text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 5.2.2021
 COM(2021) 48 final
 2021/0027(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin puolesta Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvoston 222. istunnossa esitettävä kanta kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 1 muutoksen 177, liitteen 2 muutoksen 47, liitteen 8 muutoksen 108, liitteen 10 muutoksen 90 ja liitteen 10 uuden niteen VI suunniteltuun hyväksymiseen
 PERUSTELUT
 1.Ehdotuksen kohde
 Tämä ehdotus koskee
 i) unionin puolesta Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvoston 222. istunnossa otettavaa kantaa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 1 (Personnel Licensing) muutoksen 177, liitteen 2 (Rules of the Air) muutoksen 47, liitteen 8 (Airworthiness of Aircraft) muutoksen 108, liitteen 10 (Aeronautical Telecommunications) muutoksen 90 ja liitteen 10 uuden niteen VI suunniteltuun hyväksymiseen sekä
 ii) unionin puolesta otettavaa kantaa sen jälkeen, kun ICAO on ilmoittanut liitteen 1 muutoksen 177, liitteen 2 muutoksen 47, liitteen 8 muutoksen 108, liitteen 10 muutoksen 90 ja liitteen 10 uuden niteen VI hyväksymisestä valtioille osoitetuilla kirjeillä, joissa sopimusvaltioita kehotetaan joko ilmoittamaan siitä, etteivät ne hyväksy muutosta, tai ilmoittamaan eroavuudet taikka ilmoittamaan noudattavansa hyväksyttyjä toimenpiteitä.
 2.Ehdotuksen tausta
 2.1.Kansainvälistä siviili-ilmailua koskeva yleissopimus
 Kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, tavoitteena on säännellä kansainvälistä lentoliikennettä. Chicagon yleissopimus tuli voimaan 4. huhtikuuta 1947, ja sillä perustettiin kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö.
 Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat Chicagon yleissopimuksen sopimuspuolia.
 2.2.Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö
 Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö on Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestö. Järjestön tavoitteena on kehittää kansainvälisen lentoliikenteen periaatteita ja tekniikoita sekä edistää kansainvälisen lentoliikenteen suunnittelua ja kehittämistä.
 ICAOn neuvosto on ICAOn pysyvä elin, ja sen jäseninä ovat 36 sopimusvaltiota, jotka ICAOn yleiskokous valitsee kolmeksi vuodeksi. ICAOn neuvostossa on kaudella 2019–2022 seitsemän EU:n jäsenvaltiota.
 Chicagon yleissopimuksen 54 artiklassa lueteltuihin ICAOn neuvoston pakollisiin tehtäviin kuuluu Chicagon yleissopimuksen liitteiksi otettavien kansainvälisten standardien ja suositeltujen menettelytapojen hyväksyminen.
 Chicagon yleissopimuksen 90 artiklan mukaan jokainen tällainen liite tai liitteen muutos tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua sen toimittamisesta ICAOn sopimusvaltioille tai ICAOn neuvoston mahdollisesti määräämän pitemmän ajanjakson päätyttyä, ellei ICAOn sopimusvaltioiden enemmistö sillä välin ilmoita, etteivät ne hyväksy kyseistä liitettä tai muutosta.
 Tällaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen ICAOn valtioiden on joko ilmoitettava toimenpiteen hyväksymättä jättämisestä, ilmoitettava mahdolliset eroavuudet tai ilmoitettava noudattavansa toimenpidettä ennen kuin se tulee voimaan ja siitä tulee oikeudellisesti sitova.
 Chicagon yleissopimuksen 38 artiklan mukaan valtio, joka ei joka suhteessa voi noudattaa jotain tällaista kansainvälistä standardia tai menettelytapaa tai saattaa omia määräyksiään tai menetelmiään täysin jonkin tällaisen kansainvälisen standardin tai menettelytavan mukaisiksi taikka pitää välttämättömänä joissakin kohdin kansainvälisillä standardeilla määrätyistä eroavien määräysten tai menetelmien hyväksymistä, on velvollinen heti ilmoittamaan ICAOlle kansainvälisellä standardilla määrätyn ja oman menettelynsä eroavuuksista.
 2.3.Suunnitellut ICAOn säädökset ja niiden suhde voimassa oleviin unionin sääntöihin
 ICAOn neuvoston on määrä hyväksyä 222. istunnossaan tai jossakin sitä seuraavassa istunnossaan
 liitteen 1 (Personnel Licensing) muutos 177, joka koskee C2-yhteyspalvelujärjestelmiä ja -menetelmiä ja on seurausta aiemmista muutoksista;
 liitteen 2 (Rules of the Air) muutos 47, joka koskee kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien (RPAS) lentokelpoisuustodistusvaatimuksia ja on seurausta liitteeseen 8 tehdystä muutoksesta 108;
 liitteen 8 (Airworthiness of Aircraft) muutos 108, joka liittyy kauko-ohjattuihin ilma-alusjärjestelmiin (RPAS);
 liitteen 10 (Aeronautical Telecommunications), nide V, muutos 90, joka liittyy RPAS C2 -yhteyspalvelun taajuusspektriin, ja
 liitteen 10 uusi nide VI, joka liittyy RPAS C2 -yhteyspalvelujärjestelmiin ja -menetelmiin. (’suunniteltu määräys’).
 Suunnitellun määräyksen tarkoituksena on
 muuttaa Chicagon yleissopimuksen liitteessä 8 olevia standardeja ja suositeltuja menettelytapoja sisällyttämällä liitteessä 8 olevaan I osaan erityiset määritelmät ja termit, joita käytetään uusissa VIII, IX ja X osissa olevissa standardeissa. Lisäksi se sisältää liitteessä 8 olevaan II osaan ehdotuksia, joissa esitetään yleiskatsaus kauko-ohjattujen lentokoneiden (RPA) sertifiointia ja jatkuvaa lentokelpoisuutta koskevista yleisistä menetelmistä;
 lisätä Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 8 kauko-ohjattuja lentokoneita koskeva uusi VIII osa;
 lisätä Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 8 uusi IX osa, joka koskee kauko-ohjattuja helikoptereita;
 lisätä Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 8 uusi X osa, joka liittyy kauko-ohjauspaikkaan (RPS);
 tehdä Chicagon yleissopimuksen liitteen 2 lisäykseen 4 muutos, joka on seurausta liitteeseen 8 tehdyistä muutoksista;
 muuttaa Chicagon yleissopimuksen liitteessä 10 (nide V) olevia standardeja ja suositeltuja menettelytapoja siten, että määritetään yksinomaan ohjaus- ja hallintayhteyttä (C2-yhteyspalvelua) tai kauko-ohjattuja ilma-alusjärjestelmiä (RPAS) varten käytettävien taajuuksien hallinta;
 lisätä liitteeseen 10 kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien C2-yhteyspalveluun liittyviä viestintäjärjestelmiä ja -menetelmiä koskeva uusi nide VI (Communication Systems and Procedures relating to Remotely Piloted Aircraft Systems C2 Link);
 tehdä liitteisiin 1 ja 2 muutoksia, jotka johtuvat liitteen 10 (nide V) muuttamisesta ja uuden niteen VI lisäämisestä liitteeseen 10.
