type: wikipedia

text:
Cavadas puede referirse a:
 Cavadas (Villardevós), lugar de la parroquia de Osoño, concello de Vilardevós.
 As Cavadas (Abadín), lugar de la parroquia de Fanoi, concello de Abadín.
 As Cavadas (Arbo), lugar de la parroquia de Mourentán, concello de Arbo.
 As Cavadas (Oroso), lugar de la parroquia de Oroso, concello de Ls Cañiza.
 As Cavadas (Valeixe), lugar de la parroquia de Valeixe, concello de La Cañiza.
 As Cavadas (Cerceda), lugar de la parroquia de Rodís, concello de Cerceda.
 As Cavadas (Crecente), lugar de la parroquia de Vilar, concello de Crecente.
 As Cavadas (Lugo), lugar de la parroquia de San Xoán do Alto, concello de Lugo.
 As Cavadas (Mondariz), lugar de la parroquia de Vilar, concello de Mondariz.
 As Cavadas (Otero de Rey), lugar de la parroquia de Vilela, concello de Otero de Rey.
 As Cavadas (Porriño), lugar de la parroquia de Atios, concello de Porriño.
 As Cavadas (Germade), lugar de la parroquia de Xermade, concello de Germade.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 2022.4.4.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 105/3
 A BIZOTTSÁG (EU) 2022/525 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2022. április 1.)
 a pilóta nélküli légi járművekkel végzett műveletekre vonatkozó szabályokról és eljárásokról szóló (EU) 2019/947 végrehajtási rendelet egyes nyelvi változatainak helyesbítéséről
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikkére,
 mivel:
 (1)
 Az (EU) 2019/947 bizottsági végrehajtási rendelet (2) portugál nyelvű változata a 11. cikk (5) bekezdésének a) pontjában, valamint a melléklet 1. függeléke I. fejezete A. függeléke 1. a) pontjának viii. alpontjában és a melléklet 3. függeléke 4. b) pontjában olyan hibákat tartalmaz, amelyek megváltoztatják a rendelkezés jelentését.
 (2)
 Az (EU) 2019/947 végrehajtási rendelet német nyelvű változata a 14. cikk (5) bekezdése a) pontjának i. alpontjában olyan hibát tartalmaz, amely megváltoztatja a rendelkezés jelentését.
 (3)
 Az (EU) 2019/947 végrehajtási rendelet német és portugál nyelvű változatát ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti.
 (4)
 Tekintettel arra, hogy valamennyi gazdasági szereplő számára azonos versenyfeltételeket kell biztosítani, tekintettel továbbá a belső piac integritásához fűződő kiemelkedően fontos érdekre, valamint a jogbiztonság szükségességére, ezt a rendeletet 2020. december 31-től kell alkalmazni.
 (5)
 Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikke szerint létrehozott bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 (a magyar változatot nem érinti)
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2020. december 31-től kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2022. április 1-jén.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 212., 2018.8.22., 1. o.
 (2) A Bizottság (EU) 2019/947 végrehajtási rendelete (2019. május 24.) a pilóta nélküli légi járművekkel végzett műveletekre vonatkozó szabályokról és eljárásokról (HL L 152., 2019.6.11., 45. o.).


type: caselaw

text:
 27.3.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 80/7
 Odwołanie od wyroku Sądu Pierwszej Instancji (pierwsza izba) wydanego w dniu 29 września 2009 r. w sprawach połączonych T-225/07 i T-364/07 Thomson Sales Europe przeciwko Komisji wniesione w dniu 3 grudnia 2009 r. przez Thomson Sales Europe
 (Sprawa C-498/09 P)
 2010/C 80/13
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Wnosząca odwołanie: Thomson Sales Europe (przedstawiciele: F. Goguel i F. Foucault, adwokaci)
 Druga strona postępowania: Komisja Europejska
 Żądania wnoszącego odwołania
 —
 uchylenie wyroku Sądu z dnia 29 września 2009 r.,
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji Komisji Europejskiej REM nr 03/05 z dnia 7 maja 2007 r.,
 —
 obciążenie Komisji kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Wnosząca odwołanie podnosi na jego poparcie trzy zarzuty.
 W zarzucie pierwszym wnosząca odwołanie podnosi, że Sąd naruszył zasady dotyczące kompetencji wyrażone w art. 225 WE, gdyż wydał orzeczenie co do istoty sprawy w przedmiocie jej wniosku o stwierdzenie nieważności pisma Komisji z dnia 20 lipca 2007 r., w którym nie potwierdzono możliwości skorzystania z odstąpienia od pokrycia retrospektywnego należności celnych przywozowych nałożonych na odbiorniki telewizji kolorowej produkowane w Tajlandii, podczas gdy Sąd orzekł uprzednio, że rzeczony wniosek jest niedopuszczalny, z uwagi na fakt, że powyższe pismo nie może wywoływać skutków prawnych.
 W zarzucie drugim wnosząca odwołanie twierdzi, że Sąd naruszył prawo do obrony i popełnił oczywisty błąd w zakresie kwalifikacji prawnej okoliczności faktycznych, gdyż, po pierwsze, oddalił jej wniosek o udostępnienie stronom wszystkich dowodów i, po drugie, orzekł, że Thomson dopuściła się oczywistego zaniedbaniem, w zakresie w jakim jako doświadczony podmiot gospodarczy, powinna była zwrócić się do Komisji o szczegółowe informacje co do możliwości zgłaszania odiorników telewizji kolorowej produkowanych w Tajlandii jako pochodzących z tego państwa, po tym jak rozpoczęła zaopatrywanie się w kineskopy pochodzące z Korei i Malezji.
 W zarzucie trzecim obejmującym dwie części, Thomson powołuje się na naruszenie przez Sąd art. 239 kodeksu celnego (1) dotyczącego możliwości całkowitego lub częściowego zwrotu uiszczonych przywozowych i wywozowych należności celnych lub też umorzenia kwoty długu celnego. Wnosząca odwołanie podnosi, po pierwsze, że Sąd naruszył prawo, w zakresie w jakim oddalił jej skargę badając wyłącznie przesłankę dotyczącą braku oszustwa lub zaniedbania, bez uprzedniego zbadania przesłanki dotyczącej zaistnienia szczególnej sytuacji.
 Po drugie, Sąd popełnił błąd w zakresie kwalifikacji prawnej okoliczności faktycznych, a zatem naruszył prawo uznając, że przesłanki umorzenia z art. 239 kodeksu celnego nie były spełnione. Zdaniem wnoszącej odwołanie spełniała ona wymogi ustanowione w tym przepisie, ponieważ okoliczności w niniejszej prawie stanowiły o zaistnieniu szczególnej sytuacji, w zakresie w jakim Komisja zmieniał praktykę dokonując wykładni odpowiednich przepisów nie informując o tym w odpowiedni sposób podmiotów gospodarczych.
 Thomson twierdzi ponadto, że nie miała żadnych wątpliwości co do prawidłowości jej transakcji, gdyż była przekonana, że do całej jej produkcji zastosowanie znajdzie wyłącznie jedno cło antydumpingowe, ustalone praktycznie w porozumieniu z Komisją. Nie można było zatem uznać, że dopuściła się ona zaniedbania.
 (1) Rozporządzenia Rady (EWG) nr 2913/92 z dnia 12 października 1992 r. ustanawiające Wspólnotowy kodeks celny (Dz.U. L 302, s. 1).


text:
 24.11.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 283/11
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Izteikts ar Corte d'appello di Milano (Itālija) 2007. gada 22. augusta rīkojumu — Marco Gambazzi/DaimlerChrysler Canada Inc., CIBC Mellon Trust Company
 (Lieta C-394/07)
 (2007/C 283/19)
 Tiesvedības valoda — itāļu
 Iesniedzējtiesa
 Corte d'appello di Milano
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītājs: Marco Gambazzi
 Atbildētājas: DaimlerChrysler Canada Inc., CIBC Mellon Trust Company
 Prejudiciālie jautājumi
 1)
 Vai tās valsts tiesa, kurā ir prasīts izpildīt spriedumu, var, pamatojoties uz Briseles Konvencijas 27. panta 1. punktā ietverto sabiedriskās kārtības klauzulu, ņemt vērā to, ka tās valsts tiesa, kas pasludināja spriedumu, liedza lietas dalībniekam, kuram spriedums bija nelabvēlīgs un kurš piedalījās tiesvedībā, iespēju jebkādā veidā aizstāvēties pēc rīkojuma par neļaušanu viņam piedalīties tiesvedībā izdošanas, kā minēts iepriekš?
 2)
 vai arī šī noteikuma interpretācija, ņemot vērā principus, kas var tikt izsecināti no Konvencijas 26. un turpmākajiem pantiem saistībā ar spriedumu savstarpēju atzīšanu un izpildi Kopienā, liedz valsts tiesai uzskatīt, ka tāda civilprocesa norise, kurā lietas dalībnieks nevar izmantot savas tiesības uz lietas taisnīgu izskatīšanu, jo tiesa ir pieņēmusi rīkojumu par neļaušanu viņam piedalīties tiesvedībā sakarā ar to, ka viņš neizpildīja pašas tiesas rīkojumu, ir sabiedriskās kārtības pārkāpums 27. panta 1. punkta izpratnē?


