type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22003X0830(01)
 Ingående av ett samförståndsavtal med Bulgarien om landets deltagande i programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008)
 Europeiska unionens officiella tidning nr C 205 , 30/08/2003 s. 0005 - 0005
 Ingående av ett samförståndsavtal med Bulgarien om landets deltagande i programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008)(2003/C 205/05)Samförståndsavtalet mellan Europeiska kommissionen, på Europeiska gemenskapens vägnar, och regeringen i Bulgarien om landets deltagande i programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) undertecknades den 28 juli 2003.Den fullständiga texten på engelska till samförståndsavtalet finns på följande webbsida:http://europa.eu.int/comm/ enlargement/pas/ocp/ocp_index.htm


type: other

text:
szövetségesellenőrzőbizottság - Egyik 19
 1956 (77) accademiaungheresedellescienze (1) ádeniöböl (1) adriaitenger (10) adriaticsea (3) aegeansea (2) aegyptus (1) afganisztán (62) afghanistan (47) africa (43) afrika (68) ajurabirodalom (1) akabaiöböl (1) alánia (1) alaptörvény (35) albánia (17) albania (6) algéria (11) algeria (6) algérie (2) alkotmány (20) alkotmánybíróság (18) államadósság (2) állambiztonságiszolgálatoktörténetilevéltára (3) államiszámvevőszék (4) állandóválasztottbíróság (1) állatorvostudományiegyetem (1) allemagne (1) alpok (1) altai (1) altáj (2) amazon (2) americae (1) americanhungarianfederation (1) americansamoa (1) americas (1) amerika (7) amerikahangja (1) amerikaimagyarkoalíció (1) amerikaimagyarmúzeum (1) amerikaimagyarszépművesczéh (1) amerikaimagyarszövetség (2) amnestyinternational (8) andrássygyulabudapestinémetnyelvűegyetem (1) anglia (4) angola (4) antarctic (6) antiguaésbarbuda (1) antiókhiaifejedelemség (1) appenines (1) aquincumimúzeum (1) arabköztársaságokszövetsége (1) araltó (1) arctic (12) ardeal (3) argentina (15) argentine (1) armenia (4) árpádvonal (1) asia (32) asianinfrastructureinvestmentbank (1) assyria (1) asteroid (18) athén (1) atlanticocean (8) atlantióceán (10) atom (1) australia (33) austria (42) austrohungarianmonarchy (3) ausztrália (32) ausztria (125) autonómia (31) autonomy (3) azerbaijan (7) azerbajdzsán (12) azovitenger (5) ázsia (56) babesbolyaitudományegyetem (1) babilon (1) babilónia (1) badeniőrgrófság (1) bahamas (2) bahamaszigetek (1) bahrain (3) bahrein (1) bajkáltó (1) bajorország (3) balassiintézet (6) balaton (5) balcans (15) balkán (52) baltics (16) balticsea (7) baltikum (20) baltitenger (14) balti államok (1) banat (2) banglades (9) bangladesh (7) bánság (14) baptistaszeretetszolgálat (1) barentssea (3) barentstenger (2) batthyáneum (2) bayofbengal (2) bécsimagyartörténetiintézet (1) belarus (10) belgakongó (1) belgium (60) belgrádimagyarkulturálisintézet (1) benesdekrétumok (4) beringszoros (1) besszarábia (5) bethlengáboralap (3) bevándorlásihivatal (7) bhután (1) bhutan (1) Biblia (7) bissauguinea (1) bizánc (2) bizáncibirodalom (2) blacksea (23) bluestream (1) bog (1) bok (1) bolivia (3) bolyaiegyetem (2) bolyaitudományegyetem (2) book (51) bosniaandherzegovina (2) bosphorus (2) bosporus (2) bosznia (3) boszniahercegovina (20) boszporusz (1) brandenburg (1) brazil (19) brazília (15) britbirodalom (3) britishpetroleum (2) britszomália (1) brunei (3) buch (13) budapest (1) budapestfővároslevéltára (1) budapesthistorymuseum (2) budapesticorvinusegyetem (2) budapestiközlekedésiközpont (1) budapestiműszakiésgazdaságtudományiegyetem (3) budapestitörténetimúzeum (2) budapestneutroncentre (1) budapestostroma (2) bukovina (1) bulgária (66) bulgaria (17) bulgarianacademyofsciences (1) burma (4) burundi (2) burzenland (1) byzantium (1) caboverde (1) calvinjteológiaiakadémia (1) cambodia (2) cameroon (1) canada (39) canto (1) caribbeansea (4) caritashungarica (1) carpathianbasin (5) carpathians (1) carte (7) cartoon (1) caspiansea (7) catalonia (4) caucasus (7) centralafricanrepublic (1) centralbankofhungary (1) chevron (2) chile (18) china (128) chinoingyógyszergyár (1) chorwerke (1) címer (1) Címkék (2) ciprus (13) collègebaronjózsefeötvös (1) colombia (3) comet (6) communism (3) communist (4) constitution (1) costarica (8) crimea (2) croatia (14) csád (2) csángórádió (2) csecsenföld (2) csehország (71) csehszlovákia (40) csendesóceán (11) cuba (5) cyprus (10) czechia (10) czechoslovakia (2) dal (7) dalszöveg (1) dance (13) dánia (22) danube (23) danubianresearchcenter (1) dardanelles (3) debreceniegyetem (7) debrecenireformátuskollégium (1) defenseadvancedresearchprojectsagency (1) délafrika (12) délamerika (18) déliáramlat (23) déljemen (1) délkínaitenger (5) délkorea (10) délszudán (2) délvidék (50) democraticrepublicofcongo (2) demográfia (1) denmark (11) deutschland (4) dévaiszentferencalapítvány (2) djibouti (1) dobrudzsa (1) dominica (2) dráva (1) drávaszög (2) dubai (3) dubliniegyezmény (2) duna (67) dunaipolynemzetipark (2) dunamédiaszolgáltatónonprofitzrt (1) dunamellékireformátusegyházkerület (1) dunatelevízió (5) dzsibuti (1) earth (77) earthquake (27) eastchinasea (2) eastgermany (1) easttimor (5) ebolajárvány (2) ecuador (13) ég (7) égeitenger (3) egészségügy (2) egészségügyivilágszervezet (6) egriérsekség (1) egyenlítőiguinea (1) egyesültállamok (271) egyesültarabemírségek (10) egyesültarabkirályság (1) egyesültarabköztársaság (1) egyesültnemzetekszervezete (46) egyházikönyvtárakegyesülése (1) egyiptom (58) egyiptom(hellenisztikus) (1) egypt (29) elba (1) elsővilágháború (63) emberijogokeurópaibírósága (10) ének (9) englishchannel (2) ensz (54) eötvösjózsefcollegium (5) eötvöslorándtudományegyetem (15) eötvösloránduniversity (1) építészet (4) equatorialguinea (1) erdély (255) erdélyimagyarközművelődésiegyesület (2) erdélyimagyarműszakitudományostársaság (1) erdélyimagyarnemzetitanács (17) erdélyimagyarnyelvmívelőtársaság (1) erdélyiművészetiközpont (2) erdélyimúzeumegyesület (19) erdélyinemzetimúzeum (1) erdélyinemzetimúzeumkézirattára (1) erdélyinemzetimúzeumlevéltára (1) erdélyireformátusegyházkerület (17) erdélyirómaikatolikusegyházmegye (2) erdélyirómaikatolikuspüspökség (1) erdélyiszépmívescéh (1) eritrea (17) este (1) estonia (12) eswatini (1) északamerika (9) északiáramlat (9) északiáramlat2 (1) északisark (4) északitenger (3) északj (1) északjemen (1) északkorea (8) északvietnam (1) esztergomiérsekség (1) esztergomifőegyházmegyeikönyvtár (1) eszterházakulturáliskutatóésfesztiválközpont (1) eszterházykárolyegyetem (1) észtország (17) ethiopia (7) etiópia (8) eufrátesz (3) euphrates (8) eurasia (7) eurázsa (1) eurázsia (18) europa (3) európa (329) európaibékeintézet (1) európaibetegségmegelőzésiésjárványügyiközpont (1) európaibíróság (7) európaibizottság (96) európaibiztonságiésegyüttműködésiértekezlet (4) európaibiztonságiésegyüttműködésiszervezet (24) európaifejlesztésiésújjáépítésibank (1) európaiközpontibank (2) európainemzetiségekföderatívuniója (2) európainukleáriskutatásiszervezet (1) európaiparlament (87) európaitanács (48) európaiújjáépítésiésfejlesztésibank (3) európaiunió (261) europe (148) europeanantifraudoffice (1) europeancentralbank (1) europeancommission (22) europeancouncil (8) europeancourtofjustice (3) europeangeosciencesunion (1) europeaninvestmentbank (1) europeanparliament (13) europeansciencefoundation (1) europeanspaceagency (10) europeanunion (98) europol (2) eurostat (4) evangélikusországoskönyvtár (1) exxon (1) eυρώπη (1) fák (8) federationofhungarians (1) fehéroroszország (17) fehértenger (1) feketetenger (48) felhők (6) felvidék (64) fénykép (14) fényképek (24) ferenchoppmuseumofasiaticarts (1) festmény (1) fidzsiszigetek (1) fiji (7) film (83) finland (10) finnország (30) firstworldwar (3) fiumeitengerészetiakadémia (1) főgáz (3) föld (12) földközitenger (42) földrajziintézet (1) földrengés (1) forsterközpont (2) fórumkisebbségkutatóintézet (4) france (80) franciaország (162) franciapolinézia (1) franciavichykormány (2) frenchpolynesia (1) frontex (11) függetlenállamokközössége (3) fülöpszigetek (7) fundamentallaw (1) galaxy (1) galícia (1) gambia (3) gangesz (1) gaza (3) gáza (3) gazprom (45) generalelectric (1) genfikonvenció (2) georgia (9) germanreich (2) germany (109) ghána (2) ghana (2) globalizáció (41) globalization (75) globalizmus (4) góbisivatag (1) golfáram (1) google (1) görögbirodalom (1) görögkatolikusmetropólia (1) görögország (83) greatbritain (121) greece (31) grenada (1) grófklebelsbergkunómagyartörténetiintézet (1) grönland (1) grúzia (12) guatemala (14) guinea (3) guineabissau (1) gulfofmexico (3) győriegyházmegyeilevéltár (1) gyulafehérvárirómaikatolikusérsekség (7) gyulafehérvárirómaikatolikusteológia (1) habsburgbirodalom (7) habsburgmonarchia (2) hadtörténelmilevéltár (1) hadtörténetiintézetésmúzeum (14) hágainemzetközibíróság (1) hagyományokháza (2) haiti (3) hajó (5) hangzóanyag (9) hargitanemzetiszékelynépiegyüttes (1) havasalföld (5) híd (4) himalája (2) himalaya (6) himnusz (3) hitelminősítők (7) hó (1) hold (2) hollandia (41) holyland (1) honduras (7) hongrie (8) hoppferencázsiaiművészetimúzeum (1) horvátország (74) hunbirodalom (1) hungaria (7) HungariaArchiregnum (1) hungarianacademyofarts (1) hungarianacademyofsciences (3) hungarianamericancoalition (1) hungarianhumanrightsfoundation (1) hungariannationalbank (1) hungariannationalmuseum (2) hungarianradio (1) hungarianstateopera (1) hungaricanaközgyűjteményikönyvtár (1) hungary (152) hunkultúramúzeuma (1) iaea (1) iceland (7) ifla (2) IIbécsidöntés (1) IIrákócziferenckárpátaljaimagyarfőiskola (6) IIworldwar (1) imf (35) india (87) indiaióceán (6) indianocean (7) indonesia (17) indonézia (5) induló (1) influenzavirus (1) információshivatal (1) inkabirodalom (1) instituthongroisdeparis (1) interjú (1) internationalatomicenergyagency (3) internationalbankofreconstructionanddevelopment (1) internationalenergyagency (2) internationalmonetaryfund (5) internationalspacestation (10) interpol (3) iparművészetimúzeum (5) irak (87) iran (89) irán (66) iraq (98) ireland (11) írország (17) israel (64) istitutobalassi (1) italia (6) itália (5) italy (54) ithakaprogram (1) ivorycoast (3) Iworldwar (2) izland (6) izráel (1) izrael (81) jagellóegyetem (1) jamaica (1) japán (49) japan (51) járművek (3) jegestenger (1) jemen (11) jeruzsálemikirályság (3) jordan (20) jordánia (32) józsefnádorműszakiésgazdaságtudományiegyetem (1) jugoszlávia (32) julianusprogram (1) jupiter (3) kaliningrad (1) kalocsabácsifőegyházmegye (2) kalocsaifőegyházmegyeilevéltár (1) kambodzsa (4) kamerun (3) kanada (41) karasea (1) karibtenger (3) károligáspáregyetem (2) kárpátalja (97) karpatenbecken (1) kárpátmedence (80) kárpátmedenceintézet (1) kárpátok (25) kaszpitenger (5) katar (14) katolikuskaritász (2) katonaiműszakifőiskola (1) katonanóta (2) kaukázus (10) kazahsztán (13) kazakhstan (14) kelet (1) keletikárpátok (1) keletkínaitenger (6) kenya (13) képeslap (1) kgst (2) kína (121) kínaikultúramúzeuma (1) királyhágó (3) királyhágómellékireformátusegyház (5) kirgizisztán (5) kisebbségijogvédőintézet (3) kisebbségkutatóintézet (2) kitap (2) kitelepítés (1) knjiga (1) kodályinstitute (1) kodályzoltánemlékmúzeumésarchívum (1) kolozsváriegyetemikönyvtár (1) kolozsvárifőkonzulátus (2) kolumbia (1) kommunista (43) kommunizmus (27) kongóidemokratikusköztársaság (3) kongóiköztársaság (1) könyv (120) korea (4) kőrösicsomasándorprogram (1) kórus (1) kórusmű (1) kosovo (7) kossuthdíj (1) koszovó (29) kosztolányidezsőszínház (1) középafrikaiköztrásaság (3) középamerika (3) központistatisztikaihivatal (10) krím (7) krizajánosnéprajzitársaság (3) książka (2) kuba (7) külügyiéskülgazdaságiintézet (3) kurdistan (1) kurdisztán (7) kúria (7) kuvait (4) kuwait (9) kyrgyzstan (2) lamanchecsatorna (1) laos (1) laptewsea (1) latinamerica (2) latvia (9) leagueofnations (1) lebanon (28) lechnerlajostudásközpont (1) lengyelország (127) lettország (17) libanon (33) liberia (3) libéria (3) líbia (52) libri (9) libro (7) lisztferencacademyofmusic (2) lisztferenczeneművészetiegyetem (1) lithuania (14) litvánia (18) livre (7) ludovikaakadémia (3) ludwigmúzeumkortársművészetimúzeum (1) lukoil (2) luxembourg (4) luxemburg (20) lybia (30) macedonia (6) macedónia (36) macedonia(provincia) (1) madagascar (6) madagaszkár (1) madžarska (1) magyarállaminépiegyüttes (1) magyarállamvasút (2) magyarenergetikaiésközműszabályozásihivatal (2) magyarfejedelemség (1) magyarföldrajzitársaság (1) magyarföldtaniésgeofizikaiintézet (3) magyarhonvédség (1) magyarírókszövetsége (1) magyarkanizsaiudvarikamaraszínház (1) magyarkirályság (35) magyarkülügyiintézet (1) magyarmáltaiszeretetszolgálat (2) magyarmérnökikamara (2) magyarművészetiakadémia (6) magyarnemzetibank (26) magyarnemzetigaléria (7) magyarnemzetilevéltár (4) magyarnemzetimúzeum (16) magyarnemzetitanács (2) magyarnemzetiüdülésialapítvány (1) magyarnóta (2) magyarokvilágszövetsége (12) magyarország (551) magyarországireformátusegyház (4) magyarországiruszintudományosintézet (1) magyarországkrakkóifőkonzulátusa (1) magyarpolitikaifoglyokszövetsége (1) magyarrendőrség (2) magyartáviratiiroda (3) magyartelevízió (1) magyartudományosakadémia (49) magyartudományosakadémiakönyvtárésinformációsközpont (3) magyarunitáriusegyház (3) magyarvillamosművekzrt (2) magyarvöröskereszt (4) mahart (1) malajzia (10) malawi (3) malaysia (9) mali (9) malta (2) málta (10) mamelukbirodalom (1) mansziget (1) map (20) máramaros (4) march (1) marcia (1) máriarádió (1) marokkó (15) maros (1) marosmegyeimúzeum (1) marosvásárhelyiművészetiegyetem (1) marosvásárhelyiorvosiésgyógyszerészetiegyetem (13) mars (5) marsch (1) másodikvilágháború (59) mauritánia (2) mauritania (1) médiatudományiintézet (5) mediterraneansea (34) mekong (1) memorandum (1) menekültügyihivatal (1) mercury (1) meteor (3) mexico (39) mexikó (10) mexikóiöböl (2) mezőgazdaság (1) michelincsillag (2) micronesia (1) middleamerica (1) migrációkutatóintézet (1) mikeskelemenprogram (1) miskolciegyetem (1) mississippi (1) mol (18) moldova (42) moldva (13) monaco (1) mongolbirodalom (2) mongólia (1) mongolia (1) montenegró (8) montenegro (5) moon (16) móraferencmúzeum (1) morocco (4) morvaország (4) mountain (1) mozambik (4) műcsarnok (2) műegyetem (1) munkácsigörögkatolikusegyházmegye (2) munkácsirómaikatolikusegyházmegye (1) munkácsymihálymúzeum (1) muravidék (3) museumofappliedarts (1) museumofhungarianagriculture (1) nabucco (4) naftogaz (1) nagybritannia (162) nagyváradirómaikatolikusegyházmegye (1) namíbia (2) nap (12) naplemente (2) nasa (42) nationalheritageinstitute (1) nationalszéchényilibrary (2) nationaluniversityofpublicservice (1) nato (170) nauru (1) németausztria (1) németbirodalom (27) németdemokratikusköztársaság (9) németkeletafrika (1) németország (228) németrómaibirodalom (4) németszövetségiköztársaság (11) nemzetekszövetsége (1) nemzetgyűlés (2) nemzetiadóésvámhivatal (1) nemzetiaudiovizuálisarchivum (1) nemzeticsaládésszociálpolitikaiintézet (1) nemzetiélelmiszerláncbiztonságihivatal (2) nemzetifenntarthatófejlődésstratégia (1) nemzetikisebbségkutatóintézet (5) nemzetiközszolgálatiegyetem (7) nemzetikulturálisalap (7) nemzetikutatásifejlesztésiésinnovációshivatal (1) nemzetiörökségintézete (2) nemzetiszínház (3) nemzetköziatomenergiaügynökség (7) nemzetközibíróság (1) nemzetközibüntetőbíróság (2) nemzetközimigrációsszervezet (3) nemzetköziűrállomás (1) nemzetközivalutaalap (25) nemzetközivöröskereszt (1) nemzetpolitikaikutatóintézet (1) nemzetstratégiaikutatóintézet (6) nepal (2) népdal (1) néprajzimúzeum (3) népszövetség (4) néptánc (1) newcaledonia (1) newzealand (12) nicaragua (12) niger (10) nigeria (17) nigéria (14) nobeldíj (8) nordstream2 (1) northamerica (9) northamericanfreetradeagreement (5) northcorea (1) northernsea (1) northkorea (39) northsea (1) norvégia (26) norvegiansea (1) norway (23) norwegiansea (1) norwey (1) nyár (3) nyugat (1) nyugatnémetország (1) nyugatrómaibirodalom (1) nyugatszahara (3) óceánia (1) oecd (1) ókorigörögország (1) ökumenikussegélyszervezet (1) olaszkeletafrika (1) olaszország (117) olimpia (6) omán (1) oman (3) opalvezeték (1) opec (8) operaház (2) organizationforsecurityandcooperationineurope (1) örményország (9) oroszbirodalom (5) oroszország (229) országgyűlés (68) országgyűlésikönyvtár (4) országház (10) országoskatasztrófavédelmifőigazgatóság (2) országoslevéltár (3) országosmagyargyűjteményegyetem (1) országosmeteorológiaiszolgálat (3) országosszéchényikönyvtár (24) országosszínháztörténetimúzeumésintézet (2) őrvidék (6) österreich (2) ősz (3) ősziszínek (1) oszmánbirodalom (25) osztrákmagyarmonarchia (26) ottomanempire (8) oυγγαρία (1) pacificocean (27) pakistan (24) pakisztán (34) paks (1) palestine (15) palesztina (13) pallaszathénéközgondolkodásiprogram (1) panama (3) panamacsatorna (1) pannonhalmifőapátság (1) pannonia (2) pápaiállam (1) papuanewguinea (8) paraguay (2) parlament (8) parliament (4) partium (49) partiumiésbánságiműemlékvédőésemlékhelytársaság (1) partiumikeresztényegyetem (4) pázmánypétercatholicuniversity (1) pázmánypéterkatolikusegyetem (10) pechorasea (1) pécsitudományegyetem (1) penclub (3) persia (1) persiangulf (13) peru (12) perzsabirodalom (1) perzsaöböl (13) perzsia (2) petőfiirodalmimúzeum (3) philippines (18) philippinesea (5) photo (23) photos (24) pianomusic (1) piemont (1) pireneusok (1) pluto (1) poland (45) polishamericancongress (1) polonia (1) poroszország (2) portugal (5) portugálguinea (1) portugália (21) portugálmozambik (1) portugálnyugatafrika (1) puertorico (2) qatar (12) redsea (4) reformátussegélyszervezet (1) regát (1) regionálisnyelvekeurópaichartája (5) RegnumHungariae (2) rendszerváltástörténetétkutatóintézet (1) restitution (1) robot (3) rodézia (1) rómaibirodalom (13) rómaicsászárság (1) romanempire (2) románia (240) romania (33) romániaievangélikuslutheránusegyház (1) romántudományosakadémia (1) rosatom (3) rosneft (6) roszatom (3) rosznyeft (4) ruanda (1) russia (165) russianfederalspaceagency (1) ruténia (1) rwanda (1) SacraCorona (2) sahara (10) salamonszigetek (1) salvador (8) samoa (3) sapientiaerdélyimagyartudományegyetem (8) sarkvidék (1) saturn (3) saudiarabia (57) scandinavia (3) schengenagreement (10) schengeniövezet (37) schengenzone (1) scotland (7) seaofjapan (3) seaofmarmara (1) seaofokhotsk (1) secondworldwar (4) semmelweisegyetem (1) senegal (2) serbia (22) seychelleszigetek (1) shell (1) siebenbürgen (6) sierraleone (6) sinaibirodalom (1) singapore (4) skandinávia (1) skócia (15) slovakia (17) slovenia (8) slovenija (1) solemne (1) solomonislands (1) somalia (13) southafrica (18) southamerica (14) southchinasea (19) southkorea (16) southstream (1) southvietnam (1) sovietunion (29) space (85) spain (26) spanyolország (55) srilanka (2) Stephanskrone (1) straitofbosphorus (1) straitofhormuz (1) stratégiakutatóintézet (1) stratfor (1) sudan (5) suezcanal (4) sumer (1) sun (35) supernova (1) svájc (46) svédország (44) swaziland (1) sweden (27) switzerland (11) syria (132) szabadeuróparádió (4) szabadkainépszínházmagyartársulata (1) szabótattilanyelviintézet (1) szahara (6) szászföld (1) szatmárirómaikatolikusegyházmegye (1) szatmárirómaikatolikuspüspökség (1) szaúdarábia (42) szaudarábia (3) száva (1) szegeditudományegyetem (8) székelyföld (79) székelyhadosztály (2) székelynemzetimúzeum (4) szellemitulajdonnemzetihivatala (1) szemerebertalanmagyarrendvédelemtörténetitudományostársaság (1) szentföld (1) szentistvánegyetem (1) SzentKorona (25) szépművészetimúzeum (6) szerbhorvátszlovénkirályság (1) szerbia (115) szibéria (1) szicíliaikirályság (1) szingapúr (8) szíria (132) szivárvány (1) szlovákia (106) szlovénia (34) szolyvaiemlékpark (1) szomália (13) szövetségesellenőrzőbizottság (1) szovjetunió (116) szudán (16) szuezicsatorna (6) szváziföld (1) tádzsikisztán (4) taiwan (6) taiwanstraits (1) tajikistan (3) tajvan (7) tajvaniszoros (1) tánc (13) tanganyika (1) tanzánia (1) tanzania (1) tavasz (14) ted (1) tejút (1) tél (3) telekilászlóalapítvány (1) telekilászlóintézet (1) térkép (16) thaiföld (2) thailand (4) thecentralbankofhungary (1) thefederalreserve (1) thenetherlands (14) tibet (2) tigáz (1) tigris (2) tisza (13) tiszántúlireformátusegyházkerület (2) togo (1) tonga (5) törökáramlat (3) törökország (130) transatlantictradeandinvestmentpartnership (8) transilvania (5) transpacificpartnership (4) transsilvania (1) transsylvania (1) transvaal (1) transylvania (12) transylvanianreformedchurchdistrict (1) transylvanie (1) transzatlantiszabadkereskedelmimegállapodás (1) transzjordánemirátus (1) transznyeft (2) trianon (2) trinidadandtobago (3) tripoliszigrófság (1) tunézia (12) tunisia (11) turkey (82) türkiye (1) turkmenistan (2) Türkmenisztán (1) türkmenisztán (3) uganda (3) újzéland (7) ukraine (69) ukrajna (162) ukrtranszgaz (1) unesco (14) ungarn (2) ungheria (4) unitedarabemirates (10) unitednations (48) unitedstates (207) universityofarizona (1) ünnep (6) űr (9) ural (1) urál (5) uruguay (1) usa (55) üstökös (1) Üzbegisztán (1) üzbegisztán (3) uzbekistan (2) vanuatu (3) városkép (6) varsóimagyarkulturálisintézet (1) varsóiszerződés (4) vatican (19) vatikán (22) velenceiköztársaság (2) venezuela (14) venus (2) veritastörténetkutatóintézet (1) vers (14) vidéo (4) video (151) vietnám (1) vietnam (14) világbank (10) vinagora (1) virág (14) visegradcountries (4) visegrádialap (1) visegrádiországok (44) víz (10) vízuminformációsrendszer (1) volcanoes (22) volga (2) vöröskereszt (4) vöröstenger (3) vulkán (1) warsawpact (1) węgrzech (1) westafrica (1) westernsahara (1) worldbank (1) worldhealthorganizaton (17) worldmeteorologicalorganization (1) worldtradeorganization (1) worldwarI (4) worldwarII (12) yellowsea (1) yemen (23) yugoslavia (5) yukos (1) zaire (1) zambia (2) zanzibár (2) zene (4) zeneakadémia (4) zenemű (3) zeneszám (1) zimbabwe (2) zöldfokiszigetek (1) zongorajáték (1) βιβλίο (1) книга (1) книгата (1) унгария (1) Címkefelhő
 Címkék » szövetségesellenőrzőbizottság
 1951. május. Magyarország. Michnay, Recsk
 1951.05.21. 22:02 Eleve
 . Michnay írta Nyári 1951. május 20-án reggel egy géppisztolyos ávós tiszt hét rabot kísért ki a recski internálótáborból. A politikai foglyok többsége soha nem mehetett a kerítés túloldalára, de néhány köztörvényes elítélt munkájára szükség volt egy építkezésen. A kőfejtéshez használt...