 Ehdotettujen muutosten on määrä tulla voimaan 28. marraskuuta 2024.
 3.Unionin puolesta otettava kanta
 3.1.Tärkeimmät muutokset ja niiden suhde voimassa oleviin unionin sääntöihin
 Kauko-ohjattuja ilma-alusjärjestelmiä käsittelevän ICAOn paneelin (RPASP) tehtävänä on laatia standardeja ja suositeltuja menettelytapoja, käsikirjoja ja ohjeaineistoa, jotka koskevat kauko-ohjattujen ilma-alusten käyttöä kansainvälisten rajojen yli mittarilentosääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioita on kuultu ehdotetuista muutoksista ICAOn kirjeillä AN 7/67.1.1-19/52 ja AN 3/5.12-19/53, mukaan lukien Chicagon yleissopimuksen liitteiden 8 ja 10 muuttamista koskevat ehdotukset sekä Chicagon yleissopimuksen liitteisiin 1 ja 2 niiden seurauksena tehtävät muutokset. Nämä ehdotukset ovat osa peräkkäin tehtävien muutosten sarjaa.
 Valtioille osoitetussa kirjeessä AN 3/5.12-19/53 alun perin ehdotetut muutokset koskevat kauko-ohjattujen kiinteäsiipisten ilma-alusten lentokelpoisuutta, kauko-ohjattujen helikoptereiden lentokelpoisuutta ja kauko-ohjauspaikkaa (RPS). Nämä standardit ja suositellut menettelytavat laadittiin kauko-ohjatuille ilma-alusjärjestelmille, joihin sovelletaan ICAOn asiakirjan 10019 (Manual on Remoly Piloted Aircraft Systems) mukaista tyyppihyväksyntämenettelyä, ja niitä vahvistetaan kauko-ohjattuja ilma-alusjärjestelmiä koskevan ICAOn operatiivisen toiminta-ajatuksen (CONOPS) sisällöllä ja olettamuksilla.
 Kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien integroidun luonteen vuoksi kauko-ohjauspaikka voidaan sertifioida osana RPA-tyyppihyväksynnän haltijalle RPA-tyyppihyväksyntäprosessin tuloksena myönnettävää tyyppihyväksyntätodistusta. Kauko-ohjauspaikka voidaan kuitenkin hyväksyä myös erikseen. C2-yhteyspalvelu on tärkeä osa kauko-ohjattua ilma-alusjärjestelmää ja sen lentokelpoisuusstatusta, minkä vuoksi se sisällytetään komponenttina tyyppihyväksyntätodistukseen.
 Valtioille osoitetussa kirjeessä AN 7/67.1.1-19/52 alun perin ehdotetut muutokset koskevat ohjaus- ja hallintayhteyttä (C2-yhteyspalvelua), ja niihin sisältyvät C2-yhteyspalvelumenetelmiä ja C2-yhteyspalvelujärjestelmiä koskevat teknologianeutraalit standardit ja suositellut menettelytavat. C2-yhteyspalvelu on tarkoitettu tietojenvaihtoon RPAS:n kahden tärkeimmän fyysisen osan eli kauko-ohjauspaikan (RPS) ja kauko-ohjatun ilma-aluksen (RPA) välillä. C2-yhteyspalvelu on näin ollen fyysisestä toteuttamistavastaan riippumatta looginen yhteys RPS:n ja RPA:n välisessä tietojenvaihdossa, jotta kauko-ohjaaja voi turvallisesti integroida RPAS:n ilmailun maailmanlaajuiseen toimintaympäristöön, erityisesti viestinnän, lentosuunnistuksen ja valvonnan osalta. Nämä standardit ja suositellut menettelytavat kuuluvat ensimmäiseen kahdesta suunnitellusta C2-yhteyspalvelupaketista.
 RPASP valmistelee parhaillaan toista ja yksityiskohtaisempaa pakettia, joka sisältää teknologiakohtaiset standardit ja suositellut menettelytavat, vuodeksi 2022.
 EASAn valtiolle osoitettuun kirjeeseen AN 3/5.12-19/53 antaman palautteen perusteella monet EU:n jäsenvaltiot ehdottivat, että lentotoiminnan harjoittajan ja suunnittelijan välisen vastuunjaon vuoksi valtioiden kirjekuulemista olisi jatkettava, kunnes liitteen 6 muuttamista koskeva aineistoluonnos on saatavilla, ja että liitteiden 6 ja 8 hyväksyminen olisi toteutettava rinnakkaisesti erityisesti kauko-ohjauspaikkojen (RPS) hyväksynnän ja jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpitämiseen liittyvien sopimusvaltioiden vastuiden osalta. ICAO ei hyväksynyt tätä ehdotusta, mikä saattaa vaikeuttaa asiaan liittyvien ICAOn standardien ja suositeltujen menettelytapojen saattamista osaksi unionin lainsäädäntöä, koska kauko-ohjauspaikkaan liittyvät suunnittelijan ja lentotoiminnan harjoittajan vastuut on otettava huomioon.
 Suunnitellut muutokset voivat vaikuttaa perinpohjaisesti EU:n lainsäädäntöön eli komission asetukseen (EU) N:o 748/2012
 1
 , komission asetukseen (EU) N:o 1321/2014
 2
 , komission asetukseen (EU) N:o 1178/2011
 3
 , komission asetukseen (EU) N:o 965/2012
 4
 sekä mahdollisesti komission asetukseen (EU) N:o 452/2014
 5
 ja komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2017/373
 6
 . EU:n lainsäädäntöön on sisällytettävä ICAOn uudet standardit ja suositellut menettelytavat, joilla muutetaan voimassa olevaa oikeudellista kehystä sellaisten kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien suunnittelun, tyyppihyväksynnän ja lennätyksen sääntelemiseksi, joita käytetään kansainvälisten rajojen yli ja aavalla merellä.
 3.2.Unionin puolesta otettava kanta
 Unioni toteaa, että on tarpeen luoda kansainvälisellä tasolla yhdenmukaistettu sääntelykehys, joka mahdollistaa kauko-ohjattujen ilma-alusten suunnittelun, tyyppihyväksynnän ja lennätyksen kansainvälisten rajojen yli ja aavalla merellä mittarilentosääntöjen mukaisesti. ICAOn kahdessa valtioille osoitetussa kirjeessä ehdotetut muutokset tukevat tätä tavoitetta.
 Sen vuoksi ehdotettu unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettuja muutoksia kokonaisuudessaan.