text:
Kirgizistan (, Kyrgyzstan, , Kirgizija), tudi Kirgizija, uradno Kirgiška republika, je celinska država in leži v gorah v Srednji Aziji. Na vzhodu meji na Kitajsko, na severu na Kazahstan, na jugozahodu na Tadžikistan ter na zahodu na Uzbekistan. Njeno glavno mesto je Biškek.
 Etimologija
 Beseda »Kyrgyz« naj bi bila izpeljana iz turške besede za »40«, v zvezi s štiridesetimi klani iz Manasa in legendarnim junakom, ki je združil štirideset regionalnih klanov proti Ujgurom. Dobesedno to pomeni »Nas je 40«. V začetku 9. stoletja so Ujguri obvladovali velik del Srednje Azije (vključno z današnjim Kirgizistanom), Mongolijo ter del Rusije in Kitajske. 40-žarkov na zastavi Kirgizistana pomeni teh štirideset plemen. Grafični element v središču sonca prikazuje leseni venec na jurti - prenosnem bivališču nomadov v stepah Srednje Azije.
 Prebivalstvo
 Demografija
 V Kirgizistanu živi preko pet milijonov ljudi. Po starostni strukturi je 34,4 % mlajših od 15 let in 6,2 % starejših od 65 let. Samo okoli 33,9 % prebivalstva živi v urbanih področjih, povprečno živi 25 ljudi/km2.
 Etnične skupine
 Najpomembnejša etnična skupina v državi so Kirgizi in jih je 71,7 %. Sledijo Rusi s 7,2 %; Uzbeki 14,3 %; Dungani (etnična skupina kitajskih muslimanov) 1,1 %; Ujguri 0,9 %; Tadžiki 0,9 %, Tatari 0,5 %; in majhna skupnost Nemcev 0,3 % ter druge skupine (vse podatki 2011). Kirgizi so potomci nomadskih plemen, gojiteljev ovc, konj in jakov, ki so živeli v okroglih šotorih imenovanih jurta. Ta nomadska tradicija sezonsko deluje še danes, ko se v poletnih mesecih cele družine preselijo na planine na pašo. Uzbeki in Tadžiki tradicionalno kmetujejo na nižje ležečih namakanih zemljiščih v Ferganski dolini.
 Kirgizistan je doživel izrazito spremembo v svoji etnični sestavi ob osamosvojitvi. Delež etničnega Kirgiškega prebivalstva se je povečal z okoli 50 % leta 1979 na skoraj 70 % v letu 2007, medtem ko se je delež evropskih etničnih skupin (Rusi, Ukrajinci in Nemci), kot tudi Tatarov zmanjšal s 35 % na približno 10 %. Od leta 1991 dalje se je večje število Nemcev, ki jih je bilo leta 1989 še okoli 101.000, izselilo v Nemčijo. Med letoma 1991 in 2002 se je skupaj izselilo več kot 600.000 ljudi in etnične manjšine so se zmanjšale s 47 % na 33 %.
 Jeziki
 Kirgiščina je član turške skupine jezikov in je bila do dvajsetega stoletja zapisana v arabski abecedi. Zapis v latinici je bil uveden in sprejet leta 1928, leta 1941 pa ga je zamenjala cirilica. Na splošno ljudje po vsej državi razumejo in govorijo rusko, razen na nekaterih odročnih gorskih območjih. Ruščina je drugi uradni jezik v državi in je materni jezik večine prebivalcev Biškeka. Tudi večina poslovnih in političnih zadev se vrši v ruščini. Do nedavna je bila kirgiščina jezik, ki ga ljudje govorijo doma in se je le redko uporabljala ob uradnih ali drugih dogodkih. Danes pa že večina parlamentarnih srečanj poteka v kirgiščini s simultanim prevajanjem.
 Religija
 V Kirgizistanu je 80 % prebivalstva muslimanske vere (suniti), 17 % ruske pravoslavne vera in 3 % drugih religij. Manjšina etničnih Nemcev (skupnost s približno 600 člani) je krščanska. Nekaj je še animistične tradicije, nekaj je tudi vplivov budizma (vezanje molilnih zastavic na sveta drevesa). Obstaja tudi manjše število Židov, večina pa je po razpadu Sovjetske zveze pobegnila v druge države, predvsem Združene države Amerike in Izrael. Danes je Kirgizistan uradno laična država, čeprav ima islam velik vpliv tudi v politiki.
 Geografija
 Država leži v osrednjem delu Azije in leži dlje od morja kot katerakoli druga država na svetu. V smeri vzhod-zahod meri 2600 km, v smeri sever-jug pa 800 km. Več kot 80 % države (Kirgizistan imenujejo tudi »Švica Srednje Azije«) obsega gorska regija Tjanšan (Tian Shan), preostanek pa sestavljajo doline in kotline. Kar štiri petine države leži na nadmorski višini več kot 1500 m in skoraj polovica na več kot 3000 m nad morjem. Rahlo slano jezero Isik Kul (Isyk-Köl) v severovzhodnem delu pokrajine Tienšan, je največje jezero v Kirgizistanu in drugo največje gorsko jezero na svetu za jezerom Titicaca v Peruju. Najvišji vrhovi ležijo ob kitajski meji. Kar 30 je višjih od 6000 m. Vrh Jengish Chokusu - Vrh Zmage (tudi Pik Pobedy) je s 7.439 m najvišja gora v državi in je po mnenju geologov najseverneje ležeči vrh visok nad 7.000 m na svetu. Tu so še Khan-Tengri (6995 m) - eden izmed najlepših vrhov na svetu, v obliki pravilne piramide iz roza marmorja in granita in Pik Lenin (7134 m). Obilno sneženje v zimskem času povzroča spomladi nizvodno ob rekah, poplave. Reke izkoriščajo tudi za proizvodnjo električno energije.
 Kirgizistan ima pomembno zalogo kovin, vključno z zlatom in drugimi redkimi kovinami. Zaradi pretežno goratega terena je manj kot 8 % zemlje obdelane in še ta je skoncentrira v severnih nižinah in obrobnih delih Ferganske doline. Glavno mesto Biškek leži na severu države in je največje mesto s približno 900.000 prebivalci (stanje 2005). Drugo po velikosti je starodavno mesto Oš (Osh) in se nahaja v Ferganski dolini blizu meje z Uzbekistanom. Glavna reka je Kara Darja, ki teče proti zahodu skozi Fergansko dolino v Uzbekistan. Čez mejo v Uzbekistan teče še ena pomembna kirgiška reka, Narin. Od sotočja obeh rek dalje teče reka Sir Darja, ki se je prvotno iztekla v Aralsko jezero. Od leta 2010 ga ne doseže več, saj se njena voda porazgubi za namakanje polj bombaža v Tadžikistanu, Uzbekistanu in južnem Kazahstanu. Mnoge reke izginjajo v puščavi Mujunkum, med njimi reka Ču (1186 km), ki teče naprej v Kazahstan in reka Talas. Vode iz SV dela tečejo v slano jezero Isik Kul veliko 6236 km2. Reke se napajajo iz ledenikov, ki jih je 8.000, največji je 60 km dolg Južni Engilček v območju gore Pik Pobedi in je po dolžini tretji na svetu.
 Geologija in relief
 Kirgizistan glede na naravno pokrajinske enote delimo na: severno, osrednje in zahodno Nebeško gorovje - Tjanšan (Tjan Shan, tudi Tengri Tag ali Gore duhov), Pamir, Čujsko ravnino in Fergansko dolino.
 Nebeško gorovje se razteza skoraj 3000 km daleč, to je od roba puščave Kizilkum v Uzbekistanu, preko Kizgizistana do Kitajske, kjer razdvaja kotlini Tarim in Džungarija do JZ dela Mongolije. Cepi se na več gorskih verig in ni enotnega geološkega nastanka. Severni del je izoblikovala kaledonska orogeneza, južni del je nastal s hercinskim gubanjem. Kasneje je prišlo do močnega dvigovanja površja in nastanka gorskih hrbtov, med njimi pa obsežnih kotlin. Ozemlje je še vedno tektonsko aktivno, potresi so pogosti in močni. Zadnji večji je bil leta 1970 v okolici jezera Isik Kul. Nastala je velika gmotna škoda in preoblikovanje površja. Za večino gorskih hrbtov je značilna velika višina (preko 4000 m), zato je tukaj precej ledenikov. Površina vseh ledenikov v celotnem Nebeškem gorovju je 15.416 km2, samo v Kirgizistanu pa 7000 km2. Zaradi velikih dnevnih temperaturnih sprememb in vlažnosti je zelo močno tudi površinsko preperevanje, kar ima za posledico plazove in podore. Tudi reke močno vplivajo na oblikovanje površja.
 Pamir je gorovje, ki večji del leži v Tadžikistanu, le manjši del, ki se imenuje Zaalajsko gorovje z najvišjim vrhom Leninov vrh (Pik Lenin, 7134 m) leži v Kirgizistanu. Od Nebeškega gorovja ga loči Alajska dolina. Nastal je z alpidskim gubanjem. Tudi v Pamirju se nahajajo večji ledeniki (štirje daljši od 10 km).
 Čujska ravnina se nahaja na severu države ob reki Čuj (kirgiško Chuy) in je v enem delu tudi mejna reka s Kazahstanom. Je del Turanskega nižavja. Proti severozahodu prehaja v kazahstansko puščavo Mujunkum. V Čujski ravnini se nahaja tudi glavno mesto Biškek.
 Ferganska dolina je ena od kotlin v Nebeškem gorovju in je nastala zaradi tektonskega ugrezanja. Zaradi rek, ki se stekajo iz gora, je zelo rodovitna. V Kirgizistanu je le manjši del Ferganske doline, večina pripada Uzbekistanu.
 Podnebje