 Címkék: magyarország franciaország ausztria olaszország németország ensz európa duna kommunista lengyelország svájc szovjetunió belgium nagybritannia szabadeuróparádió morvaország egyesültállamok szövetségesellenőrzőbizottság amerikahangja


type: wikipedia

text:
Didelphimorphia
 L-Opossum grazzjuż ta' Wood Sprite, magħruf xjentifikament bħala Gracilinanus dryas, huwa mammiferu marsupjal, tat-tribù Thylamyini, fil-familja Didelphidae (didelfidu), fl-ordni Didelphimorphia (didelfimorfju) u huwa wieħed mill-opossumi ġrazzjużi, nativ tal-kontinent ta' l-Amerika ta' isfel.
 Dan l-opossum grazzjuż huwa marsupjal b' abitudni notturna (attiv bil-lejl) b' attivita minima matul il-ġurnata. Gracilinanus dryas jippreferi jgħix f' abitat ta' foresti subtropikali u tropiklai umdi u huwa mammiferu primarjament arborju (jgħix fis-siġar), għalkemm jingħżel ma' l-art biex jiekol xi frott u jikaċċa.
 Dieta
 L-Opossum grazzjuż ta' Wood Sprite huwa marsupjal b' dieta omnivora, u tikkonsisti minn frott, insetti u annimali invertebrati żagħar oħra.
 Distribuzjoni
 Gracilinanus dryas huwa speċi b' distribuzjoni fil-kontinent ta' l-Amerika t'isfel, mifruxa fil-Kolombja u l-Venezwela, ristretta f' abitat li qiegħed jonqos drastikament .
 Klassifikazjoni
 Ordni Didelphimorphia
 Superfamilja Didelphoidea
 Familja Didelphidae
 Sottofamilja Didelphinae
 Tribù Thylamyini
 Ġeneru Gracilinanus
 Opossum grazzjuż ta' Wood Sprite, Gracilinanus dryas
 Referenzi
 Nowak, Ronald M.: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999 ISBN 0801857899
 Voss, R.S., Lunde, D.P. & Jansa, S.A. 2005. On the Contents of Gracilinanus Gardner & Creighton, 1989, with the Description of a Previously Unrecognized Clade of Small Didelphid Marsupials. American Museum Novitates 3482:1-34, 2005.
 Gardner, Alfred (November 16, 2005). Wilson, D. E., and Reeder, D. M. (eds) Mammal Species of the World, 3rd edition, Johns Hopkins University Press. ISBN 0-801-88221-4
 Infonatura
 Ħoloq esterni
 New World Marsupial Specialist Group 1996.Gracilinanus dryas In: IUCN 2006. 2006 IUCN Red List of Threatened Species. Downloaded on 19 January 2007.
 Tassonomija tal-Mammiferi.


type: caselaw

text:
 14.12.2013
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 367/22
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 16. rujna 2013. uputio Naczelny Sąd Administracyjny (Poljska) — Marian Macikowski ‒ Komornik Sądowy u svojstvu sudskog ovršitelja pri Sąd Rejonowy w Chojnicach protiv Dyrektor Izby Skarbowej w Gdańsku
 (Predmet C-499/13)
 2013/C 367/38
 Jezik postupka: poljski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Naczelny Sąd Administracyjny
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelj: Marian Macikowski ‒ Komornik Sądowy u svojstvu sudskog ovršitelja pri Sąd Rejonowy w Chojnicach
 Tuženik: Dyrektor Izby Skarbowej w Gdańsku
 Prethodna pitanja
 1.
 Je li s obzirom na sustav poreza na dodanu vrijednost koji počiva na Direktivi Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a osobito u pogledu članaka 9. i 193. u vezi s člankom 199. stavkom 1. točkom (g) dopuštena odredba nacionalnog prava kao što je članak 18. Zakona o porezu na robe i usluge (ustawa o podatku od towarów i usług) od 11. ožujka 2004. (Dz. U. 2011, br. 177., poz. 1054. s kasnijim izmjenama, u daljnjem tekstu: Zakon o PDV-u) koja uvodi iznimke od općih načela prava vezano za porez na dodanu vrijednost, ponajprije s obzirom na pravne subjekte koji su dužni utvrditi i naplatiti porez, uspostavljajući time pravni institut poreznog platca, tj. pravnog subjekta koji je za poreznog obveznika dužan utvrditi visinu poreza, naplatiti ga od poreznog obveznika i pravovremeno ga platiti poreznim tijelima?
 2.
 U slučaju potvrdnog odgovora na prvo pitanje:
 (a)
 Je li s obzirom na načelo proporcionalnosti kao opće načelo prava Unije dopuštena odredba nacionalnog prava kao što je članak 18. Zakona o PDV-u prema kojem, među ostalim, porez na isporuku nekretnina izvršenu putem sudske ovrhe na robi koja je vlasništvo dužnika ili se suprotno važećim propisima nalazi u njegovom posjedu, utvrđuje, naplaćuje i plaća sudski ovršitelj kojem je povjereno provođenje mjera ovrhe, a koji kao porezni platac odgovara za neispunjenje ove obveze?
 (b)
 Je li s obzirom na članke 206., 250. i 252. Direktive 2006/112 i načelo neutralnosti koje iz njih proizlazi dopuštena odredba nacionalnog prava kao što je članak 18. Zakona o PDV-u u skladu s kojom je porezni platac naveden u ovoj odredbi dužan utvrditi, naplatiti i platiti porez na dodanu vrijednost na isporuke robe izvršene putem ovrhe koje su vlasništvo poreznog obveznika ili se suprotno važećim propisima nalaze u njegovom posjedu, i to unutar poreznog razdoblja koje vrijedi za poreznog obveznika u visini iznosa koji predstavlja umnožak prihoda iz prodaje robe umanjenog za porez na dodanu vrijednost s odgovarajućom poreznom stopom, bez da se od tog iznosa odbija iznos pretporeza nastalog od početka poreznog razdoblja do datuma naplate poreza od poreznog obveznika?
 (1) (SL L 347, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 9., svezak 1., str. 120.).


text:
 Avis juridique important
 |
 21987D1231(03)
 Decisione n. 2/87 del Comitato misto CEE-Austria, del 13 novembre 1987, che completa e modifica il protocollo n. 3 relativo alla definizione della nozione di «prodotti originari» e ai metodi di cooperazione amministrativa, al fine di semplificare ulteriormente la documentazione per la prova dell'origine
 Gazzetta ufficiale n. L 388 del 31/12/1987 pag. 0014 - 0017
 DECISIONE N. 2/87 DEL COMITATO MISTO CEE-AUSTRIA del 13 novembre 1987 che completa e modifica il protocollo n. 3 relativo alla definizione della nozione di «prodotti originari» e ai metodi di cooperazione amministrativa, al fine di semplificare ulteriormente la documentazione per la prova dell'origineIL COMITATO MISTO,visto l'accordo tra la Comunità economica europea ela Repubblica d'Austria, firmato a Bruxelles il 22 luglio 1972,visto il protocollo n. 3 relativo alla definizione della nozione di «prodotti originari» e ai metodi di cooperazione amministrativa, in particolare l'articolo 28,considerando che, nel contesto delle procedure semplificate, è possibile semplificare ulteriormente la documentazione che serve di base per la prova del carattere originario delle merci nel caso degli esportatori autorizzati di cui all'articolo 13, paragrafo 2 del protocollo n. 3, consentendo loro di presentare, invece del certificato di circolazione delle merci EUR. 1, una dichiarazione dell'origine delle merci riportata sulla fattura;considerando che lo sviluppo dell'impiego di sistemi informatici e di trasmissione delle fatture tramite le telecomunicazioni rende inadeguata la firma a mano delle dichiarazioni d'origine riportate sulle fatture suddette;considerando che, per non ostacolare lo sviluppo dell'impiego di simili sistemi moderni di compilazione e/o trasmissione delle fatture, si deve prevedere, nel contesto delle autorizzazioni loro accordate, che gli esportatori autorizzati che si avvalgano di tali sistemi possano essere dispensati dalla firma a mano della dichiarazione d'origine; che tuttavia gli esportatori i quali hanno ricevuto una simile autorizzazione sono tenuti ad ottemperare alle condizioni stabilite a tale scopo dalle autorità doganali dello Stato d'esportazione;considerando che si devono prevedere le condizioni e le modalità di questa semplificazione,DECIDE:Articolo 1Il protocollo n. 3 dell'accordo tra la Comunità economica europea e la Repubblica d'Austria è modificato come segue:1. il testo dell'articolo 8, paragrafo 1 è sostituito dal testo seguente:«1. I prodotti originari ai sensi del presente protocollo sono ammessi, all'importazione nella Comunità o in Austria, al beneficio dell'accordo, su presentazione:a) o di un certificato di circolazione delle merci EUR. 1 denominato qui di seguito ''certificato EUR. 1'', o di un certificato EUR. 1 valido a lungo termine e delle fatture contenenti gli estremi di tale certificato compilato conformemente all'articolo 13. Il modello del certificato EUR. 1 figura all'allegato V del presente protocollo;b) o di una fattura contenente la dichiarazione dell'esportatore di cui all'allegato VI del presente protocollo, compilata conformemente all'articolo 13;c) o di una fattura contenente la dichiarazione dell'esportatore di cui all'allegato VI del presente protocollo, compilata da qualsiasi esportatore, a condizione che la spedizione, composta da uno o più colli, contenga prodotti originari di valore complessivo non superiore a 4 400 ECU.»;2. il testo dell'articolo 13 è sostituito dal testo seguente:«Articolo 131. In deroga all'articolo 9, paragrafi da 1 a 7 e all'articolo 10, paragrafi 1, 4 e 5 del presente protocollo, è applicabile secondo le disposizioni seguenti una procedura semplificata riguardante la redazione della documentazione relativa alla prova dell'origine.2. Le autorità doganali dello Stato d'esportazione possono autorizzare qualsiasi esportatore, qui di seguito denominato ''esportatore autorizzato'', che effettui frequenti esportazioni di merci per le quali possono essere rilasciati certificati EUR. 1 e che offra alle autorità doganali ogni garanzia per controllare il carattere originario dei prodotti, a non presentare all'ufficio doganale dello Stato esportatore, all'atto dell'esportazione, né la merce, né la domanda di un certificato EUR. 1 relativo alla merce, allo scopo di consentire il rilascio di un certificato EUR. 1 alle condizioni previste all'articolo 9, paragrafi da 1 a 4 del presente protocollo.3. Inoltre, le autorità doganali possono autorizzare un esportatore autorizzato a redigere certificati EUR. 1 validi per un periodo massimo di un anno a decorrere dalla data di emissione, denominati qui di seguito ''certificati LT''. L'autorizzazione è accordata solo quando si ritiene che il carattere originario delle merci rimanga costante durante il periodo di validità del certificato LT. Se una o più merci non sono più coperte dal certificato LT, l'esportatore autorizzato deve informarne immediatamente le autorità doganali che hanno rilasciato l'autorizzazione.Nel caso della procedura semplificata, le autorità doganali dello Stato d'esportazione possono prescrivere l'utilizzazione di certificati EUR. 1 muniti di un segno distintivo destinato a contraddistinguerli.4. L'autorizzazione di cui ai paragrafi 2 e 3 specifica, a scelta delle autorità doganali, che la casella n. 11 ''Visto della dogana'' del certificato EUR. 1 deve:a) essere munita preventivamente dell'impronta del timbro dell'ufficio doganale competente dello Stato d'esportazione nonché della firma, a mano o no, di un funzionario del predetto ufficio;b) oppure essere stampigliata dall'esportatore autorizzato con l'impronta di un timbro speciale ammesso dalle autorità doganali dello Stato di esportazione e conforme al modello che figura nell'allegato VII del presente protocollo; questa impronta può essere anche già stampata sui moduli.La casella n. 11 ''Visto della dogana'' del certificato EUR. 1 viene eventualmente compilata dall'esportatore autorizzato.5. Nei casi di cui al paragrafo 4, lettera a), la casella n. 7 ''Osservazioni'' del certificato EUR. 1 reca una delle seguenti diciture: ''Procédure simplifiée'', ''Forenklet procedure'', ''Vereinfachtes Verfahren'', ''Aplozstezménh diadikasía'', ''Simplified procedure'', ''Procedura semplificata'', ''Vereenvoudigde procedure'', ''Procedimiento simplificado'', ''Yksinkertaistettu menettely'', ''Einfoeldud afgreidsla'', ''Forenklet prosedyre'', ''Procedimento simplificado'', ''Foerenklad procedur''. L'esportatore autorizzato indica, all'occorrenza, nella casella n. 13 ''Richiesta di controllo'' del certificato EUR. 1, il nome e l'indirizzo dell'autorità doganale competente ad effettuare il controllo del certificato EUR. 1.6. Nel caso di cui al paragrafo 3, l'esportatore autorizzato indica inoltre nella casella n. 7 del certificato EUR. 1 una delle seguenti diciture:''certificat LT valable jusqu'au . . . '' (con la data in cifre arabe)''LT-Certifikat gyldigt indtil . . . .'',''LT-Certificat gueltig bis . . . '',''Ðéueôïðïéçôéêueí LT éó÷ýïí ìÝ÷ñé^.