 Edellyttäen, että ICAOn neuvosto hyväksyy Chicagon yleissopimukseen tehtävät muutokset ilman merkittäviä muutoksia, unionin puolesta otettavana kantana on jättää ilmaisematta vastustusta ja ilmoittaa hyväksytyn toimenpiteen noudattamisesta vastauksena asiaa koskeviin ICAOn valtioille osoitettuihin kirjeisiin. Jos unionin lainsäädäntö poikkeaisi hiljattain hyväksytyistä standardeista ja suositelluista menettelytavoista niiden suunnitellun soveltamispäivän eli 28. päivän marraskuuta 2024 jälkeen, ICAOlle olisi ilmoitettava eroavuudesta kyseisten standardien ja suositeltujen menettelytapojen suhteen.
 4.Oikeusperusta
 4.1.Menettelyllinen oikeusperusta
 4.1.1.Periaatteet
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli.
 7
 Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
 8
 4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa
 ICAOn neuvosto on sopimuksella eli kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksella, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, perustettu elin.
 Chicagon yleissopimuksen 54 artiklan mukaan ICAOn neuvosto hyväksyy Chicagon yleissopimuksen liitteiksi otettavat kansainväliset standardit ja suositellut menettelytavat. Nämä ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Näiden säädösten tietyt oikeusvaikutukset voivat riippua hyväksymättä jättämistä tai eroavuuksia koskevien ilmoitusten toimittamisesta ja kyseisten ilmoitusten ehdoista. Sen vuoksi näitä ilmoituksia koskevan unionin kannan hyväksyminen kuuluu SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltamisalaan.
 Suunnitellut määräykset voivat vaikuttaa EU:n lainsäädäntöön perinpohjaisesti, erityisesti komission asetukseen (EU) N:o 748/2012
 9
 , komission asetukseen (EU) N:o 1321/2014
 10
 , komission asetukseen (EU) N:o 1178/2011
 11
 , komission asetukseen (EU) N:o 965/2012
 12
 sekä mahdollisesti komission asetukseen (EU) N:o 452/2014
 13
 ja komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2017/373
 14
 . EU:n lainsäädäntöön on sisällytettävä ICAOn uudet standardit ja suositellut menettelytavat, joilla muutetaan voimassa olevaa oikeudellista kehystä sellaisten kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien suunnittelun, tyyppihyväksynnän ja lennätyksen sääntelemiseksi, joita käytetään kansainvälisten rajojen yli ja aavalla merellä. Sen vuoksi EU:n lainsäädäntöä on muutettava vastaavasti.
 Ehdotettujen muutosten päätarkoituksena on luoda kansainvälisellä tasolla yhdenmukaistettu sääntelykehys, joka mahdollistaa kauko-ohjattujen ilma-alusten suunnittelun, tyyppihyväksynnän ja lennätyksen yli kansainvälisten rajojen ja aavalla merellä mittarilentosääntöjen mukaisesti. Unionilla on SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti yksinomainen ulkoinen toimivalta tässä asiassa.
 Hyväksytyllä määräyksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.
 Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
 4.2.Aineellinen oikeusperusta
 4.2.1.Periaatteet
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen hyväksytyn asiakirjan tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos hyväksytyllä asiakirjalla on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
 4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa
 Hyväksytyn asiakirjan pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen liikennepolitiikkaan.
 Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta.
 4.3.Päätelmät
 Ehdotetun neuvoston päätöksen oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.
 2021/0027 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin puolesta Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvoston 222. istunnossa esitettävä kanta kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 1 muutoksen 177, liitteen 2 muutoksen 47, liitteen 8 muutoksen 108, liitteen 10 muutoksen 90 ja liitteen 10 uuden niteen VI suunniteltuun hyväksymiseen
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Kansainvälistä siviili-ilmailua koskeva yleissopimus, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, joka sääntelee kansainvälistä lentoliikennettä, tuli voimaan 4 päivänä huhtikuuta 1947. Sillä perustettiin Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO).
 (2)Jäsenvaltiot ovat Chicagon yleissopimuksen sopimusvaltioita ja ICAOn jäseniä, ja unionilla on tarkkailijan asema tietyissä ICAOn elimissä. ICAOn neuvostossa on edustettuina seitsemän jäsenvaltiota.
 (3)Chicagon yleissopimuksen 54 artiklan mukaan ICAOn neuvosto voi hyväksyä kansainvälisiä standardeja ja suositeltuja menettelytapoja (SARPs) ja ottaa niitä Chicagon yleissopimuksen liitteiksi.
 (4)ICAOn neuvoston on 222. istunnossaan määrä hyväksyä Chicagon yleisliitteen, nide V, liitteeseen 1 (Personnel Licensing) muutos 177, liitteeseen 2 (Rules of the Air) muutos 47, liitteeseen 8 (Airworthiness of Aircraft) muutos 108, liitteeseen 10 (Aeronautical Telecommunications) muutos 90, jotka koskevat kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien (RPAS) C2-yhteyspalvelujärjestelmiä ja -menetelmiä, sekä uusi nide VI liitteeseen 10.
 (5)Ehdotettujen muutosten päätarkoituksena on luoda kansainvälisellä tasolla yhdenmukaistettu sääntelykehys, joka mahdollistaa kauko-ohjattujen ilma-alusten suunnittelun, tyyppihyväksynnän ja lennätyksen yli kansainvälisten rajojen ja aavalla merellä mittarilentosääntöjen mukaisesti. Unioni tukee voimakkaasti ICAOn pyrkimyksiä ottaa tämä oikeudellinen kehys käyttöön.
 (6)On asianmukaista vahvistaa unionin puolesta ICAOn neuvostossa esitettävä kanta, koska liitteen 1 muutos 177, liitteen 2 muutos 47, liitteen 8 muutos 108, liitteen 10 (nide V) muutos 90 sekä uuden niteen VI hyväksyminen liitteeseen 10 ovat unionia sitovia ja voivat vaikuttaa perinpohjaisesti unionin lainsäädännön sisältöön eli komission asetukseen (EU) N:o 748/2012
 15
 , komission asetukseen (EU) N:o 1321/2014
 16
 , komission asetukseen (EU) N:o 1178/2011
 17
 , komission asetukseen (EU) N:o 965/2012
 18
 sekä mahdollisesti komission asetukseen (EU) N:o 452/2014
 19
 ja komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2017/373
 20
 .
 (7)ICAOn neuvoston 222. istunnossa tai sitä seuraavissa istunnoissa esitettävän unionin kannan, joka koskee suunniteltua muutosta 177 liitteeseen 1, muutosta 47 liitteeseen 2, muutosta 108 liitteeseen 8, muutosta 90 liitteeseen 10 (nide V) ja liitteen 10 uuden niteen VI hyväksymistä valtioille osoitetuissa kirjeissä AN 7/67.1.1-19/52 ja AN 3/5.12-19/53 esitetyn mukaisesti, olisi oltava näiden muutosten tukeminen kokonaisuudessaan. Niiden unionin jäsenvaltioiden, jotka ovat ICAOn neuvoston jäseniä, olisi esitettävä tämä kanta toimien yhdessä unionin puolesta.