 Podnebje je celinsko in se regionalno spreminja. Jugozahodni del Ferganske doline ima subtropsko podnebje. Poleti je zelo vroče, temperature dosežejo tudi 40 °C. Severna predgorja imajo zmerno klimo. Podnebje v gorovju Tjanšan se spreminja od suhega celinskega do gorskega, odvisno od nadmorske višine. V najbolj mrzlih območjih so temperature v zimskem času pod ničlo tudi do 40 dni. Celo nekatera puščavska področja imajo pozimi stalen sneg. Padavin je v nižinah 300–500 mm, v gorah 800–1000 mm.
 Državna ureditev
 Kirgizistan je od leta 2003 dalje predsedniška republika. Predsednika volijo na splošnih volitvah za 5 letno obdobje. Ima precejšnjo oblast saj imenuje predsednika vlade, ministre in druge visoke uradnike. Imajo enodomni parlament (Žogorku Keneš) v katerem sedi 75 poslancev, izvoljenih na volitvah za dobo 5 let.
 Kirgizistan je razdeljen na sedem pokrajin (sing. oblast (область), pl. oblasttar (областтар)), ki jih upravljajo guvernerji. Pokrajine so naslednje: Batken, Čuj, Jalal-Abad, Oš, Narin, Talas in Ysyk-Köl. Glavno mesto Biškek in drugo največje mesto Oš sta upravno neodvisni mesti (Shaar) z enakim statusom kot pokrajina.
 Enklave in eksklave
 Obstaja ena eksklava, majhna vasica Barakom (627 prebivalcev) v Ferganski dolini. Vas je obdana z ozemljem Uzbekistana. Nahaja se na poti iz Oša (Kirgizistan) do Kodžabada (Uzbekistan), približno 4 km severozahodno od kirgiško-uzbekistanske meje v smeri Andižana. Vas Barak je administrativno del okrožja Kara-Su v provinci Oš v Kirgizistanu.
 Obstajajo tudi štiri uzbeške enklave v Kirgizistanu. Dve od njih sta mesti Soh (površina 325 km2 in 42.800 prebivalcev v letu 1993, po nekaterih ocenah lahko tudi 70.000, 99 % so Tadžiki, ostali so Uzbeki) in Šahimardan (znan tudi kot Shohimardon ali Shah-i-Mardan, površina 90 km2 in 5.100 prebivalcev v letu 1993, 91 % so Uzbeki, preostanek so Kirgizi). Drugi dve sta majhni ozemlji Čong-Kara (velikosti cca 3 km2) in Jangi-ajil (komaj 2 ali 3 km2). Čong-Kara leži ob reki Soh med uzbekistansko mejo in enklavo Soh. Jangi-ajil je približno 60 kilometrov vzhodno od Batkena in severno proti kirgiško-uzbekistanski meji v bližini Halmiona. Obstajata tudi dve enklavi, ki pripadata Tadžikistanu: Voruh (območje veliko med 95–130 km2 ), s približno 23.000 in 29.000 prebivalci v 17 vaseh, 95% Tadžikov in 5% Kirgizov in se nahaja 45 km južno od Isfara na desnem bregu reke Karafšin in majhno naselje v bližini železniške postaje Kairagah v Kirgiziji.
 Zgodovina
 Območje današnjega Kirgizistana je bilo naseljeno že med 6. in 5. st. pr. n. št. V Skitskih grobovih v okolici jezera Isik Kul so našli ostanke zlatih in bronastih relikvij.
 V 6. do 10. stoletju so se Kirgizi iz območja Sibirije razširili vse do Altaja in Bajkalskega jezera. V 7. stoletju so oblast nad tem območjem prevzeli Kitajci, od leta 758 - 840 pa so vladali Ujguri. Leta 840 so, po zmagi nad Ujguri, Kirgizi prvič ustanovili svojo državo. Kirgizi se nato razširijo tudi na območje gorovja Tjanšan (Nebeško gorovje) in zadržijo svojo prevlado nad tem ozemljem približno 200 let.
 V obdobju od 10. do 13. stoletja so bili Kirgizi del države Karahanidov. Kultivirani Turki so dokončno prinesli v te kraje islam. Pomemben kraj v državi Karahanidov je bil Balasagun (danes Burana, ki leži vzhodno od Biškeka). Drug velik center pa je bil Uzgen v Ferganski dolini. Kirgiška oblast se v 12. stoletju skrči na območje Altajskih gora.
 V 13. stoletju se začne v regijo širiti mongolski imperij. Današnji Kirgizistan je bil del Džingiskanove dediščine drugemu sinu Čagataju. Mirno obdobje se je končalo s prihodom krvoločnega mongolskega vladarja Ojrata iz dinastije Zungarian. Kirgizi se selijo na jug proti Pamirju in v današnji Tadžikistan. Med 16. in 17. stoletjem se skupaj s Kazahi borijo proti Mongolom. Mongole leta 1757 premagajo Kitajci, ki jih Kirgizi priznajo za svoje oblastnike.
 V letih 1825-30 si območje po dolgotrajnih vojnah podredi uzbekistanski Kokandski kanat. V tem času se dokončno uveljavi tudi islam. Plemenska vojna med Buguji in Saribagiši traja od 1835-58 in del ozemlja Kirgizov postane del Rusije.
 Obdobje Rusije
 V poznem 19. stoletju večji del današnjega Kirgizistana, na osnovi dveh pogodb s Kitajsko (takrat dinastijo Qing), postane del Rusije. Leta 1876 je bilo ozemlje, v ruščini imenovano »Kirgizia«, formalno vključeno v Ruski imperij. Rusi so se srečevali s številnimi upori proti carski oblasti in mnogi Kirgizi so prebegnili čez gorovje Pamir v Afganistan.
 Po revoluciji leta 1916 in zatrtem uporu kirgiških živinorejcev proti naseljevanju ruskih kmetov, se je veliko Kirgizov preselilo tudi na Kitajsko. Številne etnične skupine v regiji so tako še danes razdeljene med vse sosednje države. Predvsem nomadi so se premikali sem in tja čez gore, odvisno od tega, kje je bilo boljše življenje, boljša paša ali boljša oblast.
 Obdobje Sovjetske zveze
 14. oktobra 1924 je Karakirgiško avtonomno območje postalo del Ruske SFSR (poimenovanje Karakirgizi se je uporabljalo do sredine leta 1920; tako so jih Rusi ločili od Kazahov, ki so sebe prav tako imenovali Kirgizi). 1.februarja 1926 pa se je območje preoblikovalo v Kirgiško ASSR. Po letu 1920 se je Kirgizistan precej razvil v kulturnem, izobraževalnem in socialnem življenju. Pismenost se je zelo izboljšala, uveden je bil standardni knjižni jezik. Prav tako se je razvilo gospodarstvo in socialna.
 5.decembra 1936 je nastala Kirgiška SSR kot polnopravna republika Sovjetske zveze.
 Po zadnjem sovjetskem popisu prebivalstva leta 1989 je etnično skupino Kirgizov sestavljalo le 22 % prebivalcev mesta Frunze (danes Biškek) na severu, več kot 60 % je bilo Rusov, Ukrajincev in drugih slovanskih narodov. Le 36 % anketiranih prebivalcev v Biškeku je opredelilo za svoj prvi jezik ruščino.
 V juniju 1990 so se med Uzbeki in Kirgizi pojavile etnične napetosti v regiji Oš v južnem Kirgiziji, kjer so bili Uzbeki večinsko prebivalstvo. Uvedeno je bilo izredno stanje in policijska ura. Oktobra istega leta je bil Askar Akajev, najmlajši izmed petih sinov, rojenih v družini delavca na kolektivni kmetiji v severni Kirgiziji, izvoljen za predsednika. Od takrat dalje se je Kirgizijsko demokratično gibanje razvilo v pomembno politično silo. 15.decembra 1990 je Vrhovni sovjet Kirgiške SSR izglasoval spremembo imena republike v Republiko Kirgizijo in razglasil njeno suverenost. Leta 1993 pa jo zopet preimenoval v Kirgiško republiko. Akajev je oblikoval novo vlado, ki so jo sestavljali pretežno mlajši, k reformam usmerjeni politiki. Februarja 1991 spremenijo ime glavnega mesta Frunze nazaj v pred revolucionarno ime Biškek. Na referendumu o ohranitvi Sovjetske zveze v marcu 1991 se je 88,7% vseh volivcev odločilo da ostanejo v Sovjetski zvezi kot »prenovljeni federaciji«. Ne glede na to, avgusta istega leta, s pomočjo secesionistični sil, Kirgizija razglasi neodvisnost.
 19. avgusta 1991, ko je v Moskvi oblast prevzel Državni Komite za izredne razmere in je bil izveden neuspel državni udar, Akajev in podpredsednik Kuznjecov napovesta izstop iz Komunistične partije Sovjetske zveze in celotno predsedstvo in sekretariat odstopijo. Sledi glasovanje Vrhovnega sovjeta in 31. avgusta 1991 razglasitev neodvisnosti Republike Kirgizije.
 Neodvisnost
 Oktobra 1991 je bil Askar Akajev na neposrednih volitvah s 95% oddanih glasov izvoljen za predsednika nove samostojne Republike Kirgizije. Skupaj s predstavniki sedmih drugih republik je isti mesec podpisal pogodbo o ustanovitvi nove gospodarske skupnosti. 22. decembra 1991 se je Kirgizija, s podpisom sporazuma v Alma Ati, uradno pridružila novi Skupnosti neodvisnih držav. 26.decembra 1991 je Sovjetska zveza prenehala obstajati. Leta 1992 se Kirgizija pridruži Združenim narodom in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE).
 Po parlamentarnih volitvah v letu 2005, ko opozicija ni imela nobenih možnosti, je prišlo do demonstracij, ki so prerasle v »tulipansko revolucijo«. Predsednik Akijev je zbežal v Rusijo. Parlament je za začasnega predsednika imenoval Kurmanbeka Bakijeva, ki je bil kasneje (10.7.2005) za predsednika tudi izvoljen.
