text:
A lepkék (Lepidoptera) az ízeltlábúak törzsében a rovarok osztályának utolsóként kifejlődött rendje.
 Származásuk, elterjedésük
 Legközelebbi rokonaik a tegzesek, de a lepkéket azoknál jóval fejlettebbeknek tekinthetjük. Az első primitív éjjeli lepkék a jura időszak elején, kb. 190 millió éve tűnhettek fel.
 Mintegy 150 000 fajukat írták le; ezek közül Magyarországon körülbelül 3500 él – ezek körülbelül 45%-a nagylepke (Macrolepidoptera) és 55%-a molylepke (Microlepidoptera).
 Megjelenésük, felépítésük
 Méretük meglehetősen változatos: a kifejlett példányok szárnyainak fesztávolsága néhány mm-től 30 cm-ig terjed.
 Ivari kétalakúságuk a test vastagságára, a szárnyak jellegére is kiterjed. Főleg a felnőtt állapotban nem táplálkozó fajoknál gyakori, hogy a nőstény a hímnél kevésbé mozgékony, az ilyen nőstények szárnya el is csökevényesedhet.
 Fejük
 Szabadon mozgatható fejük két oldalán egy-egy nagy, gömb alakú szem ül; sok faj feje tetején még két pontszem is.
 Csápjaik
 A fejen található két csáp felépítése változatos; a két leggyakoribb típus a végig közel egyforma vastag, fonalszerű csáp és a fokozatosan elvékonyodó, sörteszerű csáp. Egyes fajok utolsó csápízei megvastagodnak, ez a bunkós csáp. Az egyes csápízekről függelékek nőhetnek, ezek alakja és elhelyezkedése szerint megkülönböztetjük a fűrészes, fésűs, tollas stb. típusokat. Nem ritka az ivari kétalakúság, amikor a hímek csápja fésűs, a nőstényeké fonalas. Nagy felületű, tollas csápja többnyire a hímeknek van. A csápok feladata a különböző fizikai és kémiai ingerek felfogása.
 Szájszervük
 Szájszervük egészen speciális; a rovarok minden más rendjétől egyértelműen megkülönbözteti őket. E szájszerv legfontosabb és egyben legspecifikusabb eleme a pödörnyelv. Ez a testéhez képest az egyik leghosszabb az állatok között, két félből álló cső az állkapcsi belső karéj alsó, illetve külső feléből nőtt össze. Amint neve is mutatja, általában laprugóhoz hasonlóan felpödörítve tartják, és csak iváshoz, illetve táplálkozáshoz nyújtják ki. Az állkapocs külső karéjai és tapogatói általában teljesen elcsökevényesedtek, csak a felső ajak, a rágók és az alsó ajak szerény maradványai figyelhetők még meg. Olyan fajok, amelyek rágóival még tényleg lehet rágni is, csak szórványosan, a legősibb formákat őrző molylepkék között fordulnak elő. Nem csökevényesedtek el viszont az alsó ajak tapogatói: ezek érzékszervekkel dúsan felszerelt, bozontos szőrzettel vagy pikkelyekkel borított függelékekké alakultak.
 Végtagjaik
 Három pár járólábuk két-két karomban végződik. A lábak aránylag gyengék, inkább alkalmasak kapaszkodásra, mint járásra. Egyes szabad szárnyú lepkék első pár lába részben elcsökevényesedett.
 Szárnyaik
 Két pár szárnyuk alakja és mérete (ezzel az egyes taxonok röpképessége) rendkívül különböző; egyes fajok szárnya teljesen hiányzik. A legjobban repülő szenderek szárnya keskeny és hosszú; az első szárny lényegesen nagyobb a hátsónál. Az általában rosszul repülő, inkább csak csapongó nappali lepkék szárnyai szélesek; a két szárny mérete közel azonos.
 A szárnyakat szőrök és – jellemzően – és zsindelyszerűen átfedő kitinpikkelyek borítják: ez az úgynevezett „hímpor”, amiről a rend a nevét kapta – a Lepidoptera szó jelentése: pikkelyes szárnyú. Színük széles skálán mozog, ennek fontos szerepe van az udvarlásban. A pikkelyek nemcsak pigmentáltak, de vastagságuktól és elrendeződésüktől, sűrűségüktől, finom lemezes vagy rácsos szerkezetüktől függően különböző fizikai színeket produkálnak (irizálás stb.). Ezt elősegítik a pikkelyekben található különféle kutikuláris képződmények. A fizikai és kémiai színek kombinációi egyes fajokat rendkívül dekoratívvá tesznek. Ha lekopnak róla a pikkelyek, a szárny üvegszerűen áttetszővé válik.
 A legtöbb lepke két szárnypárját különféle típusú testrészek kapcsolják össze, hogy összhangba hozzák a szárnyak mozgását. Az ilyen szervek ősi formájának a kapcsolókaréjt (jugum) tekintik: ez az első szárnyból indul, és a hátsó szárny első részén kialakult redőhöz kapcsolódik. Elterjedtebb és újabbnak tekintett változat az akasztó tüske (frenulum): ez a hátsó szárnyból kinyúló, hegyes nyúlvány, amit többnyire keresztben álló szőrök vagy pikkelyek rögzítenek az elülső szárnyhoz. A szabad szárnyú lepkék (ilyenek a tipikus nappali lepkék) szárnyai nem kapcsolódnak egymáshoz.
 Testük
 Teljes átalakulással fejlődnek; polypod lárvaalakjuk neve hernyó.
 A hosszú, karcsú vagy rövid, zömök potroh tíz szelvényből áll, és ezekből az utolsó 2–3 tartalmazza az ivarszerveket. A testet, akárcsak a szárnyakat, szőrök és pikkelyek borítják.
 Hernyók
 A hernyók teste 14 szelvényből áll:
 fej,
 tor: 3 szelvény, szinte mindig egy-egy pár lábbal,
 potroh 11 szelvény
 A hernyók fején van a szájuk, egy pár egészen rövid csáp, kétoldalt rendszerint hat pár pontszem, alsó ajkaikon pedig labiumok szövőmirigyek. Szájszervük erőteljes, fogazott rágószájszerv.
 3 pár torlábuk, 1 pár állábuk és 1 pár far- vagy tolólábuk szinte mindig van; a potrohlábak száma változó. A torlábak végkaromban végződnek; a torlábak utáni két első potrohszelvényen többnyire nincs lábuk.
 Megjelenésük az imágóhoz hasonlóan változatos: csupasz és hosszú, élénk színű, mérgező szőrökkel dúsan borított hernyókkal egyaránt találkozhatunk. Más fajoknak a teste mérgező (a tápnövény anyagcseretermékeitől). Színezetük és rajzolatuk rendkívül sokféle lehet.