^.^.'',''LT certificate valid until . . .'',''certificato LT valido fino a . . . '',''LT-skírteini gildir til . . . '',''certificado LT válido hasta el . . . .'',''LT-certificaat geldig tot en met . . .'',''LT-sertifikat gyldig til . . . .'',''LT-todistus voimassa . . . saakka'',''LT-certifikat giltigt till . . .'',''certificado LT valido até . . . ''nonché il riferimento dell'autorizzazione di rilascio del certificato LT.L'esportatore autorizzato non è tenuto ad indicare nelle caselle nn. 8 e 9 del ''certificato LT'' marche e numeri, numero e natura dei colli, peso lordo (kg) o altre misure(l, m3, ecc.). La casella n. 8 deve tuttavia comportare una descrizione e designazione delle merci abbastanza precisa in modo da permetterne l'identificazione.7. In deroga all'articolo 12, paragrafi 1 e 3 il certificato LT deve essere presentato all'ufficio doganale d'importazione al più tardi al momento della prima importazione delle merci a cui il certificato si riferisce. Se l'importatore effettua le operazioni di sdoganamento presso più uffici doganali dello Stato d'importazione, le autorità doganali possono chiedergli di fornire una copia del certificato LT a ciascuno di tali uffici.8. Quando alle autorità doganali è stato presentato un certificato LT, la prova del carattere originario delle merci importate è fornita, per tutta la durata di validità del suddetto certificato, da fatture rispondenti ai seguenti requisiti:a) nel caso che in una fattura figurino prodotti originari della Comunità o di uno dei paesi di cui all'articolo 2, paragrafo 1 del presente protocollo e prodotti non originari, l'esportatore è tenuto ad effettuare una chiara distinzione tra questa due categorie;b) l'esportatore è tenuto ad indicare su ogni fattura il numero del certificato LT al quale le merci si riferiscono nonché la data limite di validità del suddetto certificato ed a menzionare il o i paesi di cui le merci sono originarie.L'apposizione sulla fattura, da parte dell'esportatore, del numero del certificato LT nonché dell'indicazione del paese di origine equivalgono alla dichiarazione che le merci rispondono ai requisiti fissati dal presente protocollo per l'ottenimento dell'origine preferenziale negli scambi tra la Comunità e l'Austria.Le autorità doganali del paese d'esportazione possono esigere che le diciture suddette da apporre sulla fattura siano convalidate dalla firma a mano seguita dall'indicazione per esteso del nome e cognome della persona che firma;c) la descrizione e la designazione delle merci sulle fatture devono essere abbastanza precise da far chiaramente apparire che le merci figurano anche sul certificato LT al quale le fatture si riferiscono;d) le fatture possono essere redatte soltanto per merci esportate durante il periodo di validità del certificato LT a cui si riferiscono. Esse possono tuttavia essere presentate all'ufficio doganale del luogo d'importazione entro un termine di quattro mesi a decorrere dalla data di emissione da parte dell'esportatore.9. Nell'ambito delle procedure semplificate, le fatture conformi alle condizioni di cui al presente articolo possono essere redatte e/o trasmesse mediante sistemi di telecomunicazione o elaboratori elettronici. Tali fatture sono accettate dalle dogane del paese d'importazione quale prova del carattere originario delle merci importate, secondo le modalità fissate dalle autorità doganali di tale paese.10. Quando le autorità doganali del paese d'esportazione constatino che un certificato e/o una fattura redatti in conformità del presente articolo non sono validi per le merci fornite, esse ne informano immediatamente le autorità doganali del paese d'importazione.11. Le autorità doganali possono accordare a un esportatore autorizzato la facoltá di compilare, invece del certificato EUR. 1, fatture comportanti la dichiarazione di cui all'allegato VI del presente proto-collo.La dichiarazione fatta dall'esportatore autorizzato sulla fattura è firmata a mano e deve:a) recare come riferimento il numero dell'autorizzazione di esportatore autorizzato;b) oppure essere munita, dall'esportatore autorizzato, dell'impronta del timbro speciale di cui al paragra-fo 4, lettera b), ammesso dalle autoritá doganali del paese d'esportazione. Tale impronta può essere già stampata sulla fattura.12. Tuttavia, le autorità doganali del paese d'esportazione possono concedere ad un esportatore autorizzato la facoltá di non firmare a mano le diciture di cui al paragrafo 8, lettera b) o la dichiarazione di cui al paragrafo 11 figuranti sulla fattura, se questa viene compilata e/o trasmessa mediante sistemi di telecomunicazione o elaboratori elettronici.Le medesime autorità doganali stabiliscono le condizioni per l'applicazione del presente paragrafo, prevedendo se necessario l'impegno scritto dell'esportatore autorizzato ad accettare la piena responsabilità riguardo a tali diciture e dichiarazioni, come se fossero firmate di sua mano.13. Nelle autorizzazioni di cui ai paragrafi 2, 3 e 11, le autorità doganali precisano in particolare:a) le condizioni alle quali sono redatte le domande di certificati EUR. 1 o di certificati LT o alle quali é apposta sulla fattura la dichiarazione relativa all'origine delle merci;b) le condizioni alle quali tali domande vengono conservate per almeno due anni, nonché una copia delle fatture contenenti gli estremi del certificato LT e delle fatture contenenti la dichiarazione dell'esportatore. Nel caso dei certificati LT o delle fatture contenenti gli estremi del certificato LT, tale periodo decorre dalla data di scadenza del termine di validità del certificato LT. Queste disposizioni si applicano anche ai certificati EUR 1 o ai certificati LT e alle fatture contenenti gli estremi del certificato LT, nonché alle fatture contenenti la dichiarazione dell'esportatore che sia servita a fornire altre prove dell'origine, utilizzati alle condizioni di cui all'articolo 9, paragrafo 3, secondo comma del presente protocollo.14. Le autorità doganali dello Stato d'esportazione possono escludere alcune categorie di merci dalle facilitazioni previste ai paragrafi 2, 3 e 11.15. Le autorità doganali rifiutano le autorizzazioni di cui ai paragrafi 2, 3 e 11 all'esportatore che non offra tutte le garanzie che esse ritengano utili.Le autorità doganali possono ritirare l'autorizzazione in ogni momento. Esse devono farlo se non siano più soddisfatte le condizioni dell'autorizzazione o se l'esportatore autorizzato non offra più le garanzie suddette.16. L'esportatore autorizzato può essere tenuto ad informare le autorità doganali, secondo le modalità da esse determinate, delle spedizioni che prevede di effettuare, per consentire all'ufficio doganale competente di procedere ad un eventuale controllo prima della spedizione della merce.17. Le disposizioni del presente articolo non pregiudicano l'applicazione delle normative della Comunità, degli Stati membri e dell'Austria relative alle formalità doganali e all'uso dei documenti doganali.»;3. all'articolo 14, prima e seconda riga, i termini «articolo 8, paragrafo 1, lettera b)» sono stostituiti dai termini «articolo 8, paragrafo 1, lettera c)»;4. alla fine dell'articolo 15 bis, paragrafo 3, i termini «della dichiarazione di cui all'articolo 8, paragrafo 1, lettera b)» sono sostituiti dai termini «delle dichiarazioni di cui all'articolo 8, paragrafo 1, lettere b) e c)»;5. l'allegato VI è sostituito dall'allegato della presente decisione.Articolo 2I formulari EUR. 2 che soddisfano alle condizioni previste all'articolo 8, paragrafo 1, lettera b) e all'articolo 14 del protocollo n. 3 dell'accordo tra la Comunità economica europea e la Repubblica d'Austria in vigore al 30 giugno 1987 possono continuare ad essere compilati ed accettati fino al 30 giugno 1988.Le disposizioni dell'articolo 17 del suddetto protocollo, relative al controllo a posteriori, si applicano anche ai formulari EUR. 2 di cui al primo comma del presente articolo.Articolo 3La presente decisione entra in vigore il 1g gennaio 1988.Fatto a Bruxelles, addì 13 novembre 1987.Per il Comitato mistoIl PresidenteG. WAASALLEGATO «ALLEGATO VI Dichiarazione prevista all'articolo 8, paragrafo 1, lettere b) e c)Io sottoscritto, esportatore delle merci formanti oggetto del presente documento, dichiaro che, salvo indicazione contraria (;), le merci rispondono alle condizioni fissate per ottenere il carattere originario negli scambi preferenziali con ............................................ ($) es sono originarie di ............................................ ($) (=). .(Luogo e datal).(Firma)(La firma deve essere seguita dall'indicazione per esteso del nome e cognome della persona che firma la dichiarazione)(;) Se sulla fattura figurano anche prodotti non originari della Comunità, dell'Austria, della Finlandia, dell'Islanda, della Norvegia, della Svezia o della Svizzera, l'esportatore è tenuto ad indicarli chiaramente.Nel caso che sulla fattura figurino anche prodotti aventi il carattere di prodotti originari della Spagna a norma dell'articolo 24 o delle isole Canarie, die Ceuta e di Melilla a norma dell'articolo 25 ter del protocollo, l'esportatore è tenuto, sino al 31 dicembre 1992, a indicarli con chiarezza, rispettivamente con la sigla ''ES'' o ''CCM''.($) La Comunità, l'Austria, la Finlandia, l'Islanda, la Norvegia, la Svezia, la Svizzera.(=) Si può fare riferimento ad una colonna specifica della fattura nella quale è indicato il paese di origine di ogni prodotto.»


text:
1586 (MDLXXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 10 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto.
 Dogodki
 1. januar
 Rojstva
 6. december - Niccolò Zucchi, italijanski jezuit, astronom, fizik († 1670)
 Neznan datum
 Johann Baptist Cysat, švicarski jezuit, astronom († 1657)
 Abas I. Veliki, perzijski šah († 1628)
 Smrti
 28. junij - Primož Trubar, slovenski protestantski duhovnik, pisec prve slovenske knjige (* 1508)
 12. december - Štefan Báthory, transilvanski knez, poljski kralj in litovski veliki knez (* 1533)
 Glej tudi


text:
Skat.dk: Maskeret udlodning - køb af fordringer - modregning af gæld - fortjeneste
 15 Feb 2008 08:33
 06 Feb 2008 11:35
 SKM2008.159.HR
 1. afdeling, 539/2004
 Maskeret, udlodning, køb, fordringer, modregning, gæld, fortjeneste, kursgevinster
 Højesteret fastslår, at der allerede som følge af den oprindelige aftale om overskudsdeling tilførtes H1 Futures A/S meget betydelige midler, og Højesteret finder det godtgjort, at denne aftale, som blev indgået mellem to selskaber, der beherskedes af A og hendes ægtefælle, ikke var begrundet i sædvanlige forretningsmæssige hensyn. Det samme gælder allongen. Aftalerne om overskudsdeling dannede grundlag for, at de fordringer, som B havde erhvervet på i alt ca. kr. 23,7 mio., i 1993 blev nedbragt med kr. 12,1 mio. og i 1994 med yderligere kr. 10,1 mio., hvilket indebar en betydelig kursgevinst for B.
 Det må lægges til grund, at alle de ovennævnte dispositioner er truffet med indforståelse af A, der ejede aktiekapitalen i begge selskaber. Højesteret finder, at dispositionerne alene kan anses for begrundet i ægtefællernes interessefællesskab og deres beherskelse af begge selskaber.
 På denne baggrund tiltræder Højesteret, at kursgevinsten ved fordringernes indfrielse må anses for maskeret udbytte for A, jf. ligningslovens § 16 A.