 Politična stabilnost se je zdela nedosegljiva, različne skupine domnevno povezane z organiziranim kriminalom so zamajale oblast. 6.aprila 2010 izbruhnejo državljanski nemiri v mestu Talas, ki leži v bližini Biškeka. Protestniki so napadli sedež predsednika Kurmanbek Bakijeva, kot tudi državno vodene radijske in televizijske postaje. Bakijev razglasi izredno stanje. Prehodna vlada, ki jo vodi nekdanja zunanja ministrica Roza Otunbajeva, 8. aprila 2010 prevzame nadzor nad državnimi mediji in vladnimi objekti v prestolnici, vendar Bakijev ne odstopi s položaja. Vrnil se je na svoj dom v Džalalabad in navedel svoje pogoje za odstop na novinarski konferenci 13. aprila 2010. Dne 15. aprila 2010 Bakijev zapusti državo in odleti v sosednji Kazahstan skupaj z ženo in dvema otrokoma. Začasni voditelji so sporočili, da je Bakijev pred odhodom podpisal uradno odstopno izjavo.
 Etnični spopadi so se nadaljevali. Oborožene skupine, v glavnem kirgiške, so še naprej ogrožale Uzbeke. V nemirih je zgubilo življenje več kot 1000 ljudi. Nemiri so se razširili tudi na sosednja območja. Vlada je razglasila izredne razmere v celotni južni regiji Džalalabad. Za nadzor nad situacijo dobijo varnostne sile posebna pooblastila. Ruska vlada se je odločila, da pošlje v to državo svoj bataljon za zaščito ruskih objektov. Posledica nemirov je bila množica beguncev v pokrajini Andižan.
 ZN so organizirali humanitarno pomoč s šotori, hrano in zdravili, ki so jo dostavljali v sosednji Uzbekistan, dalje pa so jo prevažala ruska letala. Spopadi so zapustili okoli 300.000 notranje razseljenih ljudi.
 Kirgizistan danes dobro sodeluje s svojo vzhodno sosedo Kitajsko, kar jasno kaže velika trgovinska izmenjava preko prelaza Torugart. Na severu je Kazahstan dobesedno veliki brat Kirgizistana. Kulturne in politične vezi so močne, obe gospodarstvi tesno sodelujeta. Svetovna gospodarska recesija povzroča stisko tisočem trgovcev v Biškeku. Nacionalno gospodarstvo rešuje dobra cena zlata, ki ga pridobiva kanadska rudarska družba 20 t na leto.
 Unescova dediščina
 Sulejmanova sveta gora (Sulaiman Too) v Kirgizistanu dominira nad Fergansko dolino in tvori ozadje mestu Oš. Na njej naj bi molil Mohamed. Romarji goro obiskujejo od 10. stoletja dalje. Takrat naj bi se imenovala Takht-i-Suleyman (Sulejmanova krona), še kasneje pa Bara-Kukh (Lepa gora). Gora je bila za potnike na Svilni cesti kot svetišče. Njenih pet vrhov in pobočje vsebuje številne starodavne obredne jame s petroglifi. Tukaj sta tudi dve veliki mošeji, ki sta bili rekonstruirani v 16. stoletju. Doslej so evidentirali množico petroglifov, ki predstavljajo ljudi in živali ali samo geometrijske oblike in naj bi nastali že v železni dobi. 17 cerkva je še vedno v uporabi, mnoge so v ruševinah. Razpršene so okrog gorskih vrhov in povezane s pešpotmi. Popotniki so verjeli, da si z obiskom teh krajev lahko zagotovijo ozdravitev jalovosti (gora naj bi imela obliko noseče ženske), glavobola in bolečin v hrbtu ter pridobijo blagoslov za dolgo življenje. Čaščenje gore je mešanica predislamskega in islamskega prepričanja. Lokacija predstavlja najbolj popoln primer svete gore na območju Srednje Azije in jo častijo že več tisočletij.
 Gospodarstvo
 Danes si prizadevajo razviti turizem, za kar imajo danosti. Največje bogastvo Kirgizije je voda, saj na njenem ozemlju izvira kar 40 % rek Srednje Azije. Naravnih bogastev je malo, industrija je slabo razvita, skoraj polovica prebivalcev se še vedno preživlja s kmetijstvom. Veliko Kirgizov hodi na delo v sosednji Kazahstan in Rusijo, veliko pa jih živi tudi v Moskvi.
 Po 11. septembru 2001 je takratni predsednik Akajev dovolil ZDA, da uporabijo mednarodno letališče Manas za napade na bližnji Afganistan in urjenje ameriških vojakov. To je omogočilo, da se država mednarodno odpre. Je zelo revna država, njen bruto družbeni proizvod na prebivalca dosega 1600 dolarjev.
 Kultura in šport
 Kirgizistan je znan po glasbenikih, ki igrajo tradicionalno kirgiško glasbo. Komuz je tri-strunska lutnja. To je starodaven strunski instrument, ki se uporablja v srednjeazijski glasbi. Podobna je nekaterim drugim turškim godalom in lutnji. Je najbolj znan nacionalni instrument in eden od bolj znanih nacionalnih simbolov Kirgizistana. Komuz je običajno narejen iz enega kosa lesa (običajno marelice ali brina) in ima strune originalno narejene iz črevesja, danes pa pogosto iz laksa. Najbolj pogosta uglasitev je srednje nizka do najvišja. Virtuozi igrajo komuz v različnih položajih, čez ramo, med koleni in na glavi.
 Tysh kyiz, velike, dovršeno vezene stenske zavese. Izdelujejo jih starejše ženske v spomin na poroko sina ali hčerke. Barve in modeli simbolizirajo kirgiško tradicijo in podeželsko življenje. Cvetje, rastline, živali, stiliziranih rogovi, nacionalni simboli in emblemi iz življenja Kirgizov so najpogostejši motivi teh vezenin. Izdelki imajo včasih tudi datum in podpis umetnika, ki jih je izdelal. Izdelava lahko traja tudi več kot leto dni. Tysh kyiz običajno visi v jurti nad zakonsko posteljo in simbolizira njihov ponos.
 Shirdak se imenujejo znamenite preproge izdelane v tridimenzionalni tehniki. Paznani pa so tudi po drugih izdelkih iz tekstila, še posebej takih narejenih iz klobučevine.
 V Kirgizistanu so znani po sokolarstvu.
 Tradicionalni nacionalni športi v Kirgiški kulturi so povezani s konjem in jahanjem. Zanimive igre na konju so:
 Zelo popularen po vsej centralni Aziji je Ulak Tartysh ali Buzkashi. Igra spominja na polo in rugbi: dve ekipi jahačev se borita čim dlje zadržati brezglavo truplo koze in poskušati zadati gol, ki je velika kad ali krog označen na tleh. Igra je turnirskega tipa.
 At Chabysh - konjske dirke na dolge razdalje, včasih več kot 50 km.
 Jumby Atmai - velika železna palica je privezana na vrvi, tekmovalci v galopu poskušajo s streljanjem to vrv prekiniti.
 Kyz Kuumai - moški lovi dekle, da bi dobil poljub od nje medtem ko ta galopira pred njim; če mu ne uspe, se dekle obrne in ga ona lovi, pri tem pa uporablja svoj kamchi (bič).
 Oodarysh - dva tekmovalca se borita na konju, vsak poskuša drugega vreči s konja
 Tyin Emmei - v polnem galopu je treba s tal pobrati kovanec.
 Promet
 Kirgizistan ima 34.000 km cest (stanje 2007) od teh je 80 % asfaltiranih. Napomembnejša cestna povezava poteka med mesti Alma Ata-Biškek-Taškent. Sever in jug države, to je Biškek-Oš-Horug, povezuje druga najpomembnejša cesta. Zgrajena je bila leta 1965 in je dolga 630 km. Poteka po zelo slikoviti pokrajini, preko več kot 3000 m visokih gorskih prelazov, dolini reke Narin in jo imenujejo »cesta nad oblaki«. S Kitajsko jo povezuje cesta preko prelaza Torugart na višini 3752 m.
 Železnic imajo 470 km (stanje 2010), večina je še iz časov Sovjetske zveze. Najpomembnejša proga povezuje kazahstansko in rusko omrežje preko krajev Balykchy-Biškek-Lügovoy. Ferganska dolina ima povezavo z uzbekistanskim železniškim omrežjem.
 Imajo tudi 600 km vodnih poti, predvsem po jezerih.
 Mednarodni letališči sta v Biškeku in Ošu. Poleg tega imajo še večje število lokalnih in vojaških letališč ter domačega prevoznika Kyrgyzstan Airways.
 Da bi dosegli boljšo povezanost Kirgizistana z Evropo in drugimi azijskimi državami so leta 1993 oblikovali projekt imenovan »Nova svilna pot«, ki obsega izgradnjo ceste in železnice in je že v gradnji. V EU se ta prometni koridor imenuje TRACECCA (Transport Coridor Europe-Caucasus-Central Asia)
 Viri
 Dežele sveta, Karel in Marjeta Natek, Mladinska knjiga 2006
 Vodnik Central Asia, Lonely Planet 2010
 The World Factbook Kyrgyzstan
 Kirgizistan, Gabrovec, Kladnik, LGD 2004, ZRC SAZU, ISBN 961-6500-47-3
 Glej tudi
 seznam suverenih držav
 Unescova svetovna dediščina
 Wikimedijine slike
 Zunanje povezave
 Portal Lonely Planet
 Ministrstvo za zunanje zadeve ZDA
 Stran Infoplease
 Svetovna zdravstvena organizacija
 Podatki o državi
 Celinske države
 Rusko govoreče države in ozemlja
 Države, po katerih so poimenovali asteroid


