traja prijetje?
 Izpuščeni morate biti takoj, ko razlogi za vaše prijetje niso več veljavni. Če niste izpuščeni v 24 urah, morate biti privedeni pred sodišče (prva obravnava na sodišču), tako da lahko sodnik odloči, ali vas je treba izpustiti, vam podaljšati pridržanje (najdaljša možnost je 3 x 24 ur) oziroma obdržati v priporu (Prva obravnava na sodišču in pripor v predkazenskem postopku (3)).
 Kdaj se lahko prijetje podaljša na več kot 24 ur?
 Če sodnik, ki zadevo obravnava med prvo obravnavo na sodišču, ugotovi, da predloženi dokazi ne zadoščajo za odločitev, ali vas je treba pridržati v priporu, se lahko pridržanje podaljša na 3 x 24 ur od takrat, ko se konča prva obravnava.
 Zakaj sem v priporu?
 V priporu ste, ker policija meni, da vas je treba pridržati za nekaj časa ali dokler traja preiskava. Priprti ste lahko tudi zaradi zagotovitve, da boste na voljo za izročitev drugi državi članici v skladu z evropskim nalogom za prijetje.
 Kdo odloča o tem, ali moram ostati v priporu?
 O tem, ali so izpolnjeni pogoji za vaše pridržanje v priporu, odloča sodnik. Preden odloči, ali bi morali biti pridržani v priporu, kot zahteva policija, se opravi zaslišanje (prva obravnava na sodišču). Med tem zaslišanjem bo tožilstvo predstavilo, kako zadevo razume policija, vi pa boste tudi imeli priložnost predstaviti svoje stališče. Sodnik bo odločil, ali boste pridržani v priporu, ne bo pa odločil, ali ste krivi dejanj, ki ste jih obdolženi.
 Ali sem lahko pridržan v priporu za vse vrste zadev?
 V priporu ste lahko pridržani pod naslednjimi pogoji:
 Policija mora biti zmožna razložiti, zakaj sumi, da ste storili kaznivo dejanje, za katero je zagrožena zaporna kazen 18 mesecev ali več.
 Morebitna kazen mora biti daljša od 30-dnevne zaporne kazni.
 Policija mora biti zmožna prepričati sodnika, kako pomembno je, da vas ne izpusti, dokler traja policijska preiskava, iz enega od naslednjih razlogov:
 po mnenju policije se boste izognili kazni;
 obstaja razlog za mnenje, da boste isto vrsto kaznivega dejanja ponovili;
 obstaja razlog za mnenje, da boste v primeru izpustitve na prostost ovirali preiskavo;
 kaznivo dejanje je tako hudo, da bi bilo žaljivo za druge, če bi vam dovolili, da na sojenje čakate na prostosti.
 V redkih primerih se lahko priporu izognete, čeprav so izpolnjeni pogoji za vaše pridržanje – če bi bil pripor izjemno obremenilen zaradi vaših osebnih okoliščin. Pomembno je, da svojega odvetnika obvestite o takih okoliščinah.
 Kje bo potekala prva obravnava na sodišču?
 Prva obravnava na sodišču bo potekala na lokalnem sodišču. Običajno boste do vstopa v sodno dvorano pridržani v čakalni celici.
 Ali moram pričati na prvi obravnavi na sodišču?
 Ni vam treba dati izjave oziroma govoriti resnice. Od narave vašega primera in resnosti obtožbe je odvisno, ali bi bilo za vas dobro, da na sodišču daste izjavo. Posvetujte se z odvetnikom, da ugotovite, ali bi bilo za vas bolje, da pričate, ali ne.
 Sodišče vam bo dodelilo odvetnika, ki vas bo zastopal na sodišču. Če ne zaprosite za določenega odvetnika, vam bo sodišče določilo odvetnika, ki je tisti dan na delovnem mestu. Za več informacij glej Informativni list 1.
 Imate pravico, da se pred zaslišanjem z odvetnikom pogovorite o zadevi. Če z odvetnikom ne govorite istega jezika, imate pravico do tolmača. Odvetnik bo med zaslišanjem branil vaše interese in vam lahko tudi postavlja vprašanja.
 Ali lahko preverim, da je sodišče pravilno razumelo moje pričanje?
 Sodnik bo bistvene elemente vašega pričanja vnesel v sodni zapisnik. Vaša izjava bo glasno prebrana zaradi zagotovitve, da je bila pravilno razumljena.
 Kaj se zgodi, če izjavim kaj, kar je slabo za mojo zadevo?
 Vaše pričanje na sodišču se lahko uporabi kot dokaz v zadevi.
 Kako dolgo lahko ostanem v priporu?
 Sodnik bo na zaslišanju odločil, ali vas je treba izpustiti na prostost ali pridržati v priporu. V nekaterih primerih bo odločil, da je treba pripor podaljšati za 3 x 24 ur (glej Prijetje (2)).
 Če ste priprti, bo sodnik kot najdaljše obdobje pripora določil štiri tedne. To pomeni, da boste po poteku tega obdobja izpuščeni na prostost ali pa bo zadevo znova obravnaval sodnik zaradi zagotovitve, da so izpolnjeni vsi pogoji za nadaljnji odvzem prostosti. Najdaljše obdobje, ko lahko ostanete pridržani v priporu, ni določeno. To bo odvisno od narave zadeve.