 Ligningsvejledningen 2008-1 S.F.2
 Ligningsvejledningen 2008-1 S.F.2.1.11
 Ligningsvejledningen 2008-2 S.F.2.3.5
 Torben Melchior, Per Walsøe, Asbjørn Jensen, Jon Stokholm og Jens Peter Christensen.
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 19. afdeling den 1. december 2004.
 Appellanten, A, har påstået, at hendes aktieindkomst for indkomståret 1993 skal nedsættes med 7.933.379 kr. og med 6.620.252 kr. for indkomståret 1994.
 Indstævnte, Skatteministeriet, har påstået frifindelse.
 De beløb, som er anført i As påstand, er reduceret i forhold til påstanden for landsretten som følge af, at kommunen ved brev af 6. juni 2005 nedsatte hendes indkomst vedrørende den ansatte maskerede udlodning for indkomstårene 1993 og 1994 med henholdsvis 1.807.466 kr. og 1.508.296 kr. Nedsættelsen skyldes, at ligningsmyndighederne har anerkendt, at B har betalt 8.254.999 kr. for fordringerne på H1 Futures A/S og ikke 4.733.766 kr. som tidligere lagt til grund.
 Det fremgår af A og Bs fælles indkomst- og formueopgørelse for indkomståret 1993, at ægtefællernes fælles formue pr. 1. januar 1993 var negativ med 7.845.125 kr., at deres indtægter i 1993 var i alt netto 830.619 kr., at deres bankgæld pr. 31. december 1993 alene udgjorde 1.766.385 kr. til F1-Bank, og at deres beregnede privatforbrug for 1993 var 1.476.009 kr.
 Af H1 Futures' årsberetning for regnskabsåret fra 1. oktober 1991 til 30. september 1992 fremgår bl.a.:
 "Regnskabsårets nettoresultat for moderselskabet og koncernen udgør et underskud på t. kr. 18.614, hvorefter moderselskabets og koncernens egenkapital er negativ med t.kr. 13.477 pr. 30. september 1992.
 Efter regnskabsårets udløb er fondshandelsaktiviteterne indstillet ligesom medarbejderforpligtelserne er overdraget til H1 Securities A/S. Vederlaget for overdragelsen af kundekredsen vil først blive endeligt aftalt, når den beskrevne rekonstruktion af selskabets kapitalforhold er tilendebragt.
 Selskabet vil fremover alene være et hvilende selskab, samt holdingselskab for ejendomsselskabet.
 Koncernens fortsatte drift forudsætter, at der tilføres kapital, og/eller at de igangværende forhandlinger om bankgæld medfører en positiv egenkapital i moder- og datterselskab, hvilket forventes af ledelsen."
 I regnskabet er optaget som omsætningsaktiv "tilgodehavende hos selskabsdeltager" med 6.109.493 kr. Om dette aktiv anfører statsautoriseret revisor MD i sin revisionspåtegning af 18. juni 1993:
 "Vi har ikke modtaget dokumentation for, at ulovligt lån til selskabets direktør på kr. 6.109.493 kan tilbagebetales".
 Den udaterede aftale om overskudsdeling, der er nævnt i H1 Futures' årsberetning for regnskabsåret 1992/93, blev ændret ved allonge af 12. april 1994. Heraf fremgår bl.a.:
 "Det aftales d.d. at overskudsdelingen i.h.t. aftale betales halvårligt d.v.s. 31.3 og 30.9 for det passerede halvår. Udbetalingen af overskudsdelingen er endelig."
 Det fremgår af H1 Securities A/S' årsregnskab for regnskabsperioden 1. maj 1992 til 30. september 1993, at resultatet før overskudsandel og skat var 12.161.940 kr., og at en overskudsandel på 8.513.358 kr. blev overført til H1 Futures. Af årsberetningen fremgår, at selskabets aktiviteter påbegyndtes den 1. november 1992, at periodens resultat betragtes som tilfredsstillende under de nuværende markedsforhold, og at det forventes, at næste regnskabsår vil udvise et resultat på linje hermed.
 Af et urevideret halvårsregnskab for H1 Securities for regnskabsperioden 1. oktober 1993 til 31. marts 1994 fremgår, at resultatet før overskudsandel og skat var 20.371.556 kr., og at en overskudsandel på 10.185.778 kr. var overført til H1 Futures.
 I sin revisionspåtegning af 28. april 1995 på H1 Securities' årsregnskab for regnskabsperioden 1. oktober 1993 til 30. september 1994 anfører statsautoriseret revisor MD bl.a.:
 "Vi har ikke modtaget tilstrækkelig dokumentation for selskabets særdeles store finansielle tab anført med kr. 96 mio., for overskudsandel til H1 Futures A/S anført med kr. 10 mio. og for gæld til kreditinstitutter anført med kr. 121 mio., ligesom vi mangler tilstrækkelige juridiske udtalelser om flere transaktioner.
 Som følge af ovennævnte begrænsninger i vort arbejde, er vi ude af stand til at udtale os om regnskabet for regnskabsåret afsluttet 30. september 1994."
 Til brug for Højesteret er der afgivet forklaring af B, OS og VM.
 B har supplerende forklaret bl.a., at gælden til F3-Bank var netto 14 mio. kr. F3-Bank ønskede, at disse penge blev betalt med det samme, men det var selskabet ikke i stand til. Alternativet var en afdragsordning med ham som personlig kautionist, men han ønskede ikke at kautionere, dels fordi han ikke ville være i stand til at indfri en kaution, dels fordi de midler, han eventuelt ville kunne fremskaffe, skulle bruges til finansieringen af de fortsatte aktiviteter. Samtidig med, at F3-Bank ønskede effektiv betaling af gælden, var man interesseret i at fortsætte samarbejdet med hans virksomhed, men dette forudsatte en løsning på den opståede gæld. Der var ansat 7 medarbejdere i selskabet, og han blev nødt til at finde en løsning. Han og selskabets øvrige bestyrelse blev nu enige om, at man ville etablere et nyt selskab, der skulle overtage driftsaktiviteterne og medarbejderne. Dette blev besluttet og gennemført, uden at man orienterede F3-Bank og de andre kreditorer herom. I den forbindelse tog det gamle selskab H1 Securities navneforandring til H1 Futures. Det nye selskab fik navnet H1 Securities. Erhvervelsen af selskabet blev finansieret af hans hustru, mens han selv finansierede driften. Det var en forudsætning for, at det nye selskab kunne fungere, at man fik en løsning på gældsposterne i det gamle selskab med de tre kreditorer.
 I januar 1993 indgav advokat OS på vegne af F3-Bank konkursbegæring mod det gamle selskab. Konkursbegæringen blev trukket tilbage, efter at han havde aftalt med advokat OS, at han skulle deponere et beløb på 700.000 kr. af egne midler. Det deponerede beløb skulle fungere som a conto betaling for overtagelse af F3-Banks fordring i det gamle selskab. De videre forhandlinger med F3-Bank mundede ud i, at han personligt optog et lån i F3-Bank på 1,5 mio. kr. Dette beløb blev sammen med de før nævnte 700.000 kr. anvendt til køb af bankens fordring på det gamle selskab på ca. 14 mio. kr. Han købte således personligt bankens fordring på ca. 14 mio. kr. for ca. 2,2 mio. kr. Det var endvidere aftalt, at han skulle betale 50.000 kr. om måneden, indtil han fik tilbagebetalt lånet på de 1,5 mio. kr. Det vederlag, som han betalte for fordringen, udgjorde således de 700.000 kr., 1,5 mio. kr. ifølge lånet samt de 50.000 kr. om måneden, indtil de 1,5 mio. kr. var betalt.
 Når han ikke bare lod det gamle selskab gå konkurs, skyldtes det, at han dermed ville miste tillid og troværdighed hos bankerne, og det ville så være umuligt at drive virksomheden videre i det nye selskab. Overtagelsen af fordringen var helt nødvendig, for at selskabet kunne videreføres, og han er helt uenig i, at det skulle være i hans personlige interesse, at transaktionen blev gennemført. Skattemæssige overvejelser var slet ikke inde i billedet.
 Det gamle selskab skyldte F1-Bank ca. 2,5 mio. kr. Endvidere havde F1-Bank ca. 9 mio. kr. til gode i datterselskabet H2 A/S. Disse 9 mio. kr. var i det væsentlige sikret ved pant i selskabets ejendom. Under forhandlingerne med F1-Bank gjorde man herfra klart, at man ikke længere ville have H1 som kunde. Man forlangte derfor, at han personligt overtog H1s forpligtelser. Efter forhandlinger blev løsningen, at han betalte 250.000 kr. til banken. Herudover optog han personligt et lån på 1,7 mio. kr. i banken. Summen af disse beløb blev anvendt til køb af bankens fordring på det gamle selskab. Han stillede sikkerhed i form af et ejerpantebrev på 1,7 mio. kr. i hans personlige ejendom. Ejerpantebrevet kom også til at fungere som sikkerhed for bankens engagement med datterselskabet. Herudover kautionerede han personligt for engagementet. Det var et led i engagementet, at han tillige erhvervede aktier i selskabet G1. Disse aktier havde da en børsværdi på ca. 470.000 kr., men aktierne var i øvrigt uomsættelige på grund af vanskeligheder i selskabet. Bankens engagement med datterselskabet blev afviklet 3 år senere, uden at kautionsforpligtelsen blev aktuel. Han finansierede i øvrigt personligt driften af datterselskabet, indtil det blev afviklet.
 Der var en nettogæld på 6,2 mio. kr. til fondsbørsvekselererfirmaet F2. Han forhandlede herom med den administrerende direktør for selskabet VM. Som det var tilfældet med F1-Bank, ville vekselererfirmaet ikke længere have noget med H1 Futures at gøre, og forhandlingsløsningen blev, at han personligt købte vekselererfirmaets fordring på selskabet på ca. 6,2 mio. kr. for ca. 2 mio. kr. Dette blev finansieret igennem flere etaper, og pengene blev skaffet ved hjælp af banklån eller ved hjælp af hans egne midler. Det var hans helt bestemte opfattelse, at et fortsat samarbejde med vekselererfirmaet ville have været umuliggjort, hvis der ikke var kommet en løsning på gældsspørgsmålet. Han fortsatte igennem det nye selskab samarbejdet med F2. Det ville have været umuligt at have et samarbejde med samtlige fondsbørsvekselerfirmaer, hvis der ikke var kommet en ordning på mellemværendet med F2.
 Han forventede, at der ville komme en fornuftig drift i det nye selskab, men han havde ikke forudset den eksplosive udvikling, der indtrådte. Denne udvikling var resultatet bl.a. af det generelle rentefald og af en stor succes med salg af obligationer til amerikanske "hedgefonde". I forbindelse med etableringen af det nye selskab var det blevet aftalt, at det nye selskab skulle betale det gamle selskab en overskudsandel på 35 % det første år, 30 % det næste år og 25 % det tredje år. Dette blev besluttet, for at det gamle selskabs kreditorer kunne få dækning. Aftalen mellem de to selskaber var indgået før den beskrevne løsning med de finansielle kreditorer.
 Han skyldte selv det gamle selskab penge i 1992. Baggrunden var, at han personligt modtog 40 % af den provision, han indtjente. I 1992 havde selskabet lidt store tab, og i forbindelse med forhandlingerne med bankerne var det ikke hensigtsmæssigt, at han på den måde havde tjent ca. 2,8 mio. kr., mens bankerne havde lidt store tab på selskabet. Derfor blev provisionsbeløbet på 2,8 mio. kr. tilbageført. Herved opstod hans gæld til selskabet, idet de 2,8 mio. kr. blev posteret på en mellemregning med selskabet og dermed af revisor blev betragtet som et ulovligt aktionærlån. Det er derfor ikke rigtigt, når han i landsrettens dom er citeret for at have lånt penge i H1 Securities.
 Når det i landsretsdommens referat af hans forklaring er anført, at aftalen vedrørende overskudsdelingen med H1 Futures blev ændret, fordi der var behov herfor af hensyn til skatten, ligger der heri alene, at man ændrede afviklingsaftalen til at være halvårlig i stedet for helårlig, fordi sælgerselskabet havde skat, der skulle betales.
 Det gik godt for det nye selskab i det regnskabsår, der sluttede den 30. september 1993. I det efterfølgende regnskabsår gik det særdeles dårligt på grund af samarbejdet med de før nævnte "hedgefonde". Der blev konstateret tab på de indgåede obligationsforretninger på ca. 112 mio. kr. Selskabet standsede derfor handlen med obligationer i slutningen af 1994. Denne handel havde udgjort ca. 2/3 af selskabets aktiviteter. Den øvrige aktivitet bestod i rådgivning. Siden 1997 har der stort set ikke været nogen aktiviteter i selskabet, og der har ikke været nogen ansatte. Han beskæftiger sig stadigvæk med finansiel rådgivning, men det sker nu i et andet selskab.