 Bábok
 A lepkék bábja ún. múmiabáb, amin a szárny, a lábak, a csáp és a pödörnyelv körvonalai már átsejlenek anélkül, hogy ezek világosan elkülönülnének a test többi részétől. Csak az alacsonyabbrendű molylepkék között akadnak olyanok, amelyek bábjának végtagjai részben szabadon állnak.
 Életmódjuk, élőhelyük
 A hernyók elsődlegesen szárazföldiek. Általában növényi anyagokkal táplálkoznak, tehát növényen vagy növényben élnek. A növényt kívülről rágják, vagy szárban, levélben „aknáznak”, azaz járatokat, alagutakat rágnak. Egyes, kis testű fajok teljesen a levélben fejlődnek ki, úgy, hogy az alsó és felső epidermiszt is érintetlenül hagyják. Sok faj hernyója egy-egy tápnövényre specializálódott (monofág), mások (oligofág hernyók) csak néhány növényen élnek meg, és vannak olyanok, amelyek szinte egyáltalán nem válogatósak (polifágok). Főleg monofág hernyók ha elszaporodnak, nagyon gyorsan szinte teljesen letarolhatják tápnövényüket egy-egy területen, mert hihetetlenül gyorsan nőnek, és ehhez rengeteg táplálékra van szükségük.
 Akad néhány avarral táplálkozó faj, sőt hangyákkal együtt élő, ragadozó, illetve levéltetveket pusztító hernyók is akadnak.
 A kikelő kis hernyók legtöbbjének első tápláléka az üres peteburok, majd 2–12 vedlés után érik el a megfelelő méretet. Egyesek pár hét alatt kifejlődnek, míg főleg a hegyekben élő fajok akár két évet is élnek a bábozódásig. Egyes hernyók különböző anyagokból házat vagy zsákot készítenek testük védelmére, és abban élnek. Bizonyos fajok, mint például a vízlepkék (Nymphulinae nemzetség) hernyói a tegzesekhez hasonlóan a víz alatt élnek.
 A növekvő hernyók a bábállapot elérése előtt többször vedlenek. A vedlés előtt az addig mohón táplálkozó hernyó elveszti étvágyát, és nyugalmi helyzetbe dermed.
 Miután az exuviális folyadék kellőképp elkülönítette egymástól a régi és az új kültakarót, ütemesen összehúzódva és kinyújtózva felrepeszti, majd ledobja magáról az exuviumot.
 A hernyók az átalakuláshoz gyakran gubót szőnek. A bábot némely fajok egy-egy szállal valamilyen növényhez erősítik, a legtöbb azonban a talajban, fakéreg vagy kövek alatt alakul át.
 Számos lepke (imágó) kiválóan idomult környezetéhez úgy, hogy felvette annak színezetét, illetve valamilyen, az adott környezetben gyakori vagy jellemző tárgyat, élőlényt utánoz. Egyes lepkék olyan színűek, mint az a fatörzs, amelyen pihenni szoktak, mások fullánkos hártyásszárnyúra, falevélre stb. emlékeztetnek – a feltűnő pápaszemes lepkék szemfoltjai például ragadozó madár szemére.
 Egyes fajok nappal repülnek, mások éjszaka. A nappali lepkék többsége élénk színű, az éjszakaiak többnyire barnásszürkék.
 Az imágók pödörnyelve csak folyadék (érett gyümölcsök, harmatcseppek, virágok nektárja, fák kicsorduló nedve stb.) felszívására alkalmas. Némely fajok ürülékre vagy rothadó, erjedő anyagokra specializálódtak. Sokuk imágója egyáltalán nem táplálkozik.
 Több családjukban mezőgazdaságilag is jelentős növény-, ill. raktári kártevők találhatók. Ilyenek például:
 a bagolylepkefélék (Noctuidae),
 a sarlós ajkú molyfélék (Gelechiidae),
 az araszolófélék (Geometridae),
 a szövőlepkefélék (Lasiocampidae),
 a sodrómolyfélék (Tortricidae),
 a szenderfélék (Sphingidae).
 Szaporodásuk általában kétivarú, de ritkán előfordul a lárvanemzés és a szűznemzés is. Az udvarlás fajonként nagyon különböző lehet. A hímek gyakorta repülés közben, feromonokkal csábítják magukhoz a nőstényeket, amelyek az illatanyagtól valamiféle kábulatba esnek, így a hímek megakadályozhatják, hogy faképnél hagyják őket. Főleg azon fajoknál, amelyek nősténye röpképtelen, ez éppen fordítva van, a nőstények termelnek illatanyagot, és a hímek ennek alapján keresik meg, illetve fel őket.
 A nőstény petéit csomókban vagy egyenként a tápnövény levelének fonákjára rakja, néha vízközelbe vagy vízi növényekre.
 Rendszerezésük
 A lepkék rendszertanát távolról sem tekinthetjük véglegesnek; a molekuláris biológiai kutatások valószínűleg teljesen át fogják rajzolni az egészet. Nagyon valószínű, hogy ősi formáik a megnyúlt szárnyú lepkék, amelyek két szárnypárjának alakja és erezete is hasonló.
 Hagyományosan alakjuk, testtartásuk, illetve életmódjuk sajátosságai alapján osztották őket csoportokra. Ezekről a taxonokról mára kiderült, hogy parafiletikusak; mivel azonban többnyire makroszkóposan jól felismerhető bélyegeken alapulnak, tehát a gyakorlati tájékozódást jelentősen megkönnyítik, sok szakember máig ragaszkodik használatukhoz.
 Az egyik legáltalánosabb rendszerben két nagy csoportra, a nagylepkékre (Macrolepidoptera) és a molylepkékre (Microlepidoptera) osztották őket. Egy másik felosztás a két szárnypár kapcsolódása alapján kapcsolókaréjosokra (Jugata alrend), illetve kapcsolókaréj nélküliekre (Frenatae alrend) tagolja őket. A nagylepkék csoportjában általánosan elfogadott az éjszakai lepkék (Heterocera) és a nappali lepkék (Diurna); utóbbiakon belül a busalepke-félék (Hesperidae) és a bunkóscsápúak vagy valódi nappali lepkék (Rhopalocera) megkülönböztetése.