 Izpuščeni morate biti takoj, ko ni več razloga za prijetje.
 Kaj je samica?
 Včasih bo policija zahtevala, da ostanete v samici, tako da nimate nobenih stikov z drugimi zaporniki. Drugim lahko pišete ali telefonirate le pod policijskim nadzorom. O tem, ali morate biti zaprti v samici, odloča sodnik.
 Ali se lahko pritožim zoper odločitev o priporu ali samici?
 Zoper odločitev o priporu ali samici se lahko pritožite na višje sodišče. To običajno storite tako, da na zaslišanju, na katerem je obravnavana vaša zadeva, sporočite, da se želite pritožiti.
 Ali se lahko priporu izognem, če izročim potni list ali plačam varščino?
 Kazenski zakonik vam omogoča, da se izognete pridržanju, če izročite potni list ali plačate varščino. Vendar se to v praksi redko zgodi.
 Policija lahko med preiskavo pridobi informacije z različnimi intruzivnimi ukrepi, od katerih so nekateri opisani v nadaljevanju.
 Ali mi policija lahko odvzame prstne odtise in me fotografira?
 Policija vam lahko odvzame prstne odtise in vas fotografira pod naslednjimi pogoji:
 če ste osumljeni, da ste storili kaznivo dejanje, in je ukrep potreben za policijsko preiskavo;
 policija mora imeti dobre razloge za sum, da ste storili kaznivo dejanje, za katero ste lahko obsojeni na zaporno kazen 18 mesecev ali več.
 Ali mi policija lahko odvzame vzorec DNK ali krvi?
 Policija vam lahko odvzame vzorec DNK ali krvi pod naslednjimi pogoji:
 če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da ste storili kaznivo dejanje, za katero ste lahko obsojeni na zaporno kazen 18 mesecev ali več, in ukrep velja za zelo pomembnega za preiskavo;
 vzorec krvi vam lahko odvzame, če je uživanje alkohola oziroma droge element kaznivega dejanja, za katero ste osumljeni.
 Ali policija lahko opravi osebno preiskavo (vključno z mojimi oblekami)?
 Policija lahko preišče vaša zunanja oblačila pod enakimi pogoji, kot veljajo za fotografiranje.
 Ali policija lahko preveri moj mobilni telefon in preišče moj avto?
 Policija lahko preveri vaš mobilni telefon, da dobi vašo telefonsko številko in serijsko številko IMEI vašega telefona, ter preišče vaš avtomobil pod naslednjimi pogoji:
 ima utemeljen razlog za sum, da ste storili kaznivo dejanje, ki je lahko predmet pregona;
 predvideva se, da je tovrstno preverjanje zelo pomembno za preiskavo.
 Ali policija lahko preišče moj dom?
 Policija lahko preišče vaš dom pod naslednjimi pogoji:
 predvideva se, da je tovrstno preverjanje zelo pomembno za preiskavo;
 kaznivo dejanje lahko pripelje do zapora;
 policija lahko utemelji, da bo verjetno našla dokaze, povezane s kaznivim dejanjem, ali predmete, ki bi jih bilo treba zaseči iz drugih razlogov.
 Kdo odloča o uporabi intruzivnih ukrepov?
 O tem, ali se lahko opravi preiskava vašega doma, odloča sodišče. Če obstaja razlog za bojazen, da bi dokazi lahko izginili, če se preiskava ne opravi nemudoma, jo lahko policija opravi, ne da bi prej dobila nalog za preiskavo. Sodišče je treba o tem obvestiti v 24 urah po koncu preiskave. Če daste pisno soglasje za preiskavo vašega doma, lahko odločitev o tej preiskavi sprejme policija.
 Policija se tudi odloči, ali vam bo odvzela prstne odtise, vzorce DNK in krvi ter ali vas bo fotografirala. Poleg tega ima pravico preveriti vaš mobilni telefon, preiskati vaš avtomobil itd.
 Se lahko pritožim?
 Če se želite pritožiti glede policijske preiskave, lahko pri sodišču vložite pritožbo.
 Zoper sodne odločbe o preiskavah in načrtovanju kazenske preiskave se je v dveh tednih po njihovi izdaji mogoče pritožiti na višje sodišče.
 Ali lahko zahtevam, naj policija uniči prstne odtise, fotografije, sledi DNK in rezultate krvnih vzorcev?
 Če tožilstvo opusti primer ali ste oproščeni, mora policija uničiti vašo fotografijo. Obdrži lahko vaše prstne odtise in vzorce DNK, vendar jih mora po določenem obdobju uničiti.
 Ali lahko zahtevam odškodnino?
 Če ste bili pridržani, zaprti ali izpostavljeni intruzivnemu ukrepu, pa se je pozneje izkazalo, da so bili pridržanje, zapor ali intruzivni ukrep neutemeljeni, boste načeloma upravičeni do odškodnine. Vodja javnega tožilstva letno objavi sporočilo o tarifah za določitev zneska take odškodnine.
 Ko bo policija končala preiskavo, bo vaša zadeva predana tožilstvu, in to bo odločilo, kako nadaljevati.
 Če ste med policijsko preiskavo priznali krivdo za najhujše obtožbe zoper vas, si bo tožilstvo običajno prizadevalo, da bi se zadeva obravnavala kot primer priznanja krivde.