 OS har forklaret bl.a., at han i 1992 var advokat for F3-Bank. På et tidspunkt fik han en henvendelse fra F3-Bank vedrørende selskabet H1 Securities, idet engagementet med selskabet var blevet nødlidende. Den nettogæld, som selskabet havde til F3-Bank, kan have været på 14 mio. kr. Han fik i opdrag at inkassere fordringen. Han undersøgte forholdet nærmere og fandt ud af, at der eventuelt ville være et aktiv i en retssag, som selskabet førte mod staten i forbindelse med, at staten havde indløst nogle teleaktier til kurs 125. Så vidt han husker, havde selskabet købt aktierne til knap kurs 300 for at spekulere i, at staten ikke ville udnytte sin indløsningsklausul. Han mente ikke, at selskabet havde store chancer for at vinde retssagen. Der gik forhandlinger i gang med selskabets direktør B, og så vidt han husker, tilbød B en akkord på 5-10 %, hvilket ikke var acceptabelt for banken. Han mente ikke, at der var dækning i selskabet, men det ville være af interesse, hvis man kunne få en personlig hæftelse fra B.
 Han blev umiddelbart før jul 1992 bedt om at få selskabet erklæret konkurs. Man ville ikke have indgivet konkursbegæringen, medmindre der havde været forhold, man ville have afdækket. Han kan ikke i dag huske, om han forud for indgivelsen af konkursbegæringen havde fået oplyst, at der var sket en overdragelse af selskabets aktiviteter til et andet selskab. Han mener dog svagt at kunne huske, at banken var kommet undervejrs med, at der var sket en sådan overdragelse. Han ved ikke, hvor banken havde disse oplysninger fra. Der var et møde i Sø- og Handelsrettens skifteafdeling vedrørende konkursbegæringen i januar 1993. På dette møde protesterede B og advokat RL mod, at konkursbetingelserne skulle være opfyldt. Under en efterfølgende drøftelse - muligvis umiddelbart efter mødet i skifteretten - foreslog B, at mellemværendet kunne ordnes således, at han købte fordringen af banken. B blev spurgt om, hvordan han kunne skaffe midlerne hertil. Så vidt han husker, sagde B, at han selv havde et beløb, og at hans kone også havde nogle aktiver, som man ville kunne realisere. Han har ingen erindring om, at en overdragelse af fordringen til B skulle have haft skattemæssigt sigte.
 F3-Bank havde fortalt ham, at B stadig forhandlede visse specielle aktier eller lignende og havde en snæver kundegruppe. Når B var så ivrig for, at selskabet ikke skulle gå konkurs, hang det efter hans formodning sammen med, at B ville bevare sin goodwill. Han mener at kunne erindre, at B eller hans selskab handlede med værdipapirer, og at selskabet havde noget at gøre med amerikanske fonde, og at B sagde, at han ikke ville kunne handle, hvis det blev kendt i markedet, at selskabet gik konkurs. Han mener, at grunden til, at han fik den oplysning, var, at han havde fået oplysning om overdragelsen af selskabets aktiviteter til et nyt selskab. Om det har været i forbindelse med konkursbehandlingen, eller før eller efter, kan han ikke huske.
 VM har forklaret bl.a., at han i firserne og halvfemserne var administrerende direktør i Børsmæglerselskabet F2. Selskabet samarbejdede med H1 Securities. Det drejede sig om handel og finansiering af aktier med en beløbsramme af ca. 15 mio. kr. og handel med obligationer med en beløbsramme af ca. 30 mio. kr. Endvidere var der andre finansielle handler, f.eks. kontanthandler, der kunne løbe op i nærheden af 100 mio. kr. Til sikkerhed for H1 Securities' forpligtelser over for børsmæglerfirmaet var der stillet sikkerheder i form af G1-aktier og G2-aktier. Samarbejdet forløb udmærket indtil engang i begyndelsen af halvfemserne, hvor G1-aktierne var udsat for et meget betydeligt kursfald fra ca. 110-120 til under 10. Det bevirkede, at der opstod en underbalance i børsmæglerselskabets favør på op imod 10 mio. kr. Han kan huske, at han fik underretning om, at der var en underbalance på omkring 2 mio. kr. i sommeren 1991. Han var egentlig indstillet på at tage tabet og lukke engagementet, men hans partner ønskede at se tiden an. Da man var nået hen i slutningen af 1991, var man nået op på en underbalance på ca. 10 mio. kr.
 Der blev forhandlet indgående med B, idet børsmæglerfirmaet gerne ville minimere sit tab, og man fortsatte samarbejdet, idet man også - og navnlig - håbede på, at kursen på de aktier, som var til sikkerhed for engagementet, ville stige. Det var imidlertid en forudsætning for børsmæglerfirmaet, at der blev indgået en fornuftig akkord, og dette lykkedes også i 1993. Det ville være af afgørende betydning for H1s muligheder for at fortsætte på det finansielle marked, at man ikke vendte ryggen til problemerne, men, hvis man ikke svarede enhver sit, så i hvert fald gjorde, hvad man kunne, for at en samarbejdspartners tab blev så lille som muligt. Hvis der ikke var kommet en løsning med hans selskab, ville det være meget vanskeligt for B at drive forretninger med andre børsmæglerfirmaer. Fra B fik børsmæglerselskabet underretning om, at han havde stiftet et nyt selskab med henblik på at videreføre sine aktiviteter i dette. Det var imidlertid en klar betingelse fra F2s side, at der blev fundet en fornuftig ordning med det gamle selskab, hvis man skulle fortsætte samarbejdet med det nye. Den ordning, som man nåede frem til, bestod i, at B købte den fordring, der var blevet oparbejdet. Det ville være helt nyt for ham, hvis dette skulle have været skattemæssigt begrundet.
 Det fremgår af H1 Futures A/S' årsregnskab for 1991-92, at selskabet havde et driftsmæssigt underskud på ca. 18,6 mio. kr. og en negativ egenkapital på ca. 13,4 mio. kr. Selskabet havde efter regnskabsårets udløb indstillet sine fondshandelsaktiviteter og overdraget medarbejderforpligtelserne til H1 Securities A/S. Vederlaget for overdragelsen af kundekredsen skulle ifølge årsberetningen først endeligt aftales efter rekonstruktionen af H1 Futures kapitalforhold. Det fremgår videre, at direktøren i selskabet, B, havde en gæld til selskabet på ca. 6,1 mio. kr. som følge af et ulovligt lån. Ifølge selskabets regnskab for de to følgende regnskabsår var dette lån forøget til henholdsvis ca. 10,2 mio. kr. og ca. 14 mio. kr.
 Det fremgår af årsregnskabet for driftsselskabet H1 Securities for 1992-93, at resultatet før overskudsandel og skat var på ca. 12,1 mio. kr. Ifølge årsberetningen for regnskabsperioden, der sluttede den 30. september 1993, var resultatet tilfredsstillende, og det forventedes, at næste regnskabsår ville udvise et resultat på linje hermed.
 B erhvervede i juli 1993 fordringerne fra F1-Bank, F3-Bank og F2 Bankier mod betaling af ca. 8,2 mio. kr. Efter oplysningerne om hans og hans ægtefælle As personlige økonomiske forhold og om størrelsen af de ulovlige lån fra H1 Futures til B finder Højesteret det godtgjort, at erhvervelsen af fordringerne i betydeligt omfang har været finansieret af disse lån.
 Vederlaget til H1 Futures for overdragelsen af kundekredsen til H1 Securities skulle som anført først fastsættes endeligt, når rekonstruktionen af selskabets kapitalforhold var tilendebragt. Vederlaget blev fastsat i aftalen om overskudsdeling mellem H1 Securities og H1 Futures. Ifølge denne aftale skulle en væsentlig del af nettooverskuddet i H1 Securities for regnskabsåret 1992-93 og de to følgende regnskabsår indbetales til H1 Futures. Aftalen er udateret, og efter indholdet af årsberetningen for regnskabsåret 1991-92 lægger Højesteret til grund, at aftalen først er indgået efter, at B erhvervede fordringerne. Ved allonge af 12. april 1994 blev det yderligere aftalt, at overskudsdelingen skulle betales halvårsvis, og at udbetalingen skulle være endelig uanset resultatet for hele regnskabsåret. I kraft af disse aftaler tilførtes H1 Futures i regnskabsåret 1. oktober 1992 til 30. september 1993 ca. 8,5 mio. kr. og i regnskabsperioden 1. oktober 1993 til 31. marts 1994 ca. 10,1 mio. kr.
 Allerede som følge af den oprindelige aftale om overskudsdeling tilførtes H1 Futures således meget betydelige midler, og Højesteret finder det godtgjort, at denne aftale, som blev indgået mellem to selskaber, der beherskedes af A og hendes ægtefælle, ikke var begrundet i sædvanlige forretningsmæssige hensyn. Det samme gælder allongen. Aftalerne om overskudsdeling dannede grundlag for, at de fordringer, som B havde erhvervet på i alt ca. 23,7 mio. kr., i 1993 blev nedbragt med 12,1 mio. kr. og i 1994 med yderligere 10,1 mio. kr., hvilket indebar en betydelig kursgevinst for B.
 Der er ved fastsættelsen af sagsomkostninger taget hensyn til, at As skattepligtige indkomst er nedsat af skattevæsenet under sagens forberedelse for Højesteret.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal A inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 500.000 kr. til Skatteministeriet. Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
Kureļa grupa bija latviešu militārais formējums Otrā pasaules kara laikā. Tas tika izveidots 1944. gada jūlijā no Rīgas apriņķa aizsargiem ar oficiālu mērķi vācu atkāpšanās gadījumā aizstāvēt Daugavu starp Pļaviņām un Ķegumu un organizēt partizānu vienības padomju aizmugurē. Grupas vadība bija saistīta Latvijas Centrālo padomi un bija iecerēts, ka tā varētu stāties jaunveidojamās Latvijas valdības rīcībā.
 Izveidošanās
 1944. gada jūlija otrajā pusē Rīgas apriņķa priekšnieks un 5. Rīgas aizsargu pulka komandieris Veide, izpildot vācu rīkojumu — noorganizēt no vēl atlikušajiem Rīgas apriņķa aizsargiem pa vienam bataljonam Rīgā, Skrīveros un Slokā, pilnvaroja ģenerāli Jāni Kureli apvienot militārā vienībā 3. un 4. iecirkņa aizsargus, nosaucot šo vienību par "Rīgas aizsargu pulka ģenerāļa Kureļa grupu". Ģenerālim Kurelim tika uzdots:
 vācu atkāpšanās gadījumā aizstāvēt Daugavu starp Pļaviņām un Ķegumu;
 turēt gatavībā 200 vīru sūtīšanai uz Rīgu;
 organizēt partizānu vienības krievu aizmugurē frontes tālākas atvilkšanas gadījumā.
 Veides rīkojumu apstiprināja aizsargu priekšnieks pulkvežleitnants Dzenītis.
 Ģenerālis Kurelis bija Latvijas Centrālās Padomes (turpmāk LCP) Militārās komisijas vadītājs, taču faktiskā komisijas vadība atradās kapteiņa Kriša Upelnieka rokās, kurš nodibinoties Kureļa grupai kļuva par Kureļa štāba priekšnieku un tādējādi arī par faktisko vienības vadītāju.
 1944. gada 22. jūlijā Ventspils apriņķa Tārgales pagasta Dzelmēs Upelnieks tikās ar LCP pārstāvi Leonīdu Siliņu, kurš kopā ar LCP locekļiem Rihardu Zandi un Pēteri Klibiķi 12. jūlijā bija nelegāli ieradies no Zviedrijas. Upelniekam jau bija zināms par Kureļa grupas paredzamo dibināšanu. Tika apspriests jautājums par radiosakaru nodibināšanu ar Zviedriju. Pēc apspriedes Zande un Klibiķis devās uz Rīgu, kur vēlāk abi tika ieskaitīti Kureļa grupā. Zandes rīcībā nonāca divas rācijas - viena no Zviedrijas atvestā, otra no Upelnieka.
 Jūlija beigās ģenerālis Kurelis, kapteinis Upelnieks, virsleitnants Jānis Gregors, seržants Vilnis Pāvulāns, kā arī Zande un Klibiķis devās uz Skrīveru pagasta Robežu mājām, kur 1944. gada 28. jūlijā tika uzsākta Kureļa grupas formēšana. Pēc plāna līdz 12. augustam bija paredzēts nokomplektēt 1200 vīru vienību — 12 rotas, tās apvienojot četros bataljonos, un nepieciešamības gadījumā ieņemt fronti no Pļaviņām līdz Lielvārdei. Tika izsūtīti uzsaukumi 26 pagastu valdēm, uzaicinot sapulcināt visus cīnīties spējīgos vīrus. Tomēr cerētās atsaucības nebija. Augusta vidū bija saformēts tikai tā sauktais Skrīveru bataljons, ko komandēja pulkvežleitnants J.Graudiņš, riteņbraucēju vads pie Kureļa štāba un saimniecības komanda V. Pāvulāna vadībā. Leitnanta Roberta Rubeņa atsevišķā rota Bebru pagastā, kurā bija iekļauti aizsargi, kas līdz tam nebija piederējuši pie Kureļa grupas, pievienojās Kureļa grupai tikai atkāpjoties no Skrīveru pagasta. Kopumā Skrīveru periodā Kureļa grupā slēgtās vienībās bija 400-600 vīru, bet pasīvā grupā (tādi, kas dzīvoja savās mājās, ne grupas novietnē) — 800-1200 vīru.