 (8)Kun muutokset Chicagon yleissopimuksen liitteisiin 1, 2, 8 ja 10 on hyväksytty, ne sitovat kaikkia ICAOn jäseninä olevia valtioita, myös kaikkia EU:n jäsenvaltioita, Chicagon yleissopimuksen mukaisesti ja sen määrittämissä rajoissa.
 (9)Chicagon yleissopimuksen 38 artiklan mukaan valtio, joka ei joka suhteessa voi noudattaa jotain tällaista kansainvälistä standardia tai menettelytapaa tai saattaa omia määräyksiään tai menetelmiään täysin jonkin kansainvälisen standardin tai menettelytavan mukaisiksi viimeksimainitun tultua muutetuksi taikka pitää välttämättömänä joissakin kohdin kansainvälisillä standardeilla määrätyistä eroavien määräysten ja menetelmien hyväksymistä, on velvollinen heti ilmoittamaan Kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle kansainvälisellä standardilla määrätyn ja oman menettelynsä eroavuuksista.
 (10)Chicagon yleissopimuksen 90 artiklan mukaan jokainen tällainen liite tai liitteen muutos tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua sen toimittamisesta ICAOn sopimusvaltioille tai ICAOn neuvoston mahdollisesti määräämän pitemmän ajanjakson päätyttyä, ellei ICAOn sopimusvaltioiden enemmistö sillä välin ilmoita, etteivät ne hyväksy kyseistä liitettä tai muutosta.
 (11)Unionin kantana sen jälkeen, kun muutos 177 liitteeseen 1, muutos 47 liitteeseen 2, muutos 108 liitteeseen 8, muutos 90 liitteeseen 10 (nide V) on hyväksytty ja ICAOn neuvosto on hyväksynyt uuden niteen VI liitteeseen 10, mistä ICAOn pääsihteeri ilmoittaa ICAOn valtioille osoitettavaa kirjemenettelyä noudattaen, olisi jättää ilmaisematta vastustusta ja ilmoittaa hyväksytyn toimenpiteen noudattamisesta. Jos unionin lainsäädäntö poikkeaisi hiljattain hyväksytyistä standardeista ja suositelluista menettelytavoista niiden suunnitellun soveltamispäivän eli 28. päivän marraskuuta 2024 jälkeen, ICAOlle olisi ilmoitettava eroavuudesta kyseisten standardien ja suositeltujen menettelytapojen suhteen. Kaikkien unionin jäsenvaltioiden olisi ilmaistava tämä kanta,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 1.Unionin puolesta Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvoston 222. istunnossa tai myöhemmissä istunnoissa otettava kanta on seuraava: tuetaan Chicagon yleissopimukseen ehdotettua liitteen 1 muutosta 177, liitteen 2 muutosta 47, liitteen 8 muutosta 108, liitteen 10 (nide V) muutosta 90 ja liitteen 10 uuden niteen VI hyväksymistä.
 2.Edellyttäen, että ICAOn neuvosto hyväksyy ilman merkittäviä muutoksia 1 kohdassa tarkoitetun Chicagon yleissopimukseen ehdotetun muutoksen 177 liitteeseen 1, muutoksen 47 liitteeseen 2, muutoksen 108 liitteeseen 8, muutoksen 90 liitteeseen 10 (nide V) sekä uuden niteen VI liitteeseen 10, unionin puolesta esitettävänä kantana on jättää ilmoittamatta vastustuksesta ja ilmoittaa hyväksytyn toimenpiteen noudattamisesta vastauksena asiaa koskeviin ICAOn valtioille osoitettuihin kirjeisiin. Jos unionin lainsäädäntö poikkeaisi hiljattain hyväksytyistä standardeista ja suositelluista menettelytavoista niiden suunnitellun soveltamispäivän eli 28. päivän marraskuuta 2024 jälkeen, ICAOlle olisi ilmoitettava eroavuudesta kyseisten standardien ja suositeltujen menettelytapojen suhteen.
 2 artikla
 Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä ICAOn neuvostossa, toimien yhdessä
 Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kannan esittävät kaikki unionin jäsenvaltiot.
 3 artikla
 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 Komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä (EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1–85).
 (2)
 Komission asetus (EU) N:o 1321/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, ilma-alusten sekä ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä (EUVL L 362, 17.12.2014, s. 1–194).
 (3)
 Komission asetus (EU) N:o 1178/2011, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, siviili-ilmailun lentomiehistöä koskevien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen säätämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla (EUVL L 311, 25.11.2011, s. 1–193).
 (4)
 Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1–148).
 (5)
 Komission asetus (EU) N:o 452/2014, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajien lentotoimintaan liittyvien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 133, 6.5.2014, s. 12–26).
 (6)
 Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1–126).
 (7)
 Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.
 (8)
 Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.
 (9)
 Komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä (EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1–85).
 (10)
 Komission asetus (EU) N:o 1321/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, ilma-alusten sekä ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä (EUVL L 362, 17.12.2014, s. 1–194).
 (11)
 Komission asetus (EU) N:o 1178/2011, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, siviili-ilmailun lentomiehistöä koskevien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen säätämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla (EUVL L 311, 25.11.2011, s. 1–193).
 (12)
 Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1–148).
 (13)
 Komission asetus (EU) N:o 452/2014, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajien lentotoimintaan liittyvien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 133, 6.5.2014, s. 12–26).
 (14)
 Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1–126).
 (15)
 Komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä (EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1–85).
 (16)
 Komission asetus (EU) N:o 1321/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, ilma-alusten sekä ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä (EUVL L 362, 17.12.2014, s. 1–194).
 (17)
 Komission asetus (EU) N:o 1178/2011, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, siviili-ilmailun lentomiehistöä koskevien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen säätämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla (EUVL L 311, 25.11.2011, s. 1–193).
 (18)
 Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1–148).
 (19)
 Komission asetus (EU) N:o 452/2014, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajien lentotoimintaan liittyvien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 133, 6.5.2014, s. 12–26).
 (20)
 Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1–126).


type: wikipedia

text:
 Tapahtumia
 Tammikuu−maaliskuu
 1. tammikuuta – Itä-Saksan ensimmäisen viisivuotissuunnitelman alku.
 1. tammikuuta – Järvenpään kauppala erotettiin Tuusulan kunnasta ja Karhulan kauppala Kymin kunnasta.
 4. tammikuuta – Korean sota: kiinalaiset ja pohjoiskorealaiset joukot valloittivat jälleen Soulin.