 Obtožnica je podlaga za obravnavanje zadeve na sodišču. V njej morajo biti podrobno opredeljene zakonske določbe, zaradi kršitve katerih ste obdolženi, opisano pa mora biti tudi, kako ste storili kaznivo(-a) dejanje(-a). Opis mora biti tako natančen, da lahko na njegovi podlagi pripravite obrambo.
 Ali sem lahko obtožen za kazniva dejanja, za katera me policija ni obdolžila?
 Tožilstvo pripravi obtožnico. Če ima tožilstvo o primeru drugačno mnenje kot policija, lahko obtožnica vsebuje nove ali drugačne točke.
 Ali se obtožnici lahko dodajo nove točke?
 Tožilstvo si mora prizadevati, da bi zbralo vse nerešene obtožbe zoper vas, tako da je mogoče izreči skupno sodbo. Posledično lahko obtožnica vsebuje nove točke, če ste bili kaznivega dejanja večkrat obdolženi.
 Če ste bili Danski izročeni v skladu z evropskim nalogom za prijetje oziroma sporazumom o izročitvi, veljajo posebna pravila. Če obtožnica vsebuje nove točke, se o njih posvetujte z odvetnikom.
 Ali se obtožnica lahko spremeni?
 Obtožnica se lahko spremeni ali razširi, če se pripravi in vroči nova, kar je mogoče do datuma začetka sodnega postopka.
 Če tožilec v zadevi meni, da bi morala biti kazen za neko točko strožja od tiste, ki je navedena v obtožnici, je taka sprememba mogoča le, če se s spremembo obtožnice strinja javno tožilstvo. Če se obtožnica spremeni, morate biti o tem obveščeni v dveh mesecih.
 Po začetku sodnega postopka so mogoče le zelo omejene spremembe obtožnice. O dopustitvi spremembe odloča sodišče.
 Ali sem lahko obtožen za kaznivo dejanje, za katero sem že bil obtožen v drugi državi članici?
 Možnosti, da ste obtoženi za kaznivo dejanje, za katero ste že bili obtoženi v drugi državi, ni mogoče izključiti. Ne morete pa biti spoznani za krivega za obtožbo, za katero ste že bili obsojeni ali oproščeni v drugi državi.
 Ali bom obveščen o pričah, ki bodo pričale proti meni?
 Tožilec mora na sodišču vložiti obtožnico skupaj s seznamom dokazov, na katerem so navedena imena prič. Vaš odvetnik bo prejel kopijo tega seznama. Običajno imate pravico izvedeti, kdo so priče.
 Na kakšni podlagi lahko z odvetnikom pripraviva obrambo?
 Običajno bo vaš odvetnik prejel kopije vseh zapisnikov, ki jih je med preiskavo pripravila policija. Imate splošno pravico do vpogleda v gradivo. Vaš odvetnik vam lahko izroči kopijo gradiva, če to dovoli policija.
 Ali imam pravico do vpogleda v celotno gradivo, ki ga je pripravila policija?
 Policija lahko vašemu odvetniku odredi, da vam nekaterih informacij o gradivu v zadevi ne sme dati, če se to zdi potrebno zaradi zaščite interesov drugih ali predložitve dokazov. Tako odredbo je mogoče izdati le v primerih hujših kaznivih dejanj in le do vašega pričanja na sodišču.
 Kdo odloča o tem, ali lahko vidim celotno gradivo?
 Policija bo predložila gradivo in odločila, ali je treba izdati prepovedni zahtevek za del zadeve ali celotno zadevo. Zoper odločitev policije se je mogoče pritožiti na sodišče, ki bo odločalo o zadevi.
 Ali sem lahko navzoč na vseh obravnavah v zadevi?
 Na splošno imate pravico, da ste navzoči na vseh sodnih obravnavah, na katerih sodišče odloča, ali vas je treba pridržati v priporu, ali na katerih so pred glavno obravnavo zaslišani sostorilci ali priče.
 Na zahtevo policije lahko sodišče odloči, da vam ne bo dovolilo navzočnosti na obravnavah. V tem primeru imate pravico izvedeti, kaj se je dogajalo na obravnavi. Sodišče lahko odloči, da takih informacij ne boste prejeli. Pravico imate izvedeti, kaj se je dogajalo na obravnavi, ki se je niste mogli udeležiti. O tem morate biti obveščeni najpozneje pred vašim pričanjem na sodišču.
 Ali je moj odvetnik lahko navzoč na vseh obravnavah v zadevi?
 Vaš odvetnik je lahko navzoč na vseh obravnavah v zadevi. To velja tudi za obravnave, na katerih sodišče odloči, ali bo odobrilo prisluškovanje v prostoru ali prisluškovanje telefonskim pogovorom, preiskave ali druge intruzivne ukrepe, za katere je potrebna predhodna odobritev sodišča.
 Ali je moj odvetnik lahko navzoč pri policijski preiskavi?
 Vaš odvetnik mora biti obveščen o preiskavi in ima pravico biti navzoč pri tistih delih preiskave, ki jih je v zadevi mogoče uporabiti kot dokaz zoper vas. Primeri so prepoznavne vrste, rekonstrukcije itd.
 Ali lahko moj odvetnik opravi samostojno preiskavo?