 A korszerűbb rendszertanok az alábbi alrendeket különítik el:
 Aglossata
 Heterobathmiina
 Glossata
 Zeugloptera
 Jegyzetek
 Források
 B. & Jenkins, P.: Butterflies and Moths of the World: Generic Names and their Type-species.
 Checklist of the Fauna of Hungary, Volume 2.; Microlepidoptera
 Alfred Brehm: Az állatok világa I. Gondolat Kiadó, Budapest, 1960. p. 264–266.
 További információk
 European Butterflies and Moths by Chris Jonko
 lepkék (Lepidoptera)
 Bartha Tibor: Lepkék bölcsői
 Butterflies and Moths of the World
 A Mátra Múzeum molylepke-gyűjteménye I.
 ORDO: LEPIDOPTERA - LEPKÉK
 Törzs: Ízeltlábúak (ARTHROPODA)
 Nappali lepke.lap.hu - linkgyűjtemény
 Superordo: Lepidopteroidea
 Lepidoptera.lap.hu linkgyűjtemény
 Kapcsolódó cikkek
 Fővárosi Állat- és Növénykert fajlistája
 Rovarrendek


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.11.2006
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 L 333/13
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 n. 103/2006
 del 22 settembre 2006
 che modifica l’allegato I (Questioni veterinarie e fitosanitarie) dell’accordo SEE
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo che adegua l’accordo sullo Spazio economico europeo, in seguito denominato «l’accordo», in particolare l’articolo 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 L'allegato I dell'accordo è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 42/2006 del 28 aprile 2006 (1).
 (2)
 Occorre integrare nell'accordo la decisione 2005/414/CE della Commissione, del 30 maggio 2005, recante modifica dell’allegato I della decisione 2003/634/CE che approva i programmi attuati per ottenere la qualifica di zone riconosciute o di aziende riconosciute in zone non riconosciute per quanto concerne le malattie del pesce che sono la setticemia emorragica virale (VHS) e la necrosi ematopoietica infettiva (IHN) (2).
 (3)
 La presente decisione non si applica al Liechtenstein,
 DECIDE:
 Articolo 1
 Sotto il titolo «ATTI DI CUI GLI STATI AELS (EFTA) E L'AUTORITÀ DI VIGILANZA AELS (EFTA) TENGONO DEBITO CONTO», al punto 55 (Decisione 2003/634/CE della Commissione) della parte 4.2, del capitolo I, dell’allegato I dell’accordo, è inserito il seguente trattino:
 «—
 32005 D 0414: Decisione 2005/414/CE della Commissione, del 30 maggio 2005 (GU L 141 del 4.6.2005, pag. 29).»
 Articolo 2
 I testi della decisione 2005/414/CE nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, fanno fede.
 Articolo 3
 La presente decisione entra in vigore il 23 settembre 2006, a condizione che tutte le notificazioni previste dall’articolo 103, paragrafo 1, dell’accordo (3) siano pervenute al Comitato misto SEE.
 Articolo 4
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 22 settembre 2006.
 Per il Comitato misto SEE
 Il Presidente
 Oda Helen SLETNES
 (1) GU L 175 del 29.6.2006, pag. 86.
 (2) GU L 141 del 4.6.2005, pag. 29.
 (3) Non è stata comunicata l’esistenza di obblighi costituzionali.


type: legislation

text:
 9.10.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 264/11
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2015/1816
 z dnia 8 października 2015 r.
 ustanawiające standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1308/2013 z dnia 17 grudnia 2013 r. ustanawiające wspólną organizację rynków produktów rolnych oraz uchylające rozporządzenia Rady (EWG) nr 922/72, (EWG) nr 234/79, (WE) nr 1037/2001 i (WE) nr 1234/2007 (1),
 uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje – zgodnie z wynikami wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej – kryteria, na których podstawie Komisja ustala standardowe wartości dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia.
 (2)
 Standardowa wartość w przywozie jest obliczana każdego dnia roboczego, zgodnie z art. 136 ust. 1 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, przy uwzględnieniu podlegających zmianom danych dziennych. Niniejsze rozporządzenie powinno zatem wejść w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 8 października 2015 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Jerzy PLEWA
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 347 z 20.12.2013, s. 671.
 (2) Dz.U. L 157 z 15.6.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 Standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 (EUR/100 kg)
 Kod CN
 Kod państw trzecich (1)
 Standardowa wartość w przywozie
 0702 00 00
 AL
 51,8
 MA
 163,0
 MK
 31,3
 TR
 81,7
 ZZ
 82,0
 0707 00 05
 AL
 34,9
 TR
 107,9
 ZZ
 71,4
 0709 93 10
 TR
 147,7
 ZZ
 147,7
 0805 50 10
 AR
 126,9
 BO
 160,8
 CL
 149,1
 TR
 112,3
 UY
 86,6
 ZA
 130,7
 ZZ
 127,7
 0806 10 10
 BR
 257,8
 EG
 184,4
 MK
 96,2
 TR
 159,9
 ZZ
 174,6
 0808 10 80
 CL
 130,0
 MK
 23,1
 NZ
 171,1
 US
 137,2
 ZA
 120,7
 ZZ
 116,4
 0808 30 90
 AR
 131,8
 TR
 133,2
 XS
 87,9
 ZA
 149,1
 ZZ
 125,5
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (UE) nr 1106/2012 z dnia 27 listopada 2012 r. w sprawie wykonania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 471/2009 w sprawie statystyk Wspólnoty dotyczących handlu zagranicznego z państwami trzecimi, w odniesieniu do aktualizacji nazewnictwa państw i terytoriów (Dz.U. L 328 z 28.11.2012, s. 7). Kod „ZZ” odpowiada „innym pochodzeniom”.


type: wikipedia

text:
Åsne Seierstad (født 10. februar 1970 i Oslo) er en norsk journalist og forfatter.
 Hun er cand.mag. i russisk, spansk og idéhistorie fra Universitetet i Oslo.
 Hun har været korrespondent i Rusland, Kina og Afghanistan og krigskorrespondent i Kosovo og siden i Irak, hvorfra hun i 2003 sendte reportager hjem til både NRK, SVT og DR.
 I september 2003 mødtes Åsne Seierstad i Oslo med den afghanske boghandler Shah Mohammed Rais, der med sin familie var hovedpersoner i bogen Boghandleren i Kabul. Efter Shah Mohammed Rais' udsagn gav Seierstad i sin bog et fordrejet og skadeligt billede af ham og hans familie, og som et modsvar skrev han bogen Det var engang en bokhandler i Kabul, udgivet på norsk i 2006. I 2010 blev Åsne Seierstad dømt af Oslo Tingrett til at betale 120.000 kr. i erstatning til Shah Mohammed Rais' hustru, Suraia Rais, for at have krænket privatlivets fred. Forlaget Cappelen Damm, som udgav Boghandleren i Kabul blev i samme forbindelse dømt til at betale 125.000 kr. til Suraia Rais.