type: contracts

text:
 8.5.2008
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 124/27
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 161/2007
 av den 7 december 2007
 om ändring av bilaga X (Audiovisuella tjänster) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Bilaga X till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 11/2004 av den 6 februari 2004 (1).
 (2)
 Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/865/EG av den 16 november 2005 om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (2) bör införlivas med avtalet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Följande punkt ska införas efter punkt 4 (resolution 1999/C 30/01 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar) i bilaga X till avtalet:
 ”5.
 32005 H 0865: Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/865/EG av den 16 november 2005 om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (EUT L 323, 9.12.2005, s. 57).”
 Artikel 2
 Texten till rekommendation 2005/865/EG på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 8 december 2007 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 7 december 2007.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 Ordförande
 (1) EUT L 116, 22.4.2004, s. 60.
 (2) EUT L 323, 9.12.2005, s. 57.
 (3) Inga konstitutionella krav angivna.


type: other

text:
Hatalmasat bakizott a rendőrség a pécsi hajléktalan ügyében | A hét - A hét legfontosabb hírei
 Hatalmasat bakizott a rendőrség a pécsi hajléktalan ügyében
 Törvénytelenül állította bíróság elé a rendőrség a hírekbe is bekerült Gy.Istvánt pécsi hajléktalant. A férfi ugyanis csak ittas volt, de életvitelszerűen nem él az utcán, hisz hideg idejére egy ismerőse kis fészerében húzhatja meg magát. A bíróság emiatt szüntette meg az eljárást, kérdés a rendőri vezetés mikor kér vajon bocsánatot a jogtalan eljárás miatt?
 A Pécsi Járásbíróság részletes bizonyítást rendelt el Gy.István hajléktalan ügyében nem véletlenül. Kiderült, hogy a rendőrség jogtalanul vette őrizetbe és állította bíróság elé a férfit az életvitelszerűen közterületen való tartózkodás miatt . A férfi ugyanis csak ittas volt és a Mecsek Áruháznál egy padon aludt. Azonban kiderült egy ismerőse tanyájának a fészerében él, ott vannak a személyes tárgyai is, hisz a rendőrök ilyet nem találtak nála. Ráadásul a fészerhez kulcsa is van. Aztán az is kiderült, hogy bár korábban a vádlottat többször figyelmeztették a rendőrök, de nem derült ki milyen körülmények között történt ez.
 Gy.István védője kérte a bíróságot az eljárás felfüggesztésére és azt is, hogy forduljanak az alkotmánybírósághoz de ezt a járásbíróság elutasította, mert szerintük a bíróság elött lefolytatott bizonyítás szerint kijelenthető, hogy nem történt törvénysértés.
 Mindezeket figyelembe véve a rendőrségnek illene bocsánatot kérnie a vádlottól, hisz teljesen jogtalanul hurcolták meg a pécsi hajléktalant. Az is válaszra vár, hogy a túlbuzgó rendőrök kapnak-e bármiféle ejnye -bejnyét, hisz túl lépték a hatáskörüket, persze lehet nem szándékosan, de hibáztak és hatalmukkal így vissza is éltek akarva akaratlanul.