 Običajno bo vaš odvetnik od policije zahteval nadaljnje preiskave, če menite, da ji ni uspelo pridobiti informacij, ki bi vam pomagale pri zagovoru zadeve. Če policija take nadaljnje preiskave zavrne, je zadevo mogoče predložiti sodišču, in to lahko policiji odredi, naj opravi ustrezne preiskave.
 Vaš odvetnik se lahko odloči tudi za samostojno preiskavo. Vendar se to v praksi redko zgodi. Če vaš odvetnik primer samostojno preiskuje, ne sme ovirati policijske preiskave, poleg tega pa mora pri samostojni preiskavi spoštovati kodeks etičnega ravnanja, ki velja za odvetnike.
 Ali lahko moj odvetnik pozove priče na pričanje pred sodišče?
 Vaš odvetnik lahko zahteva, naj bodo nekatere priče pozvane na pričanje pred sodišče. Če bo tožilstvo nasprotovalo zaslišanju teh prič, bo sodišče odločilo, ali je zaslišanje zadevnih prič pomembno ali ne.
 Danski zakon o pravosodju
 Danski zakon o vzpostavitvi osrednjega registra DNK
 Vodja javnega tožilstva
 Danski zakon o izročitvi


type: other

text:
| Poskytnutí informace o potravině slovy: „česká potravina“ a „vyrobeno v České republice“
 Dotaz: Potravina Pohanková mouka má na své etiketě uvedeno označení slovy „Vyrobeno v České republice, „Krajina původu zrna: Polsko“. Na regálové etiketě je uveden text „Z lásky k Česku“ a nad ním srdce, jež evokuje českou vlajku. Jsou tyto etikety v souladu s ustanovením § 9b zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích (dále jen „zákon 110/1997 Sb.“)?
 Odpověď: Dle § 9b zákona č. 110/1997 Sb. lze při uvádění potraviny na trh poskytnout informaci slovy „česká potravina“, grafické znázornění stanovené vyhláškou Ministerstva zemědělství 417/2016 Sb., o některých způsobech označování potravin nebo jinou informaci zejména slovní, obrazovou nebo grafickou naznačující, že země původu potraviny je Česká republika, pokud:
 a) 100 % všech složek celkové hmotnosti nezpracované potraviny, vinařských produktů nebo
 mléka pochází z České republiky, a prvovýroba, porážka zvířat a všechny fáze výroby proběhly na území České republiky, nebo
 Dále lze při uvádění potraviny na trh poskytnout informaci slovy „Vyrobeno v České republice“ nebo slovy, která mají pro spotřebitele stejný význam, pokud výroba proběhla na území České republiky.
 Posouzení konkrétního příkladu uvedeného v dotazu:
 Regálová etiketa
 Vyobrazení státní vlajky nebo její stylizace do tvaru srdce na regálové etiketě, spolu se slovním označením „Z lásky k Česku“ vyvolává dojem, že země původu potraviny je Česká republika, avšak na samotném výrobku je uvedeno, že krajina původu zrna je Polsko (mimo ČR). Takováto etiketa tudíž není v souladu s ustanovením § 9b odst. 1 písm. a) č. 110/1997 Sb., neboť není splněna podmínka 100% původu všech složek potraviny z ČR (mouka je ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 852/2004 nezpracovanou potravinou), a nelze tak použít jinou informaci zejména slovní, obrazovou nebo grafickou naznačující, že země původu potraviny je Česká republika.
 U etikety výrobku nelze jednoznačně bez kontroly u výrobce říci, zda je označení „vyrobeno v ČR“ v pořádku. Kontrola u výrobce by musela prokázat, zda byla potravina skutečně vyrobena na území České republiky.
 Za výrobu potravin je dle § 2 odst. 1 písm. f) zákona č. 110/1997 Sb. považováno čištění, třídění, upravování, opracování a zpracování, včetně souvisejícího balení a dalších úprav potravin za účelem uvádění na trh, s výjimkou činnosti spočívající pouze v samostatném procesu balení nebo v krájení nebo jiném způsobu dělení potravin včetně jejich navazujícího balení.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.1.2011
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 13/14
 Tiesas (otrā palāta) 2010. gada 18. novembra spriedums (Oberster Gerichtshof (Austrija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) — Pensionsversicherungsanstalt/Christine Kleist
 (Lieta C-356/09) (1)
 (Sociālā politika - Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un darba jautājumos - Direktīva 76/207/EEK - 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts - Valsts tiesiskais regulējums, kas veicina tādu darbinieku atlaišanu, kuri ir ieguvuši tiesības uz vecuma pensiju - Gados jaunāku personu nodarbinātības veicināšanas mērķis - Valsts tiesiskais regulējums, kurā tiesības uz šādu pensiju sievietēm rodas 60 gadu, bet vīriešiem - 65 gadu vecumā)
 2011/C 13/23
 Tiesvedības valoda — vācu
 Iesniedzējtiesa
 Oberster Gerichtshof
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītāja: Pensionsversicherungsanstalt
 Atbildētāja: Christine Kleist
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Oberster Gerichtshof — 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta interpretācija Padomes 1976. gada 9. februāra Direktīvā 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (OV L 39, 40. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/73/EK — Valsts tiesiskais regulējums, kurā pensijas vecums sievietēm noteikts 60 gadi, bet vīriešiem 65 gadi un kas atvieglo šādu vecumu sasniegušu darbinieku atlaišanu — Situācija, kurā publisks darba devējs atlaiž no darba 60 gadus vecu sievieti, kurai ir tiesības pensionēties, pamatojot to ar vēlmi veicināt gados jaunāku personu nodarbināšanu
 Rezolutīvā daļa:
 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts Padomes 1976. gada 9. februāra Direktīvā 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ir jāinterpretē tādējādi, ka valsts tiesiskais regulējums, kas, lai veicinātu gados jaunāku personu piekļuvi darbam, atļauj darba devējam atlaist darbiniekus, kas ir ieguvuši tiesības uz vecuma pensiju, lai gan sievietes šādas tiesības iegūst piecus gadus agrāk nekā vīrieši, rada tiešu diskrimināciju dzimuma dēļ, kas ar šo direktīvu ir aizliegta.