 Grupas apbruņojuma pamatā bija ieroči, kas saņemti no Rīgas aizsargu pulka — krievu un franču šautenes, un aptuveni divi automātiskie ieroči katrai rotai. Grupas ietērps bija raibs, bet to centās pielāgot Latvijas armijas un Aizsargu uniformas paraugiem.
 Grupas formēšanu traucēja arī apstāklis, ka ik dienas pēc vācu komandanta norīkojuma ierakumu darbiem bija jānozīmē 50-100 vīri, kā arī 20-30 vīri policijas un vācu drošības dienesta atbalsta punktiem. Bez tam aptuveni 15% no slēgto vienību sastāva atradās atvaļinājumos sakarā ar ražas novākšanas darbiem. Grupai nepietika arī virsnieku. Atsevišķas rotas veidoja tikai instruktori.
 Darbība
 Jūlija beigās Zandem izdevās nodibināt radiosakarus ar Zviedrijas militārās izlūkošanas dienestu. Kureļa grupas uzņemtie radiosakari ar Zviedriju kalpoja par tiešas sazināšanās iespēju ar ārvalstīm arī LCP (līdz šim sakari tika uzturēti tikai ar kurjeru starpniecību). Pēc krievu izlaušanās līdz Tukumam Zande pārcēlās uz Rīgu, no kurienes sakarus ar Zviedriju viņam neizdevās atjaunot. Vācu spēkiem atjaunojot koridoru uz Kurzemi, viņš pārcēlās uz Ventspili, tādējādi patstāvīgus radiosakarus ar Zviedriju Kureļa grupa zaudēja.
 Augusta otrajā pusē pie ģenerāļa Kureļa ieradās vācu 16. armijas izlūkošanas vienības (Frontaufklärungs-Kommando 204 bei AOK 16) pārstāvis Šūberts (Schubert) un vienojās par sadarbību, kas izpaustos ziņu vākšanā, aizsargu nosūtīšanā sevišķiem uzdevumiem ienaidnieka aizmugurē, kā arī partizānu grupu organizēšanā, kuras atstājamas aiz frontes līnijas atkāpšanās gadījumā. Šūberts no savas puses solīja bruņojumu. Saskaņā ar šo vienošanos augustā ienaidnieka aizmugurē tika iesūtīta septiņu cilvēku liela grupa, kura vēlāk netraucēti atgriezās un atkal pievienojās Kureļa grupai.
 Partizānu grupu organizēšanas plāns tika iesniegts 16. armijas izlūkošanas vienības komandierim leitnantam Haselmanim (Hasselmann), kurš vēlāk šim nolūkam piešķīra vienu autokravu apbruņojuma. Ar šiem ieročiem tika apbruņota aptuveni 150 vīru liela vienība, kura, Kureļa grupai atkāpjoties, palika ienaidnieka aizmugurē.
 Septembra otrajā pusē, vācu spēkiem uzsākot atkāpšanos, Kureļa grupai bija jāizšķiras, vai iesaistīties aktīvā kaujas darbībā. Ievērojot to, ka nekādi rīkojumi no Rīgas apriņķa priekšnieka Veides netika saņemti, 18. septembrī grupas štāba un virsnieku apspriedē nolēma frontes cīņās neiesaistīties un uzsākt atkāpšanos. 19. septembrī tika uzsākta mantu un ieroču krājumu pārvešana, bet naktī no 22. uz 23. septembri visas grupas atiešana caur Rīgu uz Kurzemi.
 29. septembrī Kureļa grupa nonāca Talsu apriņķa Strazdes muižas rajonā. Ierodoties Kurzemē, Skrīveru bataljona un Kureļa grupas štāba vienībās bija atlikuši tikai 274 vīri, neskaitot leitnanta Rubeņa rotu, kas izvietojās Ugāles pagasta “Ilziķu“ māju rajonā.
 Pēc ierašanās Kurzemē Kureļa grupa atjaunoja sakarus ar LCP vadību Ventspilī. Ar LCP starpniecību tika nodibināti arī sakari ar Latvijas sūtni Stokholmā Sēju. Lai gan Kureļa grupas rīcībā bija no LCP saņemta rācija, nedz tās izvietojums Strazdes rajonā, nedz vēlākā novietne Annahitē to attāluma dēļ no jūras piekrastes nedeva iespēju uzturēt radiosakarus ar Zviedriju. Radiosakari ar Gotlandi tika uzturēti caur četrām LCP radiostacijām Kurzemē. Ģenerālis Kurelis mēģināja saistīties ar starptautisko Sarkanā Krusta organizāciju, lai iegūtu no tās proviantu un medikamentus, taču zviedru Sarkanais Krusts atbalstu tomēr nesniedza. Zviedru izlūkdienests pieprasīja informāciju par vācu un krievu armiju izvietojumu un darbību, Gestapo veiktajiem arestiem, civiliedzīvotāju izvešanu uz Vāciju, kā arī cita veida ziņas par stāvokli Latvijā. Šāda rakstura informāciju kurelieši nosūtīja ar LCP organizētajām laivām. Vēlāk kureliešu sašutumu izraisīja ziņas, ka, saskaņā ar PSRS un ASV 1943. gadā noslēgto līgumu par savstarpēju slepenās informācijas apmaiņu, Latvijas nacionālās pretestības kustības dalībnieku savākto informāciju no ASV, Lielbritānijas un Zviedrijas izlūkdienestiem saņem arī PSRS.
 1944. gada nogalē vācu drošības dienesti arvien lielāku uzmanību sāka pievērst tā sauktajiem "Zviedrijas braucējiem", tāpēc LCP pārstāvji lūdza Kureļa grupu sniegt bruņotu atbalstu piekrastes apsardzes nodrošināšanai. Kureļa grupa LCP rīcībā minētā uzdevuma veikšanai nodeva piecus bruņotus vīrus.
 Kureļa grupa atjaunoja arī sakarus ar vācu 212. izlūkošanas vienību. No tās komandiera grupa saņēma rīkojumu uzsākt partizānu vienību formēšanu. Tika saformētas 17-18 šādas grupas, katrā no tām 10-40 vīru.
 Kureļa grupas skaitliskais sastāvs, piesakoties bēgļiem, aizsargiem un atstāto apriņķu policistiem, sāka strauji pieaugt, un tās skaits sasniedza aptuveni 3000 vīru. Grupa ieguva arī piecus kravas un četrus vieglos automobiļus, kā arī trīs motociklus.
 Oktobrī izvirzījās jautājums par karavīriem, kas bija atstājuši savas vienības un vēlējās pievienoties Kureļa grupai. Tika pieprasīts 212. izlūkošanas vienības komandiera leitnanta Haselmana viedoklis, kurš partizānu grupu formēšanai atļāva piesaistīt arī karavīrus, kuru vienības vairs nebija Latvijā. Ievērojot Haselmana dotos norādījumus, dezertējušie leģionāri turpmāk tika nosūtīti uz 19. divīziju, izsniedzot tiem attiecīgus pavaddokumentus ceļam. Tiesa gan, lielākā daļa šo leģionāru nenonāca norīkojuma vietā un, visticamāk, tika represēti. Kad ziņas par leģionāru nosūtīšanu uz 19. divīziju plaši izplatījās, dezertieri sāka pieteikties leitnanta Rubeņa vienībā.
 Novembrī Rubeņa rota tikka pārveidota par Kureļa grupas 2. bataljonu, kas sastāvēja no divām smagajām rotām, vienas ložmetēju rotas, vienas strēlnieku rotas, ambulances, saimniecības vada un mīnmetēju vada — kopā aptuveni 450 vīru. Rubeņa bataljons bija izvietojies nepilnu 3 km rādiusā Ugāles pagasta Ilziķos, Trebiņos un Vanagos. Tika izbūvēti bunkuri un aizsardzības līnijas.
 Savukārt, Kureļa grupa, lai nedotu vāciešiem iemeslu grupas izformēšanai, savas aizsardzības nodrošināšanai nedarīja tikpat kā neko. Bezdarbība grupā izraisīja nopietnas disciplīnas problēmas.
 Oktobra beigās Kureļa grupas štābs pārgāja uz Annahites stikla fabrikas telpām Puzes pagasta Stiklos, 12 km no Usmas dzelzceļa stacijas.
 30. oktobrī Kurelis saņēma uzaicinājumu ierasties Talsos pie SS un policijas augstākā vadītāja Ostlandē obergrupenfīrera Frīdriha Jekelna uz pārrunām.
 2. novembrī pulksten 15:00 Talsos sākās apspriede, kurā piedalījās Jekelns, viņa štāba priekšnieks SS obergrupenfīrers Jungklaus (Jungklau) un Ostlandes SD komandieris SS oberfīrers Fuhss, ģenerālis Kurelis un kapteinis Upelnieks. Pēc apspriedes Jekelns izdeva rakstisku pavēli, kurā uzdeva:
 ģenerāļa Kureļa grupai, sākot ar 3. novembri, pāriet Jekelna tiešā padotībā un cieši sadarboties ar SD priekšnieku;
 noorganizēt un apmācīt sevišķi izmeklētus cilvēkus darbībai ienaidnieka aizmugurē un iesaistīties bandu apkarošanā, aizliedzot grupā uzņemt dezertierus;
 visdrīzākā laikā iesniegt pilnas ziņas par grupas sastāvu (tai skaitā vārdisku sarakstu) un apbruņojumu.
 Jekelns arī uzaicināja Kureli publicēt uzsaukumu dezertieriem pieteikties attiecīgajās iestādēs, piesolot pēc kara Latvijas valsts atjaunošanu. Uz Kureļa norādījumu, ka viņš šādu uzsaukumu varētu parakstīt pēc tam, kad Jekelns solījumu par Latvijas valsts atjaunošanu būtu publicējis, Jekelns neatbildēja.
 Atkārtotas apspriedes notika 5. novembrī Kureļa štābā un 8. novembrī Talsos.
 5. novembrī Upelnieks iesniedza informāciju par grupas slēgto vienību sastāvu (500 personām), apzināti neminot pārējos grupai pievienojušos vīrus.
 Pēdējā sanāksmē Kureļa grupu pārstāvēja kapteinis Upelnieks, bet vācu pusi Fuhss, bet vēlāk arī Jekelna štāba priekšnieks Jungklaus. Atkārtoti tika pārrunāts dezertieru jautājums. Upelnieks norādīja uz nepieciešamību proklamēt Latvijas valsts un armijas atjaunošanu, kas dotu iespēju mobilizēt latviešu spēkus 50 000 vīru sastāvā. Fuhss atbildējis, ka jau pastāvot Vācijas valdības pozitīvs lēmums par Latvijas valsts atjaunošanu, taču to nevarot izsludināt, jo to iztulkotu kā Vācijas vājumu. Fuhss apsolīja izklāstīt Upelnieka priekšlikumu SS vadītājam Heinriham Himleram, jo tuvākajās dienās viņš izlidošot uz Berlīni.
 9. novembra rītā par notikušo sarunu kapteinis Upelnieks informēja Kureļa grupas štāba apspriedē. Tika nolemts neiesaistīties incidentos ar vāciešiem, un grupas vadībai likās, ka viss ir vislabākajā kārtībā. Taču jau 10. novembrī vācieši sāka izlūkošanu un savu spēku savilkšanu ap Kureļa grupas vienību novietnēm.
 Atbruņošanas akcija
 14. novembrī vācu spēki uzsāka Kureļa grupas atbruņošanas akciju. Pulksten 8:00 Kureļa štābā ieradās Jungkalus un nodeva Ziemeļu frontes virspavēlnieka pavēli, kurā bija teikts, ka nav atzīstams par iespējamu, ka frontes aizmugurē bez armijas vienībām atrodas vēl citas speciālas daļas, un tāpēc viņš ir spiests likvidēt Kureļa vienību, paredzot šādu rīcību attiecībā pret tās personālsastāvu:
 ar dezertieriem rīkoties pēc noteikumiem;
 aizsargus un policistus nosūtīt uz leģionu;
 karaklausībai nepakļautos vietējos iedzīvotājus atbrīvot, bet pārējos iesaistīt darbos.
 Nolasījis pavēli, Jungklaus jautāja, vai Kurelis tai piekrītot, uz ko Kurelis atbildēja apstiprinoši, bet izteica iebildumus dezertieru jautājumā.
 Sarunas laikā izraisījās īsa apšaude, kuras rezultātā tika ievainoti 3 kurelieši un nogalinātas divas civilistes.
 Pēc sarunas Jungklaus paziņoja, ka visi virsnieki ir arestēti, bet Kurelis esot brīvs un varot doties pie savas ģimenes.
 Tajā laikā bija ieradies pats Jekelns. Visas rotas pēc atbruņošanas (30 vīri no Kureļa grupas nepakļāvās virsnieku aicinājumam un ieročus nenolika) tika nostādītas pagalma vidū. Jekelns atbruņotajiem noturēja īsu uzrunu, kurā paziņoja, ka visus virsniekus iznīcināšot, bet pret pārējiem izturēšoties kā pret karagūstekņiem.