text:
 Anunţ juridic important
 |
 22006A0224(01)
 Jurnalul Oficial L 054 , 24/02/2006 p. 0024 - 0027 Jurnalul Oficial L 270 , 29/09/2006 p. 0248 - 0251
 20060224Acordsub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și Republica Chile referitor la modificările aduse Acordului privind comerțul cu vinuri anexat la Acordul de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parteA. Scrisoare din partea ComunitățiiBruxelles,Stimate domn,Am onoarea să mă refer la întâlnirile Comitetului mixt instituit în conformitate cu articolul 30 din anexa V la Acordul de asociere (Acord privind comerțul cu vinuri). Comitetul mixt a recomandat modificarea Acordului privind comerțul cu vinuri (denumit în continuare anexa V) pentru a se ține seama de evoluția legislației de la adoptarea sa.În timpul recentei întruniri a Comitetului mixt care a avut loc la Madrid la 13 și 14 iunie 2005, s-a convenit că este necesar să se modifice nu numai apendicele, dar și textul acordului pentru a-l actualiza. Prin urmare, am onoarea să propun ca anexa V să fie modificată în conformitate cu indicațiile apendicelui anexat la prezenta scrisoare, respectivele modificări urmând să intre în vigoare de la data semnării.V-aș rămâne îndatorat dacă ați binevoi să îmi confirmați acordul guvernului dumneavoastră cu privire la conținutul prezentei scrisori.Vă rog să acceptați, stimate domn, expresia înaltei mele considerații.În numele Comunității Europene20060224ApendiceAnexa V se modifică după cum urmează:1. La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:"(2) Denumirile prevăzute la articolul 6 sunt rezervate exclusiv produselor originare de pe teritoriul părții cărora se aplică."2. Articolul 7 se modifică după cum urmează:(a) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:"(2) În temeiul registrului chilian al mărcilor comerciale, creat la 10 iunie 2002, mărcile comerciale enumerate în apendicele VI.A se anulează în termen de 12 ani de utilizare pe piața internă și 5 ani de utilizare la export, de la data intrării în vigoare a prezentului acord.";(b) după alineatul (2) se inserează următorul alineat:"(2a) În temeiul registrului chilian al mărcilor comerciale, creat la 10 iunie 2002, mărcile comerciale enumerate în apendicele VI.B sunt autorizate în condițiile stabilite în prezentul apendice exclusiv pentru utilizarea pe piața internă și se anulează în termen de 12 ani de la data intrării în vigoare a prezentului acord."3. Articolul 8 se modifică după cum urmează:(a) alineatul (5) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:"(b) în cazul în care o mențiune tradițională sau o mențiune suplimentară privind calitatea care figurează în apendicele III sau IV este omonimă cu denumirea unui vin originar din afara teritoriului părților, această denumire poate fi utilizată pentru a desemna și prezenta un vin numai în cazul în care această utilizare este recunoscută de legislația internă a țării de origine și nu reprezintă concurență neloială, iar cumpărătorii nu sunt induși în eroare cu privire la originea, natura sau calitatea vinului respectiv";(b) alineatul (5) litera (c) se elimină.4. Articolul 9 se modifică după cum urmează:(a) litera (a) se înlocuiește cu următorul text:"(a) în ceea ce privește vinul originar din Comunitate, cele enumerate în apendicele III,";(b) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:"(b) în ceea ce privește vinul originar din Chile, cele enumerate în apendicele IV.".5. Articolul 10 se modifică după cum urmează:(a) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:"(1) Înregistrarea pe teritoriul uneia dintre părți a unei mărci de vin care este identică sau similară cu ori conține o mențiune tradițională sau o mențiune suplimentară privind calitatea specifică celeilalte părți, inclusă pe lista din apendicele III sau IV, este refuzată în măsura în care înregistrarea se referă la utilizarea respectivei mențiuni tradiționale sau mențiuni suplimentare privind calitatea pentru a desemna sau prezenta categoria sau categoriile de vin pentru care se fac aceste mențiuni în apendicele III sau IV.";(b) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:"(2) Prin derogare de la alineatul (1), refuzul înregistrării, pe teritoriul uneia dintre părți, a unei mărci de vin care este identică sau similară ori conține o mențiune tradițională sau o mențiune suplimentară privind calitatea specifică celeilalte părți, inclusă în apendicele III sau IV, nu este obligatoriu în măsura în care înregistrarea se referă la utilizarea acestei mențiuni tradiționale sau mențiuni suplimentare privind calitatea pentru a desemna sau prezenta categoria sau categoriile de vin pentru care se fac aceste mențiuni în apendicele III sau IV.";(c) alineatul (3) se elimină.6. Articolul 11 se modifică după cum urmează:(a) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:"(1) Părțile declară că nu cunosc, în baza registrului chilian al mărcilor comerciale, creat la 10 iunie 2002, alte mărci comerciale, în afara celor menționate la articolul 7 alineatele (2) și (2a) și la articolul 10 alineatul (4) care să fie identice sau similare cu sau care să includă indicații geografice ori mențiuni tradiționale sau mențiuni suplimentare privind calitatea, precum cele enumerate la articolele 6 și, respectiv, 10.";(b) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:"(2) În conformitate cu alineatul (1), nici una dintre părți nu refuză dreptul de utilizare a unei mărci comerciale înscrisă în registrul chilian al mărcilor comerciale, creat la 10 iunie 2002, cu excepția celor menționate la articolul 7 alineatele (2) și (2a) și la articolul 10 alineatul (4), datorită faptului că această marcă comercială este identică sau similară cu sau include o indicație geografică inclusă în apendicele I sau II sau o mențiune tradițională, sau o mențiune suplimentară privind calitatea, enumerate în apendicele III sau IV."7. Articolul 30 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:"(3) În special, Comitetul mixt poate face recomandări în vederea realizării obiectivelor prezentului acord. Aceasta se face în conformitate cu regulamentele de procedură pentru comitetele speciale.".B. Scrisoare din partea Republicii ChileSantiago de Chile/Bruxelles,Stimată doamnă,Am onoarea să confirm primirea scrisorii dumneavoastră, cu următorul text:"Am onoarea să mă refer la întâlnirile Comitetului mixt instituit în conformitate cu articolul 30 din anexa V la Acordul de asociere (Acord privind comerțul cu vinuri). Comitetul mixt a recomandat modificarea Acordului privind comerțul cu vinuri (denumit în continuare anexa V) pentru a se ține seama de evoluția legislației de la adoptarea sa.În timpul recentei întruniri a Comitetului mixt care a avut loc la Madrid la 13 iunie 2005 și 14 iunie 2005, s-a convenit că este necesar să se modifice nu numai apendicele, dar și textul acordului pentru a-l actualiza. Prin urmare, am onoarea să propun ca anexa V să fie modificată în conformitate cu indicațiile apendicelui anexat la prezenta scrisoare, respectivele modificări urmând să intre în vigoare de la data semnării.V-aș rămâne îndatorat dacă ați binevoi să îmi confirmați acordul guvernului dumneavoastră cu privire la conținutul prezentei scrisori."Am onoarea să confirm acordul guvernului meu cu privire la conținutul prezentei scrisori.Vă rog să acceptați, stimată doamnă, expresia înaltei mele considerații.Pentru Republica Chile--------------------------------------------------


text:
München 1911. godine: ruski slikar Vasilij Kandinski, koji u tom gradu živi od 1908., zajedno sa slikarom Franzom Marcom, osniva skupinu 'Der Blaue Reiter' i objavljuje istoimeni godišnjak koji izlazi 1912. Toj je tiskovini koji su ilustrirali razni umjetnici cilj bio širenje nove umjetnosti.
 Članom je te minhenske skupine, osim Marca, bio i August Macke. Nijedan od te dvojice slikara- koji su život izgubili na frontu u Prvom svjetskom ratu- nije bio apstraktni umjetnik, već su nadahnuće temama prirode stapali s intenzivnom bojom fovista i impresionista. Kod Marca se stalno javlja tema o životinjama koje se stapaju s okolinom.
 August Macke bavi se prirodom, ali se hvata u koštac i s urbanim temama.
 U duhovnom pogledu blizak grupi 'Der Blaue Reiter' jest švicarac Paul Klee koji stvara vrlo osoban slikarski jezik. Ne može se odrediti kao apstraktni slikar premda su mu iskustva slična kao i u Kandinskog. Na njegovim se djelima uvijek javlja neko pozivanje na prirodu i stvarnost, što Klee smatra neophodnim izvorom nadahnuća. Zahvaljujući snažnom osjećaju za glazbu, stvara kromatske kompozicije nadahnute glazbenim jezikom.
 Slikarstvo
 Blaue Reiter, Der