 (1) OV C 282, 21.11.2009.


type: wikipedia

text:
Bužumbūra (, iki 1962 m. Usumbura) – miestas vakarų Burundyje, prie šiaurės rytinio Tanganikos ežero kranto. Buvusi Burundžio sostinė. 1,09 mln. gyventojų (2019). Bužumbūra yra prekybos centras, sujungtas keltais su Kigoma ir Udžidžiu (Kigoma-Ujiji), Tanzanijos uostu. Iš pastarojo miesto geležinkeliu prekės keliauja į Dar es Salamą. Bužumbūros regione auginama medvilnė, taip pat išvystyti amatai, žvejyba, alaus, kailių, cemento, vaistų pramonė. Svarbus gyventojų užsiėmimas yra žvejyba ežere. Mieste yra žuvies ir kavos apdirbimo fabrikai. 1960 m. čia įkurtas Burundžio universitetas.
 Istorija
 1871 m. gyvenvietę aplankė Deividas Livingstonas ir Henris Mortonas Stenlis. Tai buvo svarbi vokiečių Rytų Afrikos kolonizatorių armijos stovyklavietė. 1923 m. miestas tapo Ruandos-Urundžio mandatinės teritorijos (nuo 1946 m. globojama teritorija), priskirtos Belgijai, administraciniu centru, o 1962 m. tapo nepriklausomo Burundžio sostine. 1993 m. nužudžius šalies prezidentą Melchiorą Ndadaję (Melchior Ndadaye) prasidėjo etniniai konfliktai ir žudynės. Tūkstančiai žmonių paliko miestą, ir jis tapo tutsių armijos tvirtove. Nesutarimai tęsiasi, ir tarp tutsių bei hutų vis dar pasitaiko konfliktų, ypač Bužumbūros priemiesčiuose.
 2007 m. buvo išsakyti planai sostinę perkelti į buvusią karališkąją sostinę Gitegą, 2019 m. parlamento balsavimu tai buvo įtvirtinta oficialiai.
 Sostinės
 Burundžio miestai


text:
 13.3.2017
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 78/29
 Απόφαση του Γενικού Δικαστηρίου της 2ας Φεβρουαρίου 2017 — Marcas Costa Brava κατά EUIPO — Excellent Brands JMI (Cremcaffé by Julius Meinl)
 (Υπόθεση T-691/15) (1)
 ([Σήμα της Ευρωπαϊκής Ένωσης - Διαδικασία ανακοπής - Αίτηση καταχωρίσεως του εικονιστικού σημείου Cremcaffé by Julius Meinl ως σήματος της Ευρωπαϊκής Ένωσης - Προγενέστερο εικονιστικό σήμα της Ευρωπαϊκής Ένωσης café crem - Σχετικός λόγος απαραδέκτου - Έλλειψη ουσιαστικής χρήσεως του προγενέστερου σήματος - Άρθρο 42, παράγραφος 2, του κανονισμού (EK) 207/2009])
 (2017/C 078/39)
 Γλώσσα διαδικασίας: η αγγλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Marcas Costa Brava, SL (Sils, Ισπανία) (εκπρόσωποι: E. Manresa Medina και J. Manresa Medina, δικηγόροι)
 Καθού: Γραφείο Διανοητικής Ιδιοκτησίας της Ευρωπαϊκής Ένωσης (EUIPO), (εκπρόσωπος: M. Fischer)
 Αντίδικος ενώπιον του τμήματος προσφυγών του EUIPO, παρεμβαίνουσα ενώπιον του Γενικού Δικαστηρίου: Excellent Brands JMI Ltd (Baar, Ελβετία) (εκπρόσωπος: D. Majer, δικηγόρος)
 Αντικείμενο
 Προσφυγή κατά της αποφάσεως του πέμπτου τμήματος προσφυγών του EUIPO της 29ης Σεπτεμβρίου 2015 (υπόθεση R 2756/2014-5), σχετικά με διαδικασία ανακοπής μεταξύ της Marcas Costa Brava και της Excellent Brands JMI.
 Διατακτικό
 Το Γενικό Δικαστήριο αποφασίζει:
 1)
 Απορρίπτει την προσφυγή.
 2)
 Καταδικάζει τη Marcas Costa Brava, SL, στα δικαστικά έξοδα.
 (1) ΕΕ C 48 της 8.2.2016.