 Hun og forlaget ankede dommen og fik medhold i Højesteret (Norge) i 2015.
 I 2006 tog Åsne Seierstad til Grosnij i Tjetjenien, hvor hun var krigskorrespondent i 1994, for at samle materiale til bogen Englen i Grosnij.
 Bibliografi
 Boghandleren i Kabul (2002)
 Hundrede og en dag (2003)
 Englen i Grosnij (2006)
 To søstre (2016)
 Referencer
 Journalister fra Norge
 Faglitterære forfattere fra Norge
 Personer fra Oslo
 Norsksprogede forfattere fra Norge
 Modtagere af Bokhandlerprisen


text:
L 56/8 SV Europeiska unionens officiella tidning 28.2.2009
 AVTAL
 mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Kinas regering om narkotikaprekursorer och
 ämnen som ofta används vid olaglig framställning av narkotika eller psykotropa ämnen
 EUROPEISKA GEMENSKAPEN,
 nedan kallad gemenskapen,
 å ena sidan, och
 FOLKREPUBLIKEN KINAS REGERING,
 nedan kallad den kinesiska regeringen,
 å andra sidan,
 nedan kallade avtalsslutande parterna,
 SOM HANDLAR INOM RAMEN FÖR Förenta nationernas konvention från 1988 mot olaglig hantering av narkotika och
 psykotropa ämnen, undertecknad den 20 december 1988 i Wien, nedan kallad 1988 års konvention, och i enlighet med
 gällande rättsbestämmelser i Folkrepubliken Kina och i gemenskapens medlemsstater,
 SOM ÄR FAST BESLUTNA att förebygga och bekämpa olaglig framställning av narkotika och psykotropa ämnen genom
 att förhindra avledning av narkotikaprekursorer och ämnen som ofta används vid sådan framställning (nedan kallade
 narkotikaprekursorer),
 SOM BEAKTAR artikel 12 i 1988 års konvention,
 SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att internationell handel kan användas för avledning av narkotikaprekursorer och att det är
 nödvändigt att mellan de berörda regionerna ingå och genomföra avtal genom vilka ett omfattande samarbete upprättas
 och, i synnerhet, export- och importkontroller sammankopplas,
 SOM KONSTATERAR att narkotikaprekursorer huvudsakligen och i stor omfattning används för lagliga ändamål och att
 den internationella handeln inte får hindras genom överdrivna övervakningsförfaranden,
 HAR BESLUTAT att ingå ett avtal rörande förhindrande av avledning av narkotikaprekursorer och ämnen som ofta
 används vid olaglig framställning av narkotika eller psykotropa ämnen,
 HAR ENATS OM FÖLJANDE.
 Artikel 1 — genom övervakning av handeln dem emellan med de nar
 kotikaprekursorer som avses i punkt 3, i avsikt att förhindra
 Avtalets räckvidd att sådana ämnen avleds för olagliga syften, och
 1. I detta avtal föreskrivs åtgärder för att stärka det administ
 rativa samarbetet mellan de avtalsslutande parterna i syfte att,
 utan att det påverkar den normala handeln och med vederbör
 ligt beaktande av industrins legitima intressen, förhindra avled — genom tillhandahållande av ömsesidigt administrativt bi
 ning av narkotikaprekursorer som ofta används vid olaglig stånd som tryggar en korrekt tillämpning av deras respektive
 framställning av narkotika eller psykotropa ämnen. lagstiftning om kontroll av handeln narkotikaprekursorer.
 3. Utan att det påverkar sådana ändringar som kan komma
 2. De avtalsslutande parterna ska för detta ändamål bistå att antas enligt artikel 10 ska detta avtal gälla de ämnen som
 varandra i enlighet med vad som anges i detta avtal, särskilt förtecknas i bilagorna till detta avtal.
 ---pagebreak--- 28.2.2009 SV Europeiska unionens officiella tidning L 56/9
 Artikel 2 narkotikaprekursorer till olaglig framställning av narkotika eller
 psykotropa ämnen och ska undersöka fall av förmodad avled
 Övervakning av handeln ning. De ska vid behov anta lämpliga förebyggande åtgärder för
 1. De avtalsslutande parterna ska på eget initiativ rådfråga att förhindra avledning.
 och informera varandra närhelst de har tillräckliga skäl att
 anta att narkotikaprekursorer kan komma att avledas till olaglig
 framställning av narkotika eller psykotropa ämnen, särskilt när
 det gäller import- eller exportsändningar av osedvanliga kvanti 2. Varje framställning om information eller förebyggande åt
 teter eller sändningar som sker under ovanliga omständigheter. gärder ska efterkommas i tid.
 3. Framställningar om administrativt bistånd ska handläggas i
 2. När det gäller de narkotikaprekursorer som förtecknas i
 enlighet med den anmodade avtalspartens lagar och andra för
 bilaga A till detta avtal ska den behöriga myndigheten hos den
 fattningar.
 exporterade avtalsparten sända en underrättelse före export till
 den behöriga myndigheten hos den importerade avtalsparten.
 Den importerande avtalspartens skriftliga svar ska lämnas
 inom 15 arbetsdagar efter mottagandet av meddelandet från 4. Vederbörligen bemyndigade tjänstemän från en avtalspart
 den exporterande avtalsparten. Om svar inte lämnas inom den får, om den andra avtalsparten går med på detta och på de
 perioden, ska detta anses likvärdigt med ett tillstånd att skicka villkor som den parten anger, vara närvarande vid undersök
 sändningen. En vägran ska anmälas skriftligen till den exporte ningar som genomförs på den andra avtalspartens territorium.
 rade avtalsparten inom denna period, med angivande av skälet
 för detta.
 5. De avtalsslutande parterna ska bistå varandra i syfte att
 underlätta tillhandahållande av bevisning på grundval av en
 3. När det gäller de narkotikaprekursorer som förtecknas i framställning om ömsesidigt administrativt bistånd.
 bilaga B till detta avtal ska den behöriga myndigheten hos den
 exporterande avtalsparten avgöra huruvida internationella kont-
 roller ska genomföras enligt dess nationella lagstiftning.
 6. Det administrativa bistånd som lämnas enligt denna artikel
 ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna om ömsesi
 digt bistånd i straffrättsliga frågor och ska inte gälla information
 4. De avtalsslutande parterna förbinder sig att snarast möjligt som erhålls med stöd av befogenheter som utövas på begäran
 skriftligen ge varandra respons på uppgifter som tillhandahållits av en rättslig myndighet, utom när överlämnandet av sådan
 eller åtgärder som begärts enligt denna artikel. information har godkänts av samma rättsliga myndighet.