text:
C 247/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26.8.2000
 3) Jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetussa neuvoston antanut 31.5.1994 annetun asetuksen (decreto-legge) nro
 direktiivissä 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 332 (GURI nro 126, 1.6.1994) koordinoidun tekstin 1 §:n
 18 päivänä maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktii- 5 momentin ja 2 §:n säännökset – tämä asetus on muutettuna
 villä 91/156/ETY, ja Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön korvattu toimenpiteistä valtiolla ja julkisilla laitoksilla osakeyh-
 ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvon- tiöissä olevien omistusosuuksien myynnin nopeuttamiseksi
 nasta ja tarkastamisesta 1 päivänä helmikuuta 1993 anne- 30.7.1994 annetulla lailla nro 474 (GURI nro 177, 30.7.1994)
 tussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 259/93 ei kummassa- – sekä ENI SpA:n ja Telecom Italia SpA:n yksityistämisten
 kaan velvoiteta jäsenvaltioita tekemään sopimuksia ympäristölle yhteydessä erityisvaltuuksia koskevia asetuksia, yhteisöjen tuo-
 vaarattoman rakennusjätteen vastaanottamisesta ja hyödyntä- mioistuin, toimien kokoonpanossa: presidentti G. C. Rodrı́-
 misestä kaikkien yritysten kanssa, jotka ovat saaneet direktiivin guez Iglesias, jaostojen puheenjohtajat D. A. O. Edward, L. Se-
 75/442/ETY 10 artiklassa tarkoitetun luvan. vón ja R. Schintgen sekä tuomarit P. J. G. Kapteyn (esittelevä
 tuomari), A. La Pergola, J.-P. Puissochet, G. Hirsch, P. Jann,
 4) Direktiivin 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna H. Ragnemalm ja M. Wathelet, julkisasiamies: J. Mischo, kirjaa-
 direktiivillä 91/156/ETY, 7 artiklan 3 kohtaa on tulkittava ja: johtava hallintovirkamies D. Louterman-Hubeau, on anta-
 siten, että jäsenvaltiolla on oikeus toteuttaa jätteiden siirtoihin nut 23.5.2000 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:
 liittyviä toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet, joilla kiel-
 letään hyödynnettäväksi tarkoitettujen vaarattomien raken- 1) Italian tasavalta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen
 nusjätteiden siirrot, jos siirrot eivät ole jätehuoltosuunnitelman 52 ja 59 artiklan (joista on muutettuina tullut EY 43 ja EY
 mukaisia, edellyttäen, että jätehuoltosuunnitelma on perusta- 49 artikla) ja EY:n perustamissopimuksen 73 b artiklan (josta
 missopimuksen määräysten ja direktiivin 75/442/ETY on tullut EY 56 artikla) mukaisia velvoitteitaan, koska se on
 säännösten mukainen. antanut 31.5.1994 annetun asetuksen (decreto-legge) nro 332
 koordinoidun tekstin 1 §:n 5 momentin ja 2 §:n säännökset –
 5) Direktiivin 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tämä asetus on muutettuna korvattu toimenpiteistä valtiolla ja
 direktiivillä 91/156/ETY, 7 artiklan 3 kohtaa on tulkittava julkisilla laitoksilla osakeyhtiössä olevien omistusosuuksien
 siten, että siinä ei anneta yksityisille oikeutta, johon he voisivat myynnin nopeuttamiseksi 30.7.1994 annetulla lailla nro 474
 vedota kansallisissa tuomioistuimissa ja jonka nojalla he – sekä ENI SpA:n ja Telecom Italia SpA:n yksityistämisten
 voisivat riitauttaa toimenpiteen, jolla pyritään estämään jäte- yhteydessä erityisiä toimivaltuuksia koskevia asetuksia.
 huoltosuunnitelman vastaiset jätteiden siirrot, sillä perusteella,
 että toimenpiteestä ei ole ilmoitettu komissiolle. 2) Italian tasavalta velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (1) EYVL C 234, 25.7.1998. (1) EYVL C 121, 1.5.1999.
 YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO
 YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO
 23 päivänä toukokuuta 2000
 (neljäs jaosto)
 asiassa C-58/99, Euroopan yhteisöjen komissio vastaan
 Italian tasavalta (1) 25 päivänä toukokuuta 2000
 (Julkisten yritysten yksityistäminen – Erityisvaltuuksien asiassa C-82/98 P, Max Kögler vastaan Euroopan yhteisö-
 antaminen) jen tuomioistuin ja Euroopan unionin neuvosto (1)
 (2000/C 247/02) (Valitus – Henkilöstökanne – Vanhuuseläkkeeseen sovellet-
 tava korjauskerroin)
 (Oikeudenkäyntikieli: italia)
 (2000/C 247/03)
 (Väliaikainen käännös; lopullinen käännös julkaistaan yhteisöjen
 tuomioistuimen oikeustapauskokoelmassa) (Oikeudenkäyntikieli: saksa)
 Asiassa C-58/99, Euroopan yhteisöjen komissio (asiamie-
 hinään A. Aresu ja M. Patakia) vastaan Italian tasavalta (asia- (Väliaikainen käännös: lopullinen käännös julkaistaan Euroopan
 miehenään professori U. Leanza, jota avustaa I. M. Braguglia), yhteisöjen tuomioistuimen oikeustapauskokoelmassa)
 jossa kantaja vaatii yhteisöjen tuomioistuinta toteamaan, että
 Italian tasavalta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen Asiassa C-82/98 P, Max Kögler, Euroopan yhteisöjen tuomiois-
 52 ja 59 artiklan (joista on muutettuina tullut EY 43 ja EY 49 tuimen entinen virkamies, kotipaikka Konz (Saksa), edustaja-
 artikla) ja EY:n perustamissopimuksen 73 b artiklan (josta on naan asianajaja T. Baltes, Trier, prosessiosoite Luxemburgissa
 tullut EY 56 artikla) mukaisia velvoitteitaan, koska se on asianajotoimisto R. Weber, 3 rue de la Loge, jossa valittaja


text:
Mushy Callahan, de son vrai nom Vincent Morris Scheer, est un boxeur et un acteur américain né le à New York et mort le à Los Angeles.
 Champion du monde des poids super-légers NBA (National Boxing Association) 1926.
 Il a été le chorégraphe du combat de boxe entre les acteurs Simon Oakland et Mako dans le film "La Canonnière du Yang-Tsé" de Robert Wise (1966) avec Steve McQueen.
 Carrière
 Passé professionnel en 1923, il remporte le titre vacant de champion du monde des poids super-légers NBA (National Boxing Association) le en battant aux points l'américain Pinky Mitchell puis confirme cette victoire contre Andy DiVodi, Spug Myers et Fred Mahan avant d'être à son tour battu par Jack Kid Berg le . Callahan met un terme à sa carrière en 1932 sur un bilan de 48 victoires, 16 défaites et 3 matchs nuls.
 Il débute ensuite une carrière d'acteur pour le cinéma, obtenant de nombreux rôles de figurations dans des films et des séries télévisées et ce jusqu'à la fin des années 1960.
 Filmographie partielle
 Au cinéma
 1935 : Tête chaude (The Irish in Us) de Lloyd Bacon
 1939 : Je suis un criminel (They Made Me a Criminal) de Busby Berkeley
 1949 : La Maison des étrangers (House of Strangers) de Joseph L. Mankiewicz
 1952 : Le Bal des mauvais garçons (Stop, You're Killing Me) de Roy Del Ruth
 1962 : Le Prisonnier d'Alcatraz (Birdman of Alcatraz) de John Frankenheimer
 1962 : Un direct au cœur (Kid Galahad) de Phil Karlson
 1966 : Gros coup à Dodge City (A Big Hand for the Little Lady) de Fielder Cook
 Séries télévisées
 1961 : Les Barons de la pègre (Cain's Hundred), un épisode
 Référence
 Liens externes
 Boxeur américain
 Acteur américain
 Champion du monde de boxe professionnelle
 Naissance en novembre 1904
 Naissance à New York
 Décès en juin 1986
 Décès à Los Angeles
 Décès à 81 ans