text:
 6.4.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 108/14
 РЕШЕНИЕ НА СЪДА
 от 29 юли 2016 година
 по дело E-31/15
 Надзорен орган на ЕАСТ/Исландия
 (Неизпълнение на задължения от държава от ЕАСТ — Нетранспониране — Директива 2011/77/ЕС за изменение на Директива 2006/116/ЕО за срока за закрила на авторското право и някои сродни права)
 (2017/C 108/12)
 По дело E-31/15, Надзорен орган на ЕАСТ/Исландия — ИСК за постановяване, че Исландия не е изпълнила задълженията си по акта, посочен в тирето на точка 9е от приложение XVII към Споразумението за Европейското икономическо пространство (Директива 2011/77/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 27 септември 2011 г. за изменение на Директива 2006/116/ЕО за срока за закрила на авторското право и някои сродни права), адаптиран към Споразумението с Протокол 1 към него, и по член 7 от Споразумението, като не е приела мерките, необходими за транспонирането на акта в предвидения срок, или във всеки случай като не е уведомила Надзорния орган на ЕАСТ за тях, Съдът в състав Carl Baudenbacher, председател, Per Christiansen (съдия-докладчик) и Páll Hreinsson, съдии, постанови на 29 юли 2016 г. решение, чийто диспозитив гласи:
 С настоящото Съдът:
 1.
 Постановява, че Исландия не е изпълнила задълженията си по акта, посочен в тирето на точка 9е от приложение XVII към Споразумението за Европейското икономическо пространство (Директива 2011/77/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 27 септември 2011 г. за изменение на Директива 2006/116/ЕО за срока за закрила на авторското право и някои сродни права), адаптиран към Споразумението с Протокол 1 към него, и по член 7 от Споразумението, като не е приела мерките, необходими за транспонирането на акта в предвидения срок.
 2.
 Осъжда Исландия да заплати съдебните разноски.


text:
 C 317/10 EL Επι ́σημη Εφημερι ́δα των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των 10.11.2001
 4) Η Confédération belge du commerce et de la réparation στ) η κατα ́ρτιση ιατρικω ́ν γνωματευ ́σεων
 automobile et des secteurs connexes ASBL (Federauto) φε ́ρει
 τα δικα ́ της δικαστικα ́ ́εξοδα. (i) μετα ́ τη διενε ́ργεια των εξετα ́σεων που αναφε ́-
 ρονται παραπα ́νω υπο ́ (ε) και
 (ii) στηριζο ́μενες σε ιατρικε ́ς σημειω ́σεις χωρι ́ς, ο ́μως,
 (1) ΕΕ C 316 της 4.11.2000.
 να προηγηθει ́ ιατρικη ́ εξε ́ταση,
 ζ) ιατρικε ́ς εξετα ́σεις που διενεργου ́νται με σκοπο ́ την
 κατα ́ρτιση ειδικη ́ς ιατρικη ́ς γνωματευ ́σεως, σχετικη ́ς
 με επαγγελματικη ́ αμε ́λεια ιατρου ́, για ιδιω ́τες που
 προτι ́θενται να προσφυ ́γουν στη δικαιοσυ ́νη, και
 η) η κατα ́ρτιση ιατρικω ́ν γνωματευ ́σεων
 Αι ́τηση για την ́εκδοση προδικαστικη ́ς αποφα ́σεως που υπε ́- (i) μετα ́ τη διενε ́ργεια των εξετα ́σεων που αναφε ́-
 βαλε το VAT and Duties Tribunals, London Tribunal ρονται ανωτε ́ρω υπο ́ (ζ) και
 Centre, με δια ́ταξη της 6ης Ιουνι ́ου 2001, στην υπο ́θεση
 1) Dr Peter L. d’Ambrumenil, 2) Dispute Resolution (ii) στηριζομε ́νων σε ιατρικε ́ς σημειω ́σεις χωρι ́ς, ο ́μως,
 Services Ltd κατα ́ Commissioners of Customs and Excise να προηγηθει ́ ιατρικη ́ εξε ́ταση;
 (Υπο ́θεση C-307/01) (1) ΕΕ ειδ. ́εκδ. 09/001, σ. 49.