 Artikel 3 7. En avtalspart får, från fall till fall och genom samråd, på
 begäran av den andra avtalsparten lämna information med av
 Inställande av en sändning seende på sådana ämnen som ofta används vid olaglig framställ
 ning av narkotika eller psykotropa ämnen, men inte omfattas av
 1. Utan att det påverkar ett eventuellt genomförande av tek
 detta avtal.
 niska åtgärder för verkställande ska sändningar inställas om det
 enligt endera avtalspartens åsikt finns tillräckliga skäl att anta att
 narkotikaprekursorer kan komma att avledas till olaglig fram
 ställning av narkotika eller psykotropa ämnen eller, i fall enligt Artikel 5
 artikel 2.2, om den importerande avtalsparten skriftligen begär
 att sändningen ska inställas och, vid behov, tillhandahåller be Informationsutbyte och konfidentialitet
 vismaterial och ser till att åtgärder vidtas inom fem arbetsdagar.
 1. Alla uppgifter som, oavsett i vilken form detta sker, över
 lämnas i enlighet med detta avtal ska, beroende på vilka be
 stämmelser som är tillämpliga hos respektive avtalspart, vara
 konfidentiella eller föremål för restriktioner med avseende på
 2. De avtalsslutande parterna ska inom ramen för sitt sam deras utlämnande och omfattas av officiell sekretess.
 arbete förse varandra med alla uppgifter som gäller förmodade
 avledningstransaktioner på grundval av en framställning om
 ömsesidigt administrativt bistånd.
 2. Personuppgifter får utbytas enbart om den avtalspart som
 mottar uppgifterna förbinder sig att skydda dessa på ett sätt
 som åtminstone motsvarar det sätt som är tillämpligt i det
 Artikel 4 särskilda fallet hos den avtalspart som lämnar uppgifterna. De
 Ömsesidigt administrativt bistånd avtalsslutande parterna ska för detta ändamål överlämna infor
 mation till varandra om de hos dem tillämpliga bestämmel
 1. De avtalsslutande parterna ska efter framställning förse serna, inbegripet gällande rättsbestämmelser i gemenskapens
 varandra med alla uppgifter som kan förhindra avledning av medlemsstater.
 ---pagebreak--- L 56/10 SV Europeiska unionens officiella tidning 28.2.2009
 3. Den information som erhållits i enlighet med detta avtal Artikel 7
 ska användas enbart för detta avtals syften. Om någon av de
 avtalsslutande parterna önskar använda sådan information för Tekniskt och vetenskapligt samarbete
 andra syften, ska den parten inhämta ett skriftligt förhandsmed De avtalsslutande parterna ska samarbeta för att identifiera nya
 givande från den myndighet som tillhandahöll informationen. avledningsmetoder och lämpliga motåtgärder, inbegripet tek
 Sådan användning ska då omfattas av de restriktioner som niskt samarbete och särskilda utbildnings- och utbytesprogram
 denna myndighet har fastställt. för berörda tjänstemän, för att stärka de administrativa struktu
 rerna och verkställandestrukturerna på detta område och för att
 främja samarbetet med handeln och industrin.
 4. Att i förfaranden som inletts på grund av att lagstiftning
 om sådana narkotikaprekursorer som avses i artikel 3 inte har
 följts använda information som erhållits i enlighet med detta Artikel 8
 avtal ska anses svara mot detta avtals syften. De avtalsslutande
 parterna får därför i förfaranden som bevis använda den infor Genomförandeåtgärder
 mation de har erhållit och de handlingar de har tagit del av i 1. Kina, Europeiska kommissionen och varje medlemsstat i
 enlighet med bestämmelserna i detta avtal. Vid användning av gemenskapen ska utse en behörig myndighet var som ska sam
 bevismaterial krävs ett förhandsmedgivande från den behöriga ordna genomförandet av detta avtal. Dessa myndigheter ska
 myndighet som lämnat denna information eller givit tillgång till kommunicera direkt med varandra för detta avtals syften.
 handlingarna.
 2. De avtalsslutande parterna ska rådgöra med varandra och
 Artikel 6 informera varandra om de närmare genomföranderegler som
 antas i enlighet med bestämmelserna i detta avtal.
 Undantag från skyldigheten att lämna bistånd
 1. Bistånd får nekas eller göras avhängigt av att vissa villkor
 eller krav uppfylls i de fall då en avtalspart anser att bistånd
 Artikel 9
 enligt detta avtal skulle
 Gemensam uppföljningsgrupp
 1. Härmed inrättas en gemensam uppföljningsgrupp, nedan
 a) riskera att kränka suveräniteten hos Folkrepubliken Kina eller kallad den gemensamma uppföljningsgruppen, i vilken de avtalsslu
 hos en medlemsstat i gemenskapen som anmodats att lämna tande parterna ska vara företrädda.
 bistånd enligt detta avtal, eller
 2. Den gemensamma uppföljningsgruppen ska fatta sina be
 b) riskera att skada allmän ordning, säkerhet eller andra väsent slut i samförstånd.
 liga intressen, särskilt i de fall som avses i artikel 5.2, eller
 3. Den gemensamma uppföljningsgruppen ska sammanträda
 c) inkräkta på en industri-, affärs- eller yrkeshemlighet. vid behov, och dagen, platsen och programmet ska fastställas i
 samförstånd.
 2. Biståndet får uppskjutas av den anmodade myndigheten
 Extraordinarie möten i den gemensamma uppföljningsgruppen
 med den motiveringen att det skulle påverka en pågående un
 får sammankallas i samförstånd mellan de avtalsslutande par
 dersökning, ett pågående domstolsförfarande eller ett annat för
 terna.
 farande. I så fall ska den anmodade myndigheten samråda med
 den begärande myndigheten för att fastställa om bistånd kan
 lämnas på de villkor som den anmodade myndigheten eventu
 ellt kräver. Artikel 10
 Den gemensamma uppföljningsgruppens roll
 1. Den gemensamma uppföljningsgruppen ska förvalta detta
 3. Om den begärande myndigheten söker sådant bistånd
 avtal och se till att det genomförs på rätt sätt. Den ska i detta
 som den själv inte skulle kunna tillhandahålla om den hade
 syfte
 fått en sådan framställning, ska den ange detta i sin framställ
 ning. Det ankommer då på den anmodade myndigheten att
 avgöra hur den ska förhålla sig till en sådan framställning.