text:
Sigmund Freud (* 6. máj 1856, Příbor – † 23. september 1939, Londýn, Spojené kráľovstvo) bol rakúsky lekár, psychológ a psychiater, univerzitný profesor neuropatológie vo Viedni (1902 – 1926), zakladateľ psychoanalýzy. Bol 3. najcitovanejším psychológom 20. storočia.
 Životopis
 Psychoanalytik, neurológ, psychiater. Formoval a ovplyvnil debaty v lekárskej, sociálnej, religionistickej, psychologickej, politickej a vedeckej oblasti tak, ako žiaden iný lekár. Bol uctievaný a zaznávaný a sotva by sa našla osobnosť, ktorá by bola predmetom ostrejších sporov ako bol a je práve on. Freud navštevoval univerzitu vo Viedni, kde bol považovaný za výborného a ambiciózneho študenta.
 Až neskôr sa rozhodol pre medicínu, pretože jeho prianím bolo stať sa politikom. Už počas asistentskej práce vo Viedenskom psychologickom inštitúte začal so skúmaním činnosti nervového systému, ktorý mu neskôr priniesol postup v kariére – išlo o štúdium nervových ochorení a ich liečbu. Dokázal, že v nás drieme nebezpečná sila, potláčaná slušnou výchovou a zákonmi civilizácie. Vybíja sa v zločinoch a zvrhlostiach, duševných chorobách alebo v ťaživých snoch. Upozornil na seba tým, že odhalil sexuálne tajomstvá, pretože podľa jeho teórie Oidipovského komplexu je ľudské správanie rozhodujúcou mierou ovplyvnené sexuálnymi silami. Ako hlavný pohon určil „Libido“ (chuť, túžba, žiadostivosť, pohlavný pud), ktorá je protikladom k „Smrteľnému pudu“.
 Hlavné myšlienky
 Freud vypracoval dva topické modely subjektu, t. j. modely komponentov psychického aparátu. Prvý model obsahuje pojem nevedomia, predvedomia a vedomia. Druhý topický model obsahuje pojem Es (ono), pojem Ich (ja) a pojem Über-Ich (nad ja).
 Freud berie svet a človeka v ich prírodnej danosti, k čomu patrí aj to, čo o nich vypovedajú vedy o anorganickom a organickom.
 Vyložiť psychoanalyticky danosť „reálny človek“ pre Freuda znamená vidieť ju z hľadiska onej energie, ktorú označuje ako „pud“ (Trieb). To si vyžaduje, aby sa súbor ľudských kreácií v najširšom zmysle slova redukoval na ich pudové podnety, hybné sily, a to na tie, ktoré ich vyvolávajú, ako aj tie, ktoré ich brzdia.
 Pudová skutočnosť sa rozvíja v telesných i duševných účinkoch a výrazoch, ktoré častejšie zahaľujú ako odhaľujú, čím sú podmienené mnohé okľuky psychoanalytickej metódy.
 Objavom nevedomia Freud zásadným spôsobom revolucionalizoval predstavu, ktorú mala filozofia a klasická psychológia o psychickom dianí. Nevedomie je infantilno ("dass Unbewusste ist das Infantile", Freud). Veľký význam tohoto objavu, ktorý nie je nejakým postulátom, ale ide o výsledok systematických pozorovaní, je pochopiteľný až vtedy, keď si pripomenieme, že dovtedy bolo "vedomé" a "psychické" považované za identické, vedomie sa považovalo za podstatný regulačný systém, ktorý je v detstve rozvinutý len neúplne, v priebehu rokov vyzrieva a je základom každého psychického prežívania. Popri tejto formálnej organizácii existuje citový život, ktorý má svoje vlastné zákonitosti a je ovládaný princípmi potrieb a vášní.
 Pri Freudovom poznatku došlo k významnému obratu v bežných myšlienkových kategóriách. Freud ukázal, že nevedomie je základom všetkého duševného prežívania. Toto zásadné spochybnenie vlády rozumu a vedomia a existencia nevedomia znamená pre ľudí zneistenie, že totiž človek nie je pánom vo svojom vlastnom dome, že jeho city a fantázie sa nedajú ovládať silou rozumu.
 S nevedomím ako celkom obsahov, ktoré nie sú prítomné v aktuálnom poli vedomia, Freud úzko spája jeho dynamiku. Hoci aj iní autori pred ním hovorili, aj keď menej systematicky, o nevedomých psychických fenoménoch, chápané boli vždy iba ako statické. Naproti tomu u Freuda je nevedomie zrozumiteľné až pomocou konfliktu rozporných duševných síl. Takéto chápanie vedie k postulovaniu inštancií a fenoménov, akými je vedomie a nevedomie, aktivita a pasivita, pud a obrana, obsadenie a protiobsadenie, primárny a sekundárny proces a nakoniec nachádzajú svoj špeciálny význam v teórii pudov. Táto zostáva u Freuda vždy dualistická. V prvom učení o pudoch postuluje dualizmus sexuálnych pudov a ego - pudov resp. sebazáchovných pudov. Neskôr, v práci "za hranicami princípu slasti" (1920) stavia v tejto druhej teórii pudov proti sebe pud života a pud smrti.
 Až pri prístupe k nevedomiu ako k určitému dynamickému dianiu sa dostáva do centra pozornosti vývoj dieťaťa. Psychoanalýza nepovedala o dospelých nič, čo by nakoniec nebolo výpoveďou o detstve. Freud v celom svojom diele pripisuje hlavnú úlohu v psychickom konflikte sexuálnemu pudu. Na začiatku života existujú podľa jeho predstáv parciálne pudy (napr. orálny a análny parciálny pud). Zo začiatku fungujú od seba nezávisle a neskôr majú tendenciu zjednotiť sa pod vedením genitálnej organizácie. V zmysle tejto základnej koncepcie rozpracováva Freud v rokoch 1913-1923 včasný detský vývoj ako na seba naväzujúci sled foriem organizácie libida pod vedením príslušných erogénnych zón (orálnej, análnej, genitálnej), ktoré sa súčasne vyznačujú prevládaním určitého objektného vzťahu. Tieto zóny charakterizujú vždy určité organizačné formy psychického života.
 Niektoré Freudove myšlienky sú ťažko akceptovateľné jeho kultúre a dobe. Iné sú nie ľahko testovateľné. Niektoré môžu byť záležitosťou jeho vlastnej osobnosti a skúseností. Freud bol vynikajúci pozorovateľ ľudí a mnohé z jeho tvrdení, ktoré vyslovil, majú relevantný dosah dodnes. Hoci mnohé z Freudových teórií sa v súčasnosti spochybňujú, Sigmund Freud zostáva jednou z najvplyvnejších osobností psychiatrie 20. storočia.
 Sigmund Freud ako úspešný autor
 Sigmundovi Freudovi vyšlo aj niekoľko kníh zaoberajúcich sa hlavne psychoanalýzou, ľudskou sexualitou a hypnózou. V slovenčine bolo vydaných niekoľko jeho diel.
 Referencie
 Iné projekty
 Zdroj
 Rakúski psychoanalytici
 Rakúski psychológovia
 Rakúski religionisti
 Psychológovia židovského pôvodu
 Rakúske osobnosti židovského pôvodu
 Osobnosti na českých poštových známkach
 Osobnosti na rakúskych poštových známkach
 Osobnosti na bankovkách
 Úmrtia eutanáziou


text:
 24.8.2013
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 245/3
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (L-Għaxar Awla) tal-4 ta’ Lulju 2013 (talba għal deċiżjoni preliminari tat-Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte — l-Italja) — Fastweb SpA vs Azienda Sanitaria Locale di Alessandria
 (Kawża C-100/12) (1)
 (Kuntratti pubbliċi - Direttiva 89/665/KEE - Reviżjoni fil-qasam tal-kuntratti pubbliċi - Rikors ippreżentat kontra deċiżjoni ta’ għoti ta’ kuntratt minn offerent li l-offerta tiegħu ma ntgħażlitx - Rikors ibbażat fuq il-motiv li l-offerta magħżula ma hijiex konformi mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-kuntratt - Azzjoni inċidentali tal-offerenti il-magħżul ibbażata fuq in-nuqqas ta’ osservanza ta’ ċerti speċifikazzjonijiet tekniċi tal-kuntratt f’dak li jirrigwarda l-offerta ppreżentata mill-offerent li ressaq dan ir-rikors - Offerti li l-waħda u l-oħra ma humiex konformi mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-kuntratt - Ġurisprudenza nazzjonali li timponi eżami minn qabel tal-azzjoni inċidentali u, jekk din tkun fondata, li l-azzjoni prinċipali tiġi iddikjarata inammissibbli, mingħajr l-eżami tal-mertu - Kompatibbiltà mad-dritt tal-Unjoni)
 2013/C 245/05
 Lingwa tal-kawża: it-Taljan
 Qorti tar-rinviju
 Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Fastweb SpA
 Konvenuta: Azienda Sanitaria Locale di Alessandria
 fil-preżenza ta’: Telecom Italia SpA, Path-Net SpA
 Suġġett
 Talba għal deċiżjoni preliminari — Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte — Interpretazzjoni tad-Direttiva tal-Kunsill 89/665/KEE, tal-21 ta’ Diċembru 1989, dwar il-koordinazzjoni tal-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi rigward l-applikazzjoni tal-proċeduri ta’ reviżjoni għall-għoti ta’ kuntratti ta’ provvista pubblika u xogħlijiet pubbliċi [kuntratti pubbliċi għal provvisti u għal xogħlijiet] (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 6, Vol. 1, p. 246), kif emendata bid-Direttiva 2007/66/KE (ĠU L 335, p. 31) — Prinċipji ta’ ugwaljanza fit-trattament, ta’ nondiskriminazzjoni u ta’ protezzjoni tal-kompetizzjoni — Regola ġurisprudenzjali nazzjonali li tipprovdi li l-qorti nazzjonali, li tkun adita b’rikors għall-annullament tal-att tal-għoti ta’ kuntratt pubbliku u b’rikors inċidentali maħsub sabiex tiġi kkontestata l-parteċipazzjoni fil-kuntratt pubbliku tal-offerent mhux magħżul li jkun ukoll rikorrent prinċipali, tista’ tagħti deċiżjoni fuq il-mertu tar-rikors prinċipali f’każ biss li r-rikors inċidentali jkun infondat — Sejħa għal offerti limitata li fiha pparteċipaw żewġ offerenti biss li ma ppreżentawx offerti validi
 Dispożittiv
 L-Artikolu 1(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 89/665/KEE, tal-21 ta’ Diċembru 1989, dwar il-koordinazzjoni tal-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi rigward l-applikazzjoni tal proċeduri ta’ reviżjoni għall-għoti ta’ kuntratti ta’ provvista pubblika u xogħlijiet pubbliċi [kuntratti pubbliċi għal provvisti u għal xogħlijiet], kif emendata permezz tad-Direttiva 2007/66/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-11 ta’ Diċembru 2007, għandu jiġi interpretat fis-sens li jekk, fil-kuntest ta’ proċedura ta’ reviżjoni, il-offerenti l-magħżul li jkun intgħażel u li jkun ippreżenta ir-rikors inċidentali, jinvoka eċċezzjoni ta’ inammissibbiltà bbażata fuq in-nuqqas ta’ locus standi tar-rikorrenti minħabba li l-offerta li dan tal-aħħar ikun ippreżenta kellha tiġi miċħuda mill-awtorità kontraenti minħabba n-nuqqas tagħha ta’ konformità mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi ddefiniti fl-ispeċifikazzjonijiet tal-kuntratt, din id-dispożizzjoni, tipprekludi li dan ir-rikors jiġi ddikjarat inammissibbli b’konsegwenza tal-eżami minn qabel ta’ din l-eċċezzjoni ta’ inammissibbiltà mingħajr ma tingħata deċiżjoni dwar il-konformità mal-imsemmijin speċifikazzjonijiet tekniċi kemm tal-offerta tal-offerenti il-magħżul, li jkun intgħażel għall-kuntratt, kif ukoll dwar dik tal-offerent li jkun ippreżenta r-rikors prinċipali.
 (1) ĠU C 151, 26.05.2012.