 (2001/C 317/17)
 Με δια ́ταξη της 6ης Ιουνι ́ου 2001, η οποι ́α περιη ́λθε στη Αι ́τηση για την ́εκδοση προδικαστικη ́ς αποφα ́σεως που
 Γραμματει ́α του ∆ικαστηρι ́ου στις 6 Αυγου ́στου 2001, το VAT υποβλη ́θηκε με δια ́ταξη του Bundesvergabeamt (Αυστρι ́α)
 and Duties Tribunals, London Tribunal Centre, στο πλαι ́σιο της 11ης Ιουλι ́ου 2001 στην υπο ́θεση 1. Siemens AG
 της διαφορα ́ς μεταξυ ́, αφενο ́ς, 1) Dr Peter L. d’Ambrumenil, Österreich και 2. ARGE Telekom & Partener κατα ́
 2) Dispute Resolution Services Ltd και, αφετε ́ρου, Ηauptverband der österreichischen Sozialversiche-
 Commissioners of Customs and Excise, που εκκρεμει ́ ενω ́πιο ́ν rungsträger (κεντρικου ́ σωματει ́ου των αυστριακω ́ ν φορε ́ων
 του, ζητει ́ απο ́ το ∆ικαστη ́ριο των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των την κοινωνικη ́ς ασφαλι ́σεως), συμμετε ́χουσα στη διαδικασι ́α:
 ́εκδοση προδικαστικη ́ς αποφα ́σεως επι ́ των ακολου ́θων ερωτη- Κοινοπραξι ́α ΕDS/ORGA
 μα ́των:
 (Υπο ́θεση C-314/01)
 1. 'Εχει το α ́ρθρο 13, Α, παρα ́γραφος 1, στοιχει ́ο γ', της οδηγι ́ας (2001/C 317/18)
 77/388/ΕΟΚ (1) της 17ης Μαι ̈́ου 1977, για την εναρμο ́νιση
 των νομοθεσιω ́ν των κρατω ́ν μελω ́ν, των σχετικω ́ν με τους Το Bundesvergabeamt υποβα ́λλει στο ∆ικαστη ́ριο των Ευρωπαϊ-
 φο ́ρους κυ ́κλου εργασιω ́ν την ́εννοια ο ́τι καλυ ́πτει τις κω ́ν Κοινοτη ́των, με δια ́ταξη της 11ης Ιουλι ́ου 2001, η οποι ́α
 ακο ́λουθες δραστηριο ́τητες, ο ́ταν ασκου ́νται στο πλαι ́σιο της περιη ́λθε στη Γραμματει ́α του ∆ικαστηρι ́ου στις 9 Αυγου ́στου
 ασκη ́σεως ιατρικου ́ επαγγε ́λματος ο ́πως προσδιορι ́ζεται απο ́ 2001, στο πλαι ́σιο της διαφορα ́ς που εκκρεμει ́ ενω ́πιο ́ν του μεταξυ ́
 το κρα ́τος με ́λος: 1. Siemens AG Österreich και 2. ARGE Telekom & Partner κατα ́
 Ηauptverband der österreichischen Sozialversicherungsträger
 α) διενε ́ργεια ιατρικω ́ν εξετα ́σεων σε ιδιω ́τες για εργοδο ́τες (κεντρικου ́ σωματει ́ου των αυστριακω ́ν φορε ́ων κοινωνικη ́ς ασφαλι ́-
 η ́ ασφαλιστικε ́ς εταιρι ́ες, σεως), συμμετε ́χουσα στη διαδικασι ́α: Κοινοπραξι ́α ΕDS/ORGA,
 τα ακο ́λουθα ερωτη ́ματα προς ́εκδοση προδικαστικη ́ς αποφα ́σεως:
 β) λη ́ψη αι ́ματος η ́ α ́λλων σωματικω ́ν δειγμα ́των για την
 ανι ́χνευση της παρουσι ́ας ιω ́ν, λοιμω ́ξεων η ́ α ́λλων 1. Πρε ́πει να δοθει ́ στις διατα ́ξεις της οδηγι ́ας περι ́ ενδι ́κων
 ασθενειω ́ν για λογαριασμο ́ εργοδοτω ́ν η ́ ασφαλιστω ́ν, με ́σων 89/665/ΕΟΚ (1), ιδι ́ως στο α ́ρθρο 2, παρα ́γραφος 1,
 στοιχει ́ο β', ενδεχομε ́νως σε συνδυασμο ́ με το α ́ρθρο 2,
 παρα ́γραφος 7, η ερμηνει ́α ο ́τι η απο ́φαση της εθνικη ́ς
 γ) πιστοποι ́ηση ικανο ́τητας ο ́σον αφορα ́ την κατα ́σταση αρμο ́διας για τις διαδικασι ́ες προσφυγη ́ς αρχη ́ς, υπο ́ την
 της υγει ́ας, ο ́πως, παραδει ́γματος χα ́ριν, ικανο ́τητας για
 ́εννοια του α ́ρθρου 2, παρα ́γραφος 8, της οδηγι ́ας περι ́
 πραγματοποι ́ηση ταξιδι ́ου,
 ενδι ́κων με ́σων 89/665/ΕΟΚ, η οποι ́α αφορα ́ την ακυ ́ρωση
 της αποφα ́σεως της δημο ́σιας αναθε ́τουσας αρχη ́ς να μην
 δ) ́εκδοση πιστοποιητικω ́ν ο ́σον αφορα ́ την κατα ́σταση της ανακαλε ́σει τη διαδικασι ́α συνα ́ψεως της συμβα ́σεως, ́εχει το
 υγει ́ας προσω ́που για σκοπου ́ς ο ́πως η λη ́ψη πολεμικη ́ς αποτε ́λεσμα ο ́τι, ο ́ταν η εθνικη ́ ́εννομη τα ́ξη δεν παρε ́χει τη
 συντα ́ξεως, δυνατο ́τητα αποτελεσματικη ́ς και αναγκαστικη ́ς εκτελε ́σεως
 των αποφα ́σεων της αρμο ́διας για τις διαδικασι ́ες προσφυγη ́ς
 ε) ιατρικε ́ς εξετα ́σεις που γι ́νονται με σκοπο ́ την κατα ́ρτιση αρχη ́ς ́εναντι της αναθε ́τουσας αρχη ́ς, η απο ́φαση της εθνικη ́ς
 ειδικη ́ς ιατρικη ́ς γνωματευ ́σεως αφορω ́σας ζητη ́ματα αρμο ́διας για τις διαδικασι ́ας προσφυγη ́ς αρχη ́ς περατω ́νει
 ευθυ ́νης και τον προσδιορισμο ́ των ζημιω ́ν για ιδιω ́ τες α ́νευ ετε ́ρου την εν λο ́γω διαδικασι ́α συνα ́ψεως της συμβα ́-
 που προτι ́θενται να ασκη ́σουν αγωγη ́ λο ́γω σωματικη ́ς σεως χωρι ́ς η αναθε ́τουσα αρχη ́ να πρε ́πει να εκδω ́σει α ́λλη
 βλα ́βης, πρα ́ξη;


type: legislation

text:
 |
 52010PC0376