 9. tammikuuta – Yhdistyneiden kansakuntien päärakennus otettiin käyttöön New Yorkissa.
 10. tammikuuta – Nobel-fyysikko Irène Joliot-Curie erotettiin Ranskan atomikomissiosta kommunistimyönteisten mielipiteidensä vuoksi.
 12. tammikuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti varatuomari Johan Nykoppin Suomen suurlähettilääksi Washingtoniin Kalle Jutilan tilalle.
 15. tammikuuta – Toinen YK-joukkojen vastahyökkäys Korean sodassa alkoi. Yhdysvaltain 8. armeijan murskasi kiinalaiset ja pohjoiskorealaiset joukot ilma- ja 155 mm tykistön iskuilla. Taktiikka sai nimen Ridgwayn lihamylly ("Ridgway's Meatgrinder").
 17. tammikuuta − Tasavallan presidentti J. K. Paasikivi myönsi eron Kekkosen ensimmäiselle hallitukselle ja nimitti Kekkosen toisen hallituksen.
 1. helmikuuta – YK:n yleiskokous tuomitsi Kiinan hyökkääjäksi Korean sodassa.
 12. helmikuuta – Iranin shaahi Mohammad Reza Pahlavi meni naimisiin prinsessa Soraya Esfandiary Bakhtiarin kanssa Teheranissa
 27. helmikuuta – Yhdysvaltain perustuslain 22. lisäys rajoitti presidentin toimikaudet kahteen.
 2. maaliskuuta – Tauno Luiro hyppäsi Oberstdorfissa mäkihypyn uuden maailmanennätyksen 139 metriä.
 4. maaliskuuta – Puolan presidentti Bolesław Bierut julisti sodan puolalaisia "kulakkeja" vastaan.
 14. maaliskuuta – Yhdysvaltain 8. armeijan joukot kenraali Ridgway johtamina valloittivat Soulin toistamiseen Korean sodassa.
 17. maaliskuuta − Kansallinen Edistyspuolue lopetti toimintansa. Sen tilalle perustettiin Suomen Kansanpuolue.
 27. maaliskuuta − Kiinan ensimmäinen Helsingin-suurlähettiläs kenraali Geng Biao saapui Suomeen.
 29. maaliskuuta – Ethel ja Julius Rosenberg tuomittiin Yhdysvalloissa vakoilun suunnittelusta. Heidät tuomittiin kuolemaan 5. huhtikuuta ja teloitettiin kesäkuussa 1953.
 Huhtikuu−kesäkuu
 8. huhtikuuta − Neuvostoliitto nimitti uudeksi Suomen-suurlähettilääkseen Viktor Lebedevin. Hän seurasi Grigori Savonenkovia, joka oli aikanaan toiminut valvontakomission varapuheenjohtajana.
 9. huhtikuuta – Presidentti Truman erotti kenraali Douglas MacArthurin YK:n Koreassa olevien joukkojen ylipäällikön tehtävistä niskoittelun vuoksi. MacArthur oli jatkanut vaatimuksia hyökkäyksestä Kiinaan. MacArthurin erottamista oli vaadittu varsinkin Ranskassa ja Isossa-Britanniassa. Tilalle nimitettiin kenraali Matthew Ridgway.
 14. huhtikuuta − Ulkomaankauppaministeri, vuorineuvos Åke Gartz vaati SDP:n puheenjohtajaa Emil Skogia estämään Väinö Tannerin paluun eduskuntaan.
 17. huhtikuuta – Ennätysmäinen tulva Kokemäenjoessa nosti veneitä Porin kaduille.
 18. huhtikuuta – Pariisin sopimus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamiseksi.
 21. huhtikuuta – Suomen Kansanpuolue piti ensimmäisen puoluekokouksensa.
 21. huhtikuuta − Vapaamielisten Liitto perustettiin.
 23. huhtikuuta – Kukkula 235:n taistelu: kolme divisioonaa Kiinan 63. armeijasta hyökkäsi brittiläistä 29. prikaatia vastaan, jonka 1. pataljoonan, Gloucestershiren rykmentin 400 miestä jäi saarroksiin Kukkulalle 235 ('Gloster Hill').
 28. huhtikuuta − Iranin parlamentti valitsi pääministeriksi Mohammed Mossadeghin ja päätti kansallistaa maassa sijainneet öljynjalostamot. Päätös johti diplomaattiseen selkkaukseen Iranin ja Ison-Britannian välillä.
 3. toukokuuta − Kuningas Yrjö VI avasi Festival of Britain -tapahtuman Lontoon South Bankissa. Tapahtuma esitteli Britannian saavutuksia taiteissa, tieteissä ja teknologiassa.
 27. toukokuuta – Tiibet alistui kiinalaismiehitykseen.
 5. kesäkuuta – Mikkelin hiippakunnan piispa Ilmari Salomies valittiin uudeksi arkkipiispaksi maaliskuussa kuolleen Aleksi Lehtosen seuraajaksi. Salomies vihittiin uuteen virkaansa 16. syyskuuta.
 7. kesäkuuta − Kaksi Ison-Britannian ulkoministeriön virkamiestä, Guy Burgess ja Donald MacLean, ilmoitettiin kadonneiksi Britanniassa. Myöhemmin ilmeni, että he olivat loikanneet Neuvostoliittoon.
 13. kesäkuuta – Helsingissä alkoi ensimmäinen Sibelius-viikko, jonka tarkoituksena oli tutustuttaa koti- ja ulkomaista yleisöä suomalaiseen musiikkiin. Tapahtuman suojelijana oli presidentti J. K. Paasikivi ja sen aikana pidetyissä konserteissa kuultiin muiden muassa Jean Sibeliuksen, Erkki Melartinin, Leevi Madetojan ja Uuno Klamin sävellyksiä.
 29. kesäkuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti ulkomaankauppaministeri Åke Gartzin Suomen Sveitsin-suurlähettilääksi Reinhold Sventon tilalle.
 Heinäkuu−syyskuu
 2.–3. heinäkuuta – Suomessa pidettiin eduskuntavaalit.
 7. heinäkuuta – Ensimmäinen väritelevisiolähetys Yhdysvalloissa.
 8. heinäkuuta – Kirjankustantaja Nils Oskar Fagerström ampui Espoon Leppävaarassa Espoon nimismiehen Bertil Winbergin, entisen vaimonsa, 9-vuotiaan poikansa ja lopuksi itsensä. Teon takana oli vanhempien riita pojan huoltajuudesta.
 10. heinäkuuta – Korean sodan aseleponeuvottelut alkoivat Kaesŏngissa.
 16. heinäkuuta – Belgian Leopold III allekirjoitti kruunustaluopumisen poikansa Baudouinin eduksi.
 20. heinäkuuta – Jordanian Abdullah I salamurhattiin Jerusalemissa.