 — informeras av de avtalsslutande parterna om deras erfaren
 heter av att tillämpa detta avtal,
 4. I de fall som avses i denna artikel ska den begärande
 myndigheten snarast underrättas om den anmodade myndighe
 tens beslut och skälen för detta. — fatta beslut i de fall som avses i punkt 2,
 ---pagebreak--- 28.2.2009 SV Europeiska unionens officiella tidning L 56/11
 — undersöka och utveckla åtgärder för tekniskt samarbete, och ning bestämmelserna i sådana avtal är oförenliga med bestäm
 melserna i detta avtal.
 — undersöka och utveckla andra möjliga former av samarbete.
 3. Vad gäller frågor som rör detta avtals tillämplighet ska de
 avtalsslutande parterna samråda med varandra för att lösa frå
 2. Den gemensamma uppföljningsgruppen får fatta beslut gorna inom ramen för den gemensamma uppföljningsgruppen.
 om ändringar av bilagorna A och B i samförstånd. De avtals
 slutande parterna ska genomföra sådana beslut i enlighet med
 sin egen lagstiftning. 4. De avtalsslutande parterna ska också till varandra anmäla
 alla åtgärder som de vidtar tillsammans med andra länder i fråga
 om kontrollerade ämnen.
 3. Den gemensamma uppföljningsgruppen får utfärda re
 kommendationer till de avtalsslutande parterna om
 Artikel 12
 Ikraftträdande
 a) andra ändringar av detta avtal, och
 De avtalsslutande parterna ska till varandra skriftligen anmäla
 att de har avslutat de interna rättsliga förfaranden som krävs för
 b) åtgärder som krävs för tillämpningen av detta avtal. att detta avtal ska träda i kraft. Detta avtal träder i kraft 60
 dagar efter den dag då den sista skriftliga anmälan mottas.
 Artikel 11
 Artikel 13
 Andra skyldigheter som följer av andra avtal
 Varaktighet och uppsägning
 1. Med beaktande av gemenskapens och medlemsstaternas
 respektive befogenheter ska bestämmelserna i detta avtal 1. Detta avtal ska ingås för en period av fem år och kommer,
 om inte någon av de avtalsslutande parterna skriftligen under
 rättar den andra avtalsslutande parten om sin avsikt att säga
 — inte inverka på de avtalsslutande parternas skyldigheter en upp avtalet minst sex månader före utgången av denna period,
 ligt andra internationella avtal eller konventioner, att förlängas automatiskt med på varandra följande perioder av
 fem år.
 — inte inverka på utbytet mellan Europeiska kommissionens
 enheter och berörda enheter i gemenskapens medlemsstater 2. Detta avtal får ändras i samförstånd mellan de avtalsslu
 av sådan information som erhållits i enlighet med detta avtal tande parterna.
 som kan vara av intresse för gemenskapen.
 Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska,
 2. Utan hinder av bestämmelserna i punkt 1 ska bestämmel engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska,
 serna i detta avtal ha företräde framför bestämmelserna i sådana litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, ru
 bilaterala avtal om narkotikaprekursorer och andra ämnen som mänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska,
 ofta används vid olaglig framställning av narkotika eller psyko ungerska och kinesiska språken, vilka alla texter är lika giltiga.
 tropiska ämnen som ingåtts eller kan komma att ingås mellan Vid skiljaktiga tolkningar av detta avtal ska de engelska och
 enskilda medlemsstater och Folkrepubliken Kina i den utsträck kinesiska texterna gälla.
 ---pagebreak--- L 56/12 SV Europeiska unionens officiella tidning 28.2.2009
 Съставено в Брюксел на тридесети януари две хиляди и девета година.
 Hecho en Bruselas, el treinta de enero de dos mil nueve.
 V Bruselu dne třicátého ledna dva tisíce devět.
 Udfærdiget i Bruxelles den tredivte januar to tusind og ni.
 Geschehen zu Brüssel am dreißigsten Januar zweitausendneun
 Kahe tuhande üheksanda aasta jaanuarikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.
 Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Ιανουαρίου δύο χιλιάδες εννιά.
 Done at Brussels on the thirtieth day of January in the year two thousand and nine.
 Fait à Bruxelles, le trente janvier deux mille neuf.
 Fatto a Bruxelles, addì trenta gennaio duemilanove.
 Briselē, divtūkstoš devītā gada trīsdesmitajā janvārī.
 Priimta du tūkstančiai devintų metų sausio trisdešimtą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év január harmincadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta’ Jannar tas-sena elfejn u disgħa.
 Gedaan te Brussel, de dertigste januari tweeduizend negen.
 Sporządzono w Brukseli, dnia trzydziestego stycznia roku dwa tysiące dziewiątego.
 Feito em Bruxelas, em trinta de Janeiro de dois mil e nove.
 Încheiat la Bruxelles, la treizeci ianuarie două mii nouă.
 V Bruseli tridsiateho januára dvetisícdeväť.
 V Bruslju, dne tridesetega januarja leta dva tisoč devet.
 Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä tammikuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.
 Som skedde i Bryssel den trettionde januari tjugohundranio.
 ---pagebreak--- 28.2.2009 SV Europeiska unionens officiella tidning L 56/13
 За Европейската общност
 Por la Comunidad Europea
 Za Evropské společenství
 For Det Europæiske Fællesskab
 Für die Europäische Gemeinschaft
 Euroopa Ühenduse nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
 For the European Community
 Pour la Communauté européenne
 Per la Comunità europea
 Eiropas Kopienas vārdā
 Europos bendrijos vardu
 Az Európai Közösség részéről
 Għall-Komunitá Ewropea
 Voor de Europese Gemeenschap
 W imieniu Wspólnoty Europejskiej
 Pela Comunidade Europeia
 Pentru Comunitatea Europeană
 Za Európske spoločenstvo
 Za Evropsko skupnost
 Euroopan yhteisön puolesta
 För Europeiska gemenskapen
 От името на правителството на Киtайската народна република
 Por el Gobierno de la República Popular China
 Za vládu Čínské lidové republiky
 For Folkerepublikken Kinas regering
 Im Namen der Regierung der Volksrepublik China
 Hiina Rahvavabariigi valitsuse nimel
 Για την κυβέρνηση της Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας
 For the Government of the People’s Republic of China
 Pour le gouvernement de la République populaire de Chine
 Per il governo della Repubblica popolare cinese
 Ķīnas Tautas Republikas vārdā
 Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės vardu
 A Kínai Népköztársaság kormánya részéről
 Għall-Gvern tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina
 Voor de Regering van de Volksrepubliek China
 W imieniu rządu Chińskiej Republiki Ludowej
 Pelo Governo da República Popular da China
 Pentru Guvernul Republicii Populare Chineze
 Za vládu Čínskej ľudovej republiky
 Za Vlado Ljudske republike Kitajske
 Kiinan kansantasavallan hallituksen puolesta
 På Folkrepubliken Kinas regering vägnar
 ---pagebreak--- L 56/14 SV Europeiska unionens officiella tidning 28.2.2009
 BILAGA A
 Ämnen som omfattas av de åtgärder som avses i artikel 2.2
 N-Acetylantranilsyra
 Ättiksyraanhydrid
 Antranilsyra
 Efedrin
 Efedraextrakt
 Ergometrin
 Ergotamin
 Isosafrol
 Lysergsyra
 3,4-metylendioxifenyl-2-propanon
 Norefedrin
 Fenylättiksyra
 1-fenyl-2-propanon
 Piperonal
 Kaliumpermanganat
 Pseudoefedrin
 Safrol
 Safrolmättade oljor
 Anmärkning: Förteckningen över ämnena måste alltid omfatta en hänvisning till salter av ämnena, där så är tillämpligt.