 [pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |Bryssel den 14.7.2010KOM(2010)376 slutlig2010/0206 (APP)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNING (EU) nr ../...Om utvidgningen av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning nr xx/yy om yrkesmässig gränsöverskridande vägtransport av kontanter i euro mellan medlemsstaterna i euroområdetMOTIVERINGDenna förordning syftar till att utvidga tillämpningsområdet för förslaget till förordning om yrkesmässig gränsöverskridande vägtransport av kontanter i euro mellan medlemsstaterna i euroområdet till en medlemsstat som är i färd att införa euron, eftersom det normalt kommer att finnas ett ökat behov av gränsöverskridande transporter av kontanter i euro i upptakten inför övergången.Utvidgningen av förordningen bör ske automatiskt och träda i kraft från och med den dag då rådet beslutar att häva undantaget för en medlemsstats deltagande i euroområdet.Huvudförslaget grundas på artikel 133 där rösträtterna i rådet begränsas till medlemsstater som redan har infört euron. Eftersom detta förslag gäller medlemsstater som ännu inte infört euron grundas det på artikel 352. Detta är lämpligt eftersom unionsåtgärder är nödvändiga för att underlätta en smidig övergång till euro.2010/0206 (APP)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNING (EU) nr ../...Om utvidgningen av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning nr xx/yy om yrkesmässig gränsöverskridande vägtransport av kontanter i euro mellan medlemsstaterna i euroområdetEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GENOMFÖRANDEFÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 352,med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[1],med beaktande av Europaparlamentets godkännande[2], ochefter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, ochav följande skäl:1. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr xx/yy[3] är tillämplig på de medlemsstaters territorium som har infört euron som sin gemensamma valuta.2. Det finns ett behov att transportera kontanter i euro i upptakten inför övergången till euron eftersom de eurosedlar som behövs för övergången normalt transporteras från befintliga lager i euroområdet och eftersom euromynt ofta helt eller delvis präglas utomlands.3. Det är därför nödvändigt att förordning xx/yy är tillämplig på för medlemsstater som förbereder införande av euron från och med dagen för rådets beslut att häva deras undantag från deltagande i euroområdet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Rådets förordning (EG) xx/yy ska tillämpas på territoriet för en medlemsstat som ännu inte har infört euron från och med dagen för rådets beslut enligt artikel 140.2 i fördraget om att upphäva dess undantag från deltagande i euroområdet.Artikel 2Denna förordning träder i kraft sex månader efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .Den är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den [...]På rådets vägnarOrdförande [...] [1] EUT [...], [...], s. [...].[2] EUT [...], [...], s. [...].[3] EUT [...], [...], s. [...].


text:
 10.4.2017
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 112/8
 Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. veebruari 2017. aasta otsus (Rechtbank van Koophandel te Genti eelotsusetaotlus – Belgia) – Agro Foreign Trade & Agency Ltd versus Petersime NV
 (Kohtuasi C-507/15) (1)
 ((Eelotsusetaotlus - Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad kaubandusagendid - Direktiiv 86/653/EMÜ - Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine - Ülevõttev Belgia seadus - Kaubandusagendileping - Belgias asuv käsundiandja ja Türgis asuv kaubandusagent - Belgia õiguse valiku tingimus - Kohaldamatu seadus - EMÜ-Türgi assotsieerimisleping - Kooskõla))
 (2017/C 112/12)
 Kohtumenetluse keel: hollandi
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 Rechtbank van Koophandel te Gent
 Põhikohtuasja pooled
 Hageja: Agro Foreign Trade & Agency Ltd
 Kostja: Petersime NV
 Resolutsioon
 Nõukogu 18. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/653/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate kaubandusagentide tegevust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ning Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelist assotsieerimislepingut, millele kirjutasid 12. septembril 1963 Ankaras alla ühelt poolt Türgi Vabariik ning teiselt poolt EMÜ liikmesriigid ja ühendus ning mis sõlmiti, kiideti heaks ja kinnitati ühenduse nimel nõukogu 23. detsembri 1963. aasta otsusega 64/732/EMÜ, tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi õigusesse direktiivi üle võttev siseriiklik õigusakt, millega jäetakse selle kohaldamisalast välja kaubandusagendileping, mille puhul asub kaubandusagent Türgis, kus ta sellest lepingust tulenevalt tegutseb, ja käsundiandja asub selles liikmesriigis, mistõttu neil asjaoludel ei saa kaubandusagent tugineda selle direktiiviga kaubandusagentidele tagatud õigustele pärast sellise kaubandusagendilepingu ülesütlemist.
 (1) ELT C 414, 14.12.2015.