 25. heinäkuuta − Uuden eduskunnan puhemieheksi valittiin SDP:n K.-A. Fagerholm, ensimmäiseksi varapuhemieheksi Maalaisliiton Viljami Kalliokoski ja toiseksi varapuhemieheksi SKDL:n Toivo Kujala.
 28. heinäkuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti fyysikko ja tähtitieteilijä Yrjö Väisälän Suomen Akatemian jäseneksi.
 17. elokuuta – Uudeksi Mikkelin piispaksi valittiin tohtori Martti Simojoki, joka vihittiin virkaansa 4. marraskuuta.
 18. elokuuta – Ruotsissa lopetettiin kahvin säännöstely.
 31. elokuuta − Ajokki Oy:n autokoritehdas vaurioitui pahoin tulipalossa Tampereen Nekalassa. Palossa tuhoutui mm. kolme valmistumaisillaan ollutta Tampereen kaupungin liikennelaitoksen tilaamaa linja-autoa.
 1. syyskuuta – solmittiin ANZUS-puolustusliitto Yhdysvaltain, Australian ja Uuden-Seelannin välillä.
 8. syyskuuta – San Franciscon sopimus Japanin ja 48 muun maan välillä päätti toisen maailmansodan Tyynellämerellä.
 20. syyskuuta – Nato hyväksyi Kreikan ja Turkin jäsenikseen.
 20. syyskuuta − Presidentti J. K. Paasikivi myönsi eron Kekkosen toiselle hallitukselle ja nimitti Kekkosen kolmannen hallituksen.
 26. syyskuuta – Tampereen Työväen Teatteri täytti 50 vuotta.
 Lokakuu−joulukuu
 2. lokakuuta – Tanskassa aloitettiin televisiolähetykset ensimmäisenä pohjoismaana.
 4. lokakuuta – Neuvostoliitto sanoi suhtautuvansa kielteisesti Turkin liittymiseen Naton jäseneksi.
 5. lokakuuta – Suomen ensimmäiset liikennevalot otettiin käyttöön Aleksanterinkadun ja Mikonkadun risteyksessä Helsingin keskustassa.
 7. lokakuuta – Malesian sisällissota ja kansannousu: kommunistikapinalliset surmasivat brittikomentaja Sir Henry Gurneyn.
 12. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi Ahvenanmaan uuden itsehallintolain.
 15. lokakuuta – Taifuuni Ruth (paikallinen nimitys "taifuuni nro 15") iski Japaniin. Useita laivoja ajoi karille ja rakennuksia romahti myrskysäässä. Kuolonuhreja aiheutui 945.
 16. lokakuuta – Pakistanin presidentti Liaquat Ali Khan murhattiin.
 26. lokakuuta – Winston Churchill valittiin uudelleen Ison-Britannian pääministeriksi.
 1. marraskuuta – Yhdysvaltalaisjoukot harjoittelivat ensimmäista kertaa toimintaa ydinsodassa Nevadan aavikolla.
 4. marraskuuta – Mannerheim-museo avattiin marsalkan kotitalossa Helsingin Kaivopuistossa.
 11. marraskuuta – Juan Perón valittiin uudelleen Argentiinan presidentiksi.
 23. marraskuuta – Jorma Nortimon ohjaama elokuva Rovaniemen markkinoilla sai ensi-iltansa. Elokuvan käsikirjoitti Reino Helismaa ja siihen sävelsi musiikin Toivo Kärki ja se aloitti suomalaista populaarikulttuuria 1950-luvulla leimanneen rillumarei-kauden.
 27. marraskuuta – Tšekkoslovakian varapääministeri Rudolf Slánský erotettiin virastaan ja pidätettiin syytettynä vakoilusta. Myöhemmin hänet teloitettiin Stalinin käskystä.
 5. joulukuuta – Suomen Aku Ankka -lehden ensimmäinen numero ilmestyi näytenumerona.
 6. joulukuuta – Hätätilalaki Egyptissä kasvaneiden mellakoiden vuoksi.
 24. joulukuuta – Libya itsenäistyi Italiasta.
 Ei päiväystä
 Suomen ensimmäinen kaukopuhelinverkkojen automatisoitu kahden kaupungin välinen kaukovalinta avattiin Lahden ja Heinolan välille. Muut kaukokeskukset valmistuivat vuosina 1955–1980.
 Syntyneitä
 Tammikuu−maaliskuu
 8. tammikuuta – John McTiernan, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja
 9. tammikuuta – Michel Barnier, ranskalainen poliitikko
 12. tammikuuta – Kristie Alley, yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä
 12. tammikuuta – Rush Limbaugh, yhdysvaltalainen radio- ja televisiotoimittaja (k. 2021)
 14. tammikuuta – Kjell Lindblad, suomenruotsalainen kirjailija
 30. tammikuuta – Phil Collins, englantilainen muusikko
 30. tammikuuta – Hugo Christer ”Cisse” Häkkinen, suomalainen basisti ("Hurriganes") (k. 1990)
 31. tammikuuta – Eija Ahvo, suomalainen laulaja ja näyttelijä
 1. helmikuuta – Jorma Eloranta, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos
 5. helmikuuta – Robin Sachs, englantilainen näyttelijä (k. 2013)
 7. helmikuuta – Raimo Sirkiä, suomalainen oopperalaulaja
 10. helmikuuta – Robert Iger, yhdysvaltalainen yritysjohtaja
 13. helmikuuta – Olli Tola, suomalainen televisiotuottaja
 15. helmikuuta – Jane Seymour, englantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä
 23. helmikuuta – Titta Jokinen, suomalainen näyttelijä ja laulaja
 23. helmikuuta – Leevi Lehto, suomalainen runoilija, kääntäjä, ohjelmoija ja kustantaja (k. 2019)
 23. helmikuuta – Patricia Richardson, yhdysvaltalainen näyttelijä
 28. helmikuuta – Gustav Thöni, italialainen alppihiihtäjä
 1. maaliskuuta − Erkki ”Eki” Jantunen, suomalainen muusikko ja juontaja
 4. maaliskuuta – Chris Rea, englantilainen muusikko
 5. maaliskuuta – Tarja Ylitalo, suomalainen iskelmälaulaja
 13. maaliskuuta – Izhar Cohen, israelilainen laulaja ja näyttelijä
 17. maaliskuuta – Kurt Russell, yhdysvaltalainen näyttelijä
 19. maaliskuuta – Samuel Salmi, suomalainen piispa
 20. maaliskuuta – Jimmie Vaughan, yhdysvaltalainen muusikko ("Fabulous Thunderbirds")
 22. maaliskuuta – Sinikka Hurskainen, suomalainen kansanedustaja
 22. maaliskuuta – Tuula Kallioniemi, suomalainen kirjailija
 26. maaliskuuta – Carl Wieman, vuoden 2001 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
 28. maaliskuuta – Matti Pellonpää, suomalainen näyttelijä (k. 1995)
 29. maaliskuuta – Roger Myerson, vuoden 2007 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen ekonomisti
 Huhtikuu−kesäkuu
 1. huhtikuuta – Kauko Simonen, suomalainen laulaja, ensimmäinen tangokuningas
 1. huhtikuuta – Allu Tuppurainen, suomalainen näyttelijä
 4. huhtikuuta – Liisa Veijalainen, suomalainen suunnistaja
 14. huhtikuuta – Gregory Winter, vuoden 2018 Nobelin kemianpalkinnon saanut brittiläinen biokemisti
 17. huhtikuuta – Horst Hrubesch, saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
 21. huhtikuuta – Lyly Rajala, suomalainen kansanedustaja
 27. huhtikuuta – Ace Frehley, muusikko ("KISS")
 27. huhtikuuta – Freundel Stuart, Barbadoksen pääministeri
 28. huhtikuuta – Silvi Vrait, virolainen laulaja ja taiteilija (k. 2013)
 1. toukokuuta – Mikko Alatalo, suomalainen kansanedustaja ja muusikko
 4. toukokuuta – Bob Alan Deal (”Mick Mars”), kitaristi ("Mötley Crüe")
 15. toukokuuta – Frank Wilczek, vuoden 2004 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
 16. toukokuuta – Laurette Spang, yhdysvaltalainen näyttelijä
 18. toukokuuta – Bernard Feringa, vuoden 2016 Nobelin kemianpalkinnon saanut alankomaalainen orgaaninen kemisti
 18. toukokuuta – Pertti ”Veltto” Virtanen, suomalainen psykologi, kansanedustaja ja muusikko
 18. toukokuuta – Angela Voigt, itäsaksalainen pituushypyn olympiavoittaja (k. 2013)
 19. toukokuuta – Joey Ramone, yhdysvaltalainen punklaulaja (k. 2001)
 21. toukokuuta – Leif Färding, suomalainen runoilija (k. 1984)
 23. toukokuuta – Anatoli Karpov, venäläinen šakinpelaaja (maailmanmestari)
 3. kesäkuuta – Satu Hassi, suomalainen kirjailija ja poliitikko
 3. kesäkuuta – Jill Biden, Yhdysvaltain presidentti Joe Bidenin puoliso
 8. kesäkuuta – Bonnie Tyler, walesilainen laulaja
 8. kesäkuuta – Pirjo Wilmi-Rokkanen, ent. Häggman, suomalainen pikajuoksija ja urheiluvaikuttaja
 13. kesäkuuta – Ilkka Aspara, suomalainen kenraaliluutnantti
 13. kesäkuuta – Kimmo Kiljunen, suomalainen poliitikko
 13. kesäkuuta – Stellan Skarsgård, ruotsalainen näyttelijä
 13. kesäkuuta – Tapani Tölli, suomalainen Keskustan kansanedustaja ja ministeri
 20. kesäkuuta – Kisu Jernström, suomalainen muusikko
 20. kesäkuuta – Tress MacNeille, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
 20. kesäkuuta – Esko Valtaoja, suomalainen avaruustähtitieteen professori ja Tuorlan observatorion ent. johtaja
 21. kesäkuuta – Mona-Lisa Pursiainen, suomalainen pikajuoksija
 21. kesäkuuta – Anneli Taina, suomalainen poliitikko ja ministeri
 26. kesäkuuta – Pamela Bellwood, yhdysvaltalainen näyttelijä
 27. kesäkuuta – Mary McAleese, Irlannin kahdeksas presidentti
 27. kesäkuuta – Jari Nenonen, suomalainen kirjailija ja pakinoitsija
 29. kesäkuuta – Charles Daniel Balvo, yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
 29. kesäkuuta – Don Rosa, yhdysvaltalainen ankkataiteilija
 Heinäkuu−syyskuu
 2. heinäkuuta – Jarmo Koski, suomalainen näyttelijä
 3. heinäkuuta – Jean-Claude Duvalier (”Baby Doc”), Haitin diktaattori (k. 2014)
 4. heinäkuuta – Kathleen Kennedy Townsend, yhdysvaltalainen poliitikko
 16. heinäkuuta – Matti Mäkelä, suomalainen esseisti ja kirjailija (k. 2019)
 21. heinäkuuta – Tom Axberg, suomalainen kaupunginjohtaja
 21. heinäkuuta – Robin Williams, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja koomikko (k. 2014)
 26. heinäkuuta – William McArthur, yhdysvaltalainen astronautti
 27. heinäkuuta – Eduardo Gómez, espanjalainen näyttelijä (k. 2019)
 2. elokuuta – Tapani Ruokanen, suomalainen päätoimittaja
 2. elokuuta – Joe Lynn Turner, yhdysvaltalainen laulaja
 8. elokuuta - Antti Leinonen, suomalainen luontovalokuvaaja ja -kirjailija
 10. elokuuta – Juan Manuel Santos, vuoden 2016 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Kolumbian presidentti
 16. elokuuta – Tiina Kaila, suomalainen kirjailija
 19. elokuuta – John Deacon, brittiläinen basisti ("Queen")
 20. elokuuta – Greg Bear, tieteiskirjailija
 21. elokuuta – Karekin II, Armenian apostolisen kirkon katolikos
 24. elokuuta – Orson Scott Card, tieteiskirjailija
 25. elokuuta – Rino Fisichella, italialainen katolinen arkkipiispa
 30. elokuuta – Gediminas Kirkilas, liettulalainen poliitikko, pääministeri 2006–2008
 1. syyskuuta – Timothy Zahn, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija
 2. syyskuuta – Osmo Soininvaara, suomalainen kansanedustaja
 5. syyskuuta – Michael Keaton, yhdysvaltalainen näyttelijä
 14. syyskuuta – Leo Friman (”Freeman”), suomalainen muusikko
 14. syyskuuta – Duncan Haldane, vuoden 2016 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut englantilainen fyysikko ja professori
 14. syyskuuta – Doina Rotaru, romanialainen säveltäjä
 21. syyskuuta – Aslan Mashadov, Tšetšenian separatistipresidentti
 22. syyskuuta – David Coverdale, muusikko
 23. syyskuuta – Tommy Hellsten, suomalainen teologi ja kirjailija
 25. syyskuuta – Mark Hamill, yhdysvaltalainen näyttelijä
 30. syyskuuta – Barry Marshall, vuoden 2005 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialainen lääkäri ja patologi
 Lokakuu−joulukuu
 2. lokakuuta – Gordon Matthew Sumner (”Sting”), englantilainen muusikko
 7. lokakuuta – Jukka Itkonen, suomalainen kirjailija, toimittaja ja muusikko
 8. lokakuuta – Timo Salonen, suomalainen ralliautoilija
 22. lokakuuta – Greger Nervander, suomalainen iskelmälaulaja
 22. lokakuuta – Anitta Niemi, suomalainen näyttelijä
 26. lokakuuta – Julian Schnabel, yhdysvaltalainen taidemaalari ja elokuvaohjaaja
 27. lokakuuta – K. K. Downing, brittiläinen kitaristi
 4. marraskuuta – Algimantas Liubinskas, liettualainen poliitikko ja jalkapallovalmentaja
 6. marraskuuta – Seppo Keskiruokanen, Riihimäen kaupunginjohtaja 2000–2016
 11. marraskuuta – Kim Peek, yhdysvaltalainen savant
 14. marraskuuta – Alec John Such, yhdysvaltalainen muusikko
 17. marraskuuta – Aale Lindgren, suomalainen oboisti
 23. marraskuuta – Matti Pennanen, suomalainen insinööri ja poliitikko
 25. marraskuuta – Merja Jalo, suomalainen nuortenkirjailija
 25. marraskuuta – Keijo Minerva, suomalainen muusikko, laulaja ja ohjelmapalvelyrittäjä
 26. marraskuuta – Jouni Pystynen, suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti, Suomen ilmavoimien komentaja 1998–2004 (k. 2020)
 26. marraskuuta – Ilona Staller (”Cicciolina”), italialainen poliitikko ja aikuisviihdetaiteilija
 26. marraskuuta – Kari Sorvali, suomalainen näyttelijä
 27. marraskuuta – Kathryn Bigelow, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvaohjaaja
 30. marraskuuta – Esther Kamatari, burundilainen malli, kirjailija ja prinsessa
 30. marraskuuta – Kyra Kyrklund, suomalainen kouluratsastaja
 1. joulukuuta – Jaco Pastorius, yhdysvaltalainen jazzmuusikko (k. 1987)
 7. joulukuuta – Hannu Müller, suomalainen näyttelijä
 8. joulukuuta – Bill Bryson, yhdysvaltalainen humoristikirjailija
 8. joulukuuta – Eero Lankia, suomalainen poliitikko
 15. joulukuuta – Arkadi Rotenberg, venäläinen liikemies
 19. joulukuuta – Alvin E. Roth, vuoden 2012 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
 22. joulukuuta – Lasse Fagerström, suomalainen näyttelijä (k. 2016)
 25. joulukuuta – Kaj Stenvall, suomalainen ankkataidemaalari
 26. joulukuuta – Ari Puheloinen, suomalainen kenraali, puolustusvoimien komentaja 2009–2014
 Kuolleita
 Tammikuu−maaliskuu
 2. tammikuuta – Kyllikki Väre, suomalainen näyttelijä (s. 1912)
 6. tammikuuta – Bruno Sarlin, suomalainen maaherra ja huoltotoimen toimitusjohtaja (s. 1878)
 6. tammikuuta – Maila Talvio, suomalainen kirjailija (s. 1871)
 10. tammikuuta – Sinclair Lewis, vuoden 1930 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1885)
 13. tammikuuta – Arvi Tuomi, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1893)
 20. tammikuuta – Anastasio Alfaro, costaricalainen eläintieteilijä, geologi ja tutkimusmatkailija (s. 1865)
 22. tammikuuta – Harald Bohr tanskalainen matemaatikko (s. 1887)
 24. tammikuuta – Elsa Enäjärvi-Haavio, suomalainen kansanrunoudentutkija (s. 1901)
 28. tammikuuta – Carl Gustaf Emil Mannerheim, suomalainen vapaaherra, valtionhoitaja, Suomen Marsalkka ja kuudes Suomen tasavallan presidentti (s. 1867)
 30. tammikuuta – Ferdinand Porsche, saksalainen autoinsinööri (s. 1875)
 3. helmikuuta – Paul von Gerich, suomalainen kenraali (s. 1873)
 12. helmikuuta – Torsten Malinen, suomalainen kihlakunnantuomari, kauppalanjohtaja ja ministeri (s. 1877)
 13. helmikuuta – Lloyd C. Douglas, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1877)
 19. helmikuuta – André Gide, vuoden 1949 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen kirjailija (s. 1869)
 21. helmikuuta – Choudhary Rahmat Ali, pakistanilainen valtiomies (s. 1895)
 3. maaliskuuta – Ivor Novello, brittiläinen näyttelijä, säveltäjä ja näytelmäkirjailija (s. 1893)
 4. maaliskuuta – Arttu Brummer, suomalainen muotoilija (s. 1891)
 10. maaliskuuta – Jaakko Ikola ("Vaasan-Jaakkoo"), suomalainen lehtimies, kirjailija ja kansanedustaja (s. 1887)
 10. maaliskuuta – Jussi Kurikkala, suomalainen hiihtäjä ja juoksija (s. 1912)
 12. maaliskuuta – Alfred Hugenberg saksalainen poliitikko (s. 1865)
 13. maaliskuuta – Ants Kaljurand, virolainen kommunismin vastustaja ja vapaustaistelija (s. 1917)
 20. maaliskuuta – Ricardo Leoncio Elías Arias, perulainen poliitikko, lyhytaikainen presidentti 1931 (s. 1874)
 27. maaliskuuta – Aleksi Lehtonen, Suomen arkkipiispa (s. 1891)
 Huhtikuu−kesäkuu
 6. huhtikuuta – Eric Malmberg, ruotsalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1888)
 9. huhtikuuta – Vilhelm Bjerknes, norjalainen fyysikko ja meteorologi (s. 1862)
 10. huhtikuuta – Yrjö Sadeniemi, suomalainen arkkitehti (s. 1869)
 14. huhtikuuta – Al Christie, kanadalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja (s. 1881)
 15. huhtikuuta – Ernest Bevin, brittiläinen työväenpuolueen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja (s. 1881)
 16. huhtikuuta – Eino Suolahti, suomalainen lääkintäkenraalimajuri ja kokoomuslainen poliitikko (s. 1879)
 18. huhtikuuta – António de Fragoso Carmona, Portugalin presidentti ja diktaattori (s. 1869)
 23. huhtikuuta – Charles Dawes vuoden 1925 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen pankkiiri ja poliitikko (s. 1865)
 23. huhtikuuta – Ingrid Hultin, suomenruotsalainen näytelmäkirjailija (s. 1876)
 26. huhtikuuta – Arnold Sommerfeld, saksalainen fyysikko (s. 1868)
 29. huhtikuuta – Ludwig Wittgenstein, itävaltalaissyntyinen filosofi (s. 1889)
 29. toukokuuta – Géza Maróczy, unkarilainen shakin suurmestari (s. 1870)
 4. kesäkuuta – Serge Koussevitzky, venäläinen kapellimestari, säveltäjä ja kontrabasisti (s. 1874)
 25. kesäkuuta – Aarno Yrjö-