 BILAGA B
 Ämnen som omfattas av de åtgärder som avses i artikel 2.3
 Aceton
 Etyleter
 Saltsyra
 Etylmetylketon
 Piperidin
 Svavelsyra
 Toluen


text:
Itsenäinen Keskiluokka oli professori Esa Kaitilan ja tämän liittolaisten perustama puolue, joka toimi vuosina 1949–1951. Monet puolueaktiivit olivat 1930-luvulla toimineet isänmaallisissa liikkeissä ja kansalaisjärjestöissä, kuten Akateemisessa Karjala-Seurassa. Puolueen kasvualusta oli sodan jälkeinen virkamiehistön syvä palkkakuoppa.
 Alkuvuonna 1950 Itsenäinen Keskiluokka osallistui presidentin valitsijamiesvaaleihin Paasikiven tukijoukoissa. Puolue asetti ehdokkaita Uudenmaan vaalipiirissä ja sai läpi johtajansa Kaitilan. Puolueen ehdokkaat keräsivät 9 152 ääntä. Itsenäinen Keskiluokka osallistui myös lokakuun 1950 kunnallisvaaleihin joillakin paikkakunnilla, ja se solmi vaaliliittoja ainakin edistyspuolueen kanssa. Varsinkin kokoomus hyökkäsi vaalikampanjassaan uutta puoluetta vastaan; korostaen, että se oli keskiluokan tärkein puolue.
 Helmikuussa 1951 puolue sulautui Suomen Kansanpuolueeseen, jossa se sai aluksi haltuunsa yhden varapuheenjohtajapaikan. Kesällä 1951 IK:n johtohenkilöt osallistuivat ensimmäistä kertaa eduskuntavaaleihin, ja Kaitila nousi kansanpuolueen edustajaksi.
 Lähteet
 Entiset suomalaiset puolueet


text:
 Важна правна забележка
 |
 21996D0725(02)
 Официален вестник n° L 186 , 25/07/1996 стр. 0075 - 0075 специално чешко издание глава 11 том 02 стр. 26 - 26 специално испанско издание глава 11 том 02 стр. 26 - 26 специално унгарско издание глава 11 том 02 стр. 26 - 26 специално литвийско издание глава 11 том 02 стр. 26 - 26 LV.ES глава 11 том 02 стр. 26 - 26 MT.ES глава 11 том 02 стр. 26 - 26 PL.ES глава 11 том 02 стр. 26 - 26 SK.ES глава 11 том 02 стр. 26 - 26 специално словенско издание глава 11 том 02 стр. 26 - 26
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 23/96от 26 април 1996 годиназа изменение на приложение II (Технически правила, стандарти, изпитване и сертифициране) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокол за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, оттук нататък наричано "Споразумението, и по-специално член 98 от него,"като има предвид, че приложение II към споразумението е изменено по силата на Решение No 14/96 на Съвместния комитет на ЕИП [1];като има предвид, че Директива 95/45/ЕО на Комисията от 26 юли 1995 г. за определяне на специфични критерии за чистота на оцветителите, които са предназначени за влагане в храни [2], трябва да бъде включена в Споразумението,РЕШИ:Член 11. Добавя се следното тире в точка 1 (362 L 2645: Директива на Съвета от 23 октомври 1962 г.) от глава XII на приложение II към Споразумението:- "— 395 L 0045: Директива 95/45/ЕО на Комисията от 26 юли 1995 г. (ОВ L 226, 22.9.1995 г., стр. 1)."2. Добавя се следната точка след точка 46.A (Директива 95/31/ЕО на Комисията) в глава XII на приложение II към Споразумението:"46. B 395 L 0045: Директива 95/45/ЕО на Комисията от 26 юли 1995 г. за определяне на специфични критерии за чистота на оцветителите, които са предназначени за влагане в храни (ОВ L 226, 22.9.1995 г., стр. 1)."Член 2Текстовете на Директива 95/45/ЕО на исландски и норвежки език, които са приложени към съответните езикови версии на настоящото решение, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 1 май 1996 г., при условие че всички нотификации съгласно член 103, параграф 1 от споразумението са представени пред Съвместния комитет на ЕИП.Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейските общности.Съставено в Брюксел на 26 април 1996 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателP. Benavides[1] ОВ L 124, 23.5.1996 г., стр. 16.[2] ОВ L 226, 22.9.1995 г., стр. 1.--------------------------------------------------


text:
 6.9.2012
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 240/4
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 800/2012 VAN DE COMMISSIE
 van 5 september 2012
 tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad van 22 oktober 2007 houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en specifieke bepalingen voor een aantal landbouwproducten („integrale-GMO-verordening”) (1),
 Gezien Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 van de Commissie van 7 juni 2011 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad, wat de sectoren groenten en fruit en verwerkte groenten en fruit betreft (2), en met name artikel 136, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 zijn, op grond van de resultaten van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde, de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in bijlage XVI, deel A, bij die verordening zijn vermeld, de forfaitaire waarden bij invoer uit derde landen vaststelt.
 (2)
 De forfaitaire invoerwaarde wordt elke dag berekend overeenkomstig artikel 136, lid 1, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011, met inachtneming van de variabele gegevens voor die dag. Bijgevolg moet deze verordening in werking treden op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in artikel 136 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 5 september 2012.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Directeur-generaal Landbouw en Plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 299 van 16.11.2007, blz. 1.
 (2) PB L 157 van 15.6.2011, blz. 1.
 BIJLAGE
 Forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 (EUR/100 kg)
 GN-code
 Code derde landen (1)
 Forfaitaire invoerwaarde
 0702 00 00
 MK
 75,0
 TR
 76,8
 ZZ
 75,9
 0707 00 05
 MK
 20,0
 TR
 116,3
 ZZ
 68,2
 0709 93 10
 TR
 106,2
 ZZ
 106,2
 0805 50 10
 AR
 95,0
 BO
 100,6
 CL
 88,4
 TR
 97,0
 UY
 78,9
 ZA
 95,6
 ZZ
 92,6
 0806 10 10
 BA
 57,5
 CL
 196,9
 EG
 210,9
 TN
 175,3
 TR
 128,7
 ZZ
 153,9
 0808 10 80
 AR
 114,4
 BR
 93,9
 CL
 127,7
 NZ
 126,9
 US
 185,0
 ZA
 101,2
 ZZ
 124,9
 0808 30 90
 CN
 78,2
 TR
 125,6
 ZA
 125,4
 ZZ
 109,7
 0809 30
 TR
 158,3
 ZZ
 158,3
 0809 40 05
 BA
 60,5
 HR
 73,9
 IL
 65,1
 XS
 91,2
 ZZ
 72,7
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 1833/2006 van de Commissie (PB L 354 van 14.12.2006, blz. 19). De code „ZZ” staat voor „overige oorsprong”.


text:
The Real Estate Regulatory Agency (RERA; ) is a government agency to regulate the real estate sector in Dubai, the governmental Dubai Land Department. It's a head agency which forms, regulates and authorizes the real estate sector in Dubai. RERA was founded on 31 July 2007 by His Highness Sheikh Mohammed Bin Rashid Al Maktoum, Vice President and Prime Minister of the United Arab Emirates and Ruler of Dubai.
 Aims of founding
 To set policies and plans in the real estate sector in Dubai in order to increase foreign investments. RERA is a part of Dubai Land Resources Department. The agency has its own financial and administrative independence with full legal authority to regulate the real estate sector in Dubai.
 RERA provides transparence and effectiveness of legal framework, when everyone involved in the property market can conduct a business. In this concept RERA aims to develop an on-line society for investors, developers and buyers, as well as for supporting sectors (banks, law firm and insurance companies) could cooperate with each other and with RERA.
 Responsibilities
 licensing all real estate activities
 managing real estate developers' trust account
 licensing real estate agents
 regulating and registering rental agreements
 regulating and supervising the owners associations
 regulating real estate advertisements in the Mass media
 regulating and licensing real estate exhibitions
 publishing studies for the sector
 enhancing national participation in the real estate sector
 RERA also informs people on regulatory acts when buying and renting the real estate in Dubai. Land resources can be in security until the building up is finished. The land can be divided but only after a certain approval according local planning. The land given cannot be either bought nor sold until the written direction of His Highness Sheikh Mohammed Bin Rashed Al Maktoum is received. According to the policy of confidentiality the Dubai Land Department doesn't publish any information about its clients. Information about the land conditions can be given when the Dubai Land Department studies the condition of Land relations.
 In November 2013, Dubai Land Department launched an online real estate portal designed for sale, rental and auctions of properties, as well as for exchanging private and public real estate information.
 Management
 The director of the agency is Marwan Bin Galita.
 Approved developers
 List of the approved developers can be found on the Dubai Land Department website
 See also
 Ajman Real Estate Regulatory Agency
 References
 Government agencies of Dubai
 Real estate in the United Arab Emirates


text:
 7.9.2006
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 245/9
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. 62/2006
 z 2. júna 2006,
 ktorým sa mení a dopĺňa príloha XIII (Doprava) k Dohode o EHP
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú Protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Príloha XIII k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 35/2006 z 10. marca 2006 (1).
 (2)
 Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 884/2004/ES z 29. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1692/96/ES o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (2), opravené v Ú. v. EÚ L 201, 7.6.2004, s. 1, sa má začleniť do dohody.
 (3)
 V rozhodnutí č. 884/2004/ES sa odkazuje na smernicu Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (3), nariadenie Rady (ES) č. 1164/94 zo 16. mája 1994, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond (4), a nariadenie Rady (ES) č. 1267/1999 z 21. júna 1999 o vytvorení nástroja štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (5), ktoré nie sú začlenené do dohody.
 (4)
 V rozhodnutí č. 884/2004/ES sa odkazuje na nariadenie Rady (ES) č. 2236/95 z 18. septembra 1995 stanovujúce všeobecné pravidlá poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych sietí (6), vo vzťahu ku ktorému je spolupráca zmluvných strán obmedzená na oblasť transeurópskych telekomunikačných sietí,
 ROZHODOL TAKTO:
 Článok 1
 Bod 5 (rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES) prílohy XIII k dohode sa mení a dopĺňa takto:
 1.
 Dopĺňa sa táto zarážka:
 „—
 32004 D 0884: rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 884/2004/ES z 29. apríla 2004 (Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1) opravené v Ú. v. EÚ L 201, 7.6.2004, s. 1.“
 2.
 Znenie úpravy (h) sa nahrádza týmto:
 „v článku 8 ods. 1 sa slová ‚a uplatňovať smernice 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva a 92/43/EHS’ neuplatňujú;“
 3.
 V znení úpravy (i) výraz „2.26. Island“ sa nahrádza výrazom „2.16. Island“ a výraz „2.27. Nórsko“ sa nahrádza výrazom „2.17. Nórsko“.
 4.
 V znení úpravy (j) výraz „3.24. Nórsko“ sa nahrádza výrazom „3.16. Nórsko“.
 5.
 V znení úpravy (k) výraz „(Letiská)“ sa nahrádza výrazom „(Siete letísk)“, výraz „6.18. Island“ sa nahrádza výrazom „6.8. Island“ a výraz „6.19. Nórsko“ sa nahrádza výrazom „6.9. Nórsko“.
 Článok 2
 Znenie rozhodnutia č. 884/2004/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré bude uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 3. júna 2006 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (7).
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 2. júna 2006
 Za Spoločný výbor EHP
 Predseda
 R. WRIGHT
 (1) Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2006, s. 53.
 (2) Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1.
 (3) Ú. v. ES L 103, 25.4.1979, s. 1.
 (4) Ú. v. ES L 130, 25.5.1994, s. 1.
 (5) Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 73.
 (6) Ú. v. ES L 228, 23.9.1995, s. 1.
 (7) Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.