 Pēc četrām dienām Kureli izsauca uz Talsiem, kur viņu atbruņoja un atsavināja dokumentus. Pēc tam Jekelns Kurelim paziņoja, ka viņš tiks nosūtīts uz Dancigu ģenerāļa Bangerska rīcībā. 20. novembra vakarā Kurelis ar kuģi devās uz Vāciju.
 14. novembrī arestētie Kureļa grupas virsnieki — kapteinis Upelnieks, pulkvedis Liepiņš, pulkvežleitnants Graudiņš, kapteinis Mucenieks, virsleitnanti Gregors, Rasa un Prikulis, leitnants Ankravs, kā arī darbvedis Valters un grupas saimniecības priekšnieks Pāvulāns tika aizvesti uz Talsiem, bet no turienes pēc nopratināšanas viņus 19. novembrī pārveda uz Liepāju. Tajā pašā dienā notika vācu kara tiesas, kurā arestētajiem inkriminēja sakaru uzturēšanu ar angļiem un sacelšanās gatavošanu. Visiem apsūdzētajiem piesprieda nāves sodu. Pēc kara tiesas sprieduma pulkvedi Pēteri Liepiņu, kapteini Kristapu Upelnieku, kapteini Jūliju Mucenieku, virsleitnantus Jāni Gregoru, Rasu, Prikuli un Filipsonu (no Rubeņa bataljona), kā arī darbvedi Valteru 19./20. novembra naktī nošāva. Pulkvežleitnantu Graudiņu, leitnantu Ankravu un Pāvulānu apžēloja un nosūtīja uz Štuthovas koncentrācijas nometni.
 Ziņa par Kureļa grupas virsnieku nošaušanu, pateicoties LCP, sasniedza arī ārvalstis. Laikrakstā The Times par to bija publicēta tā Stokholmas speciālkorespondenta ziņa.
 Saskaņā ar Latviešu leģiona ģenerālinspektora R. Bangerska 1944. gada 22. novembra rakstu SS galvenās pārvaldes priekšniekam Bergeram, kas sastādīts, atsaucoties uz Jekelna rakstu Štuthofas koncentrācijas nometnes pārvaldei, 454 Kureļa grupas vīri tika nosūtīti uz Štuthovas nometni (daļa kureliešu bija izmukuši no Talsu cietuma). Jekelns norādījis, ka 356 no apcietināmajiem kā dezertieri kādu laiku paturami koncentrācijas nometnē, bet atlikušie 98, kas piederējuši policijas vienībām un gaisa izpalīgiem, nosūtāmi uz Konicu Latviešu leģiona 15. divīzijas papildināšanai. Bangerskis, atsaucoties uz apstākli, ka Kureļa grupa izveidota pēc vācu ierosmes, lūdza atbrīvot arī minētos 356 vīrus. SS un policijas vadītājs SS grupenfīrers Kacmans komisijai, kas sastāvēja no trim SS tiesnešiem un diviem leģiona ģenerālinspektora nozīmētiem Latviešu leģiona tiesnešiem (leģiona sevišķās karatiesas priekšsēdētājs standartenfīrers Jānis Palkavnieks un oberšturmbanfīrers Gailītis), uzdeva veikt pārbaudi. Komisija darbojās Štuthofā no 1944. gada 27. līdz 30. novembrim un atzina, ka uz leģionu nosūtāmi 244, uz darba vienībām — 87, bet paturami koncentrācijas nometnēs 34 vīri. Vairums no tiem, kurus neatbrīvoja, vēlāk gāja bojā koncentrācijas nometnēs.
 Dokumentos ir minēts, ka uz Štuthofu ir nosūtīta vēl otra kureliešu grupa 298 cilvēku sastāvā, no kuriem 270 vēlāk nosūtīti uz leģionu, bet pārējie 28 uz bēgļu nometni.
 Rubeņa bataljona pretošanās
 Pretstatā Kureļa grupas galvenajiem spēkiem, Rubeņa bataljons atteicās nolikt ieročus un nolēma izrādīt pretestību vāciešiem. Rubeņa vienības štāba izvietojumā Ugāles pagasta Ilziķos 14. novembrī ieradās kāds vācu kapteinis ar tādiem pašiem noteikumiem. Leitnants Rubenis lūdza 24 stundas laika rīkojuma izpildīšanai. Rubeņa bataljona štābu bija ielenkuši aptuveni 70 SS un SD vīri, jo, acīmredzot, vācieši nezināja, ka grupas sastāvs sasniedzis jau 450 vīru, kuriem vēl bija pieskaitāmi simpatizētāji tuvākajā apkārtnē. Uzzinot par vienības štāba aplenkumu, citas bataljona vienības, savukārt, ielenca vāciešus. Vācieši bez cīņas atkāpās, ticis nošauts tikai viens vācu virsnieks, kurš esot mēģinājis izrādīt pretestību.
 Pulksten 18 Rubenis ar vienības komandieriem nolēma atiet uz drošākām pozīcijām un vienība līdz ar vezumiem (kopā aptuveni 650 vīri) devās gar Usmas ezera krastu dienvidu virzienā.
 Vācu aviācija kolonnu atklāja 16. novembra rītā. Starp Rendu un Mežzīlēm pie Pērkoņiem bataljons aizturēja vācu žandarmērijas kapteini, kas Rubenim apliecināja, ka Kuldīgas apriņķī, atšķirībā no Talsu apriņķa vācieši grupu nevajāšot.
 17. novembrī kāds vācu pulkvedis izkārtoja Rubenim un virsnieka vietniekam Šulcam tikšanos ar Jekelnu, kura štābs tai laikā bija Lejasmeķos. Jekelns pieprasīja tūlītēju padošanos, pretējā gadījumā solot bataljona iznīcināšanu. Bataljons jau bija ielenkts no trim pusēm.
 Pēc atgriešanās nometnē Rubenis vienībai uzdeva izšķirties par padošanos vai pretošanās turpināšanu. Bataljona karavīri vienprātīgi nolēma cīnīties. Bataljons bija izvietots trijstūrī Pērkoņi-Mežzīles-Slujas ezers netālu no Lielrendas.
 Pirmā kauja ar vāciešiem notika 18. novembrī. Pretuzbrukumā Rubeņa vīriem izdevās ieņemt vācu štābu un atņemt vāciešiem divus mīnmetējus, divus ložmetējus, lauka virtuvi un lielu daudzumu citu kara materiālu. Abās pusēs bija kritušie un ievainotie. Smagi ievainots tika arī bataljona komandieris leitnants Rubenis, kurš no ievainojumiem vēlāk mira. Pēc leitnanta Rubeņa nāves vienības komandēšanu uzņēmās virsnieka vietnieks Druviņš, kurš 19. novembrī tos, kas vēlējās, atlaida mājās. Pārējie nolēma turpināt cīņu. 20. novembrī bataljons atkāpās uz Dižķīru mājām netālu no Abavas ietekas Ventā, kur bez starpgadījumiem uzturējās līdz 5. decembrim. 50 rubenieši izsita kādu vācu vienību no Cirkales mājām.
 Kauju starplaikā Rubeņa bataljonam savu palīdzību un sadarbību piedāvāja "Sarkanās bultas" partizāni, taču bataljona vadība šo piedāvājumu noraidīja.
 4. decembrī sākās Rubeņa bataljona jauno pozīciju ielenkšana. Uzbrukumu uzsāka 5. decembrī. Vācieši uzbrukumā iesaistīja 200 SS vīrus un 70 latviešu būvbataljona karavīrus B. Jankava vadībā, taču, atklājuši, ka viņiem jācīnās pret kureliešiem, būvbataljona vīri no tālākas cīņas atteicās. 7. decembrī vācieši kaujās iesaistīja kādu vācu kājnieku bataljonu.
 Pie Vēveriem rubeniešiem izdevās ievilināt vāciešus slazdā. Vācu pusē krita majors Helds un Salaspils darba nometnes komandants SS oberšturmfīrers Kurts Krauze, kā arī 11 citi vīri. Rubeņa bataljons zaudēja virsnieka vietnieku Šulcu, smagi tika ievainots bataljona komandieris Druviņš.
 8. decembrī notika bataljona pēdējā sadursme ar vāciešiem, kad bataljona atliekām ar lieliem zaudējumiem izdevās izlauzties no ielenkuma. Ielenkuma pārraušanā rubeniešiem atbalstu sniedza "Sarkanās bultas" partizāni, dodot triecienu vācu vienībām no aizmugures. Pēc tam pēdējais bataljona komandieris Briedis vienību izformēja, atļaujot vīriem izklīst.
 Saskaņā ar Jekelna 1944. gada 21. novembra pārskatam pievienoto pielikumu par cīņām ar kureliešiem un Rubeņa bataljonu, akcijā kopumā tika sagūstīti 1360 latviešu karavīri, bet 24 krituši. Vācieši ieguvuši 770 šautenes, 41 mašīnpistoli, 18 pistoles, 5 tanku dūres, 3 vieglos un 3 vidējos mīnmetējus, 35 vieglos un 15 smagos ložmetējus un 2 tonnas munīcijas. Vācu puse akcijā zaudējusi 4 kritušos un 7 ievainotos (ziņojumā nav uzrādīti daudz lielākie SS un SD spēku zaudējumi).
 Savukārt, 9. decembrī vācu 16. armijas štābs ziņoja, ka partizāni zaudējuši 161 kritušo, bet vācieši — 18 (arī šajā gadījumā vācu zaudējumu skaitā neietilpa SS un SD kritušie).
 70 līdz 90 Rubeņa bataljona vīru vēlāk pievienojās "Sarkanajai bultai". 1945. gada janvārī neatkarīgi darbojās vēl aptuveni 50 kureliešu, kuri atradās apvidū starp Saldu un Skrundu. Cirkales rajonā kā slēgta vienība darbojās Rubeņa bataljona 4. vads.
 Atsauces
 Informācijas avoti
 Kureļa grupa, Historia.lv
 http://www.old.historia.lv
 Neatkarīgā Latvija, Latvijas tautas stāvoklis un tuvākie uzdevumi . 1944. maijs.
 Liesma OSE, Ģenerāļa Kureļa mantojums. Chicago. River Forest. 2005. gada 29. aprīlis.
 Ēriks Jēkabsons. Kureliešu traģiskie likteņi. // "Latviešu Strēlnieks" No 1/1992, 10.–12. lpp.
 Uldis Neiburgs, Ja mums arī būs jāmirst, Latvija tomēr dzīvos! Ģenerāļa Kureļa grupas virsnieku privātās vēstules 1944. - 1946. g.
 Kas bija kurelieši?
 Kureliešu komandieris
 Nošautā virsnieka dienasgrāmata
 Latviešu leģiona garīgi ētiskā nozīme Latvijas vēsturē
 Literatūra
 Haralds Biezais. «Kurelieši». Itaka. Mežābele. 1991.
 Kurts Grīnups. «Cauri komunistu ellei». Latvija. 2005.
 Leonīds Siliņš. «Latvieši Štuthofas koncentrācijas nometnē 1942-1945». Fonds Latvijas Vēsture. Riga. 2003.
 «Virzība uz demokrātisko Eiropu 2. pasaules kara laikā. Latvijas Centrālā padome un "kurelieši"». LU Akadēmiskais apgāds, Rīga 2010.
 Kurelieši
 Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā


text:
 20.10.2007
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 247/23
 Решение на Първоинстанционния съд от 12 септември 2007 г. — Nikolaou/Комисия
 (Дело T-259/03) (1)
 (Извъндоговорна отговорност - Разследване на Европейската служба за борба с измамите (OLAF), свързано с член на Сметната палата - Оповестяване на информация - Защита на лични данни - Достъп до преписката по разследването и до доклада на OLAF - Достатъчно съществено нарушение на правни норми, предоставящи права на лицата - Причинно-следствена връзка - Вреда)
 (2007/C 247/33)
 Език на производството: гръцки
 Страни
 Ищец: Kalliopi Nikolaou (Атина, Гърция) (представители: V. Christianos и V. Vlassi, avocats)
 Ответник: Комисия на Европейските общности (представители: M. Condou-Durande и C. Ladenburger)
 Предмет
 Искане за обезщетение на основание член 288, алинея втора ЕО за вреди, причинени на ищеца вследствие на публикуването на информация по отношение на разследване, свързано с него, водено от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), както и на отказа на OLAF да му предостави достъп до преписката по разследването и препис от своя краен доклад.
 Диспозитив
 1)
 Осъжда Комисията да изплати на г-жа Kalliopi Nikolaou обезщетение в размер на 3 000 EUR.
 2)
 Отхвърля иска в останалата му част.
 3)
 Постановява г-жа Nikolaou да понесе три четвърти от своите собствени разноски и три четвърти от разноските, направени от Комисията, която съответно да понесе една четвърт от своите собствени разноски и една четвърт от разноските, направени от г-жа Nikolaou.
 (1) ОВ C 264, 1.11.2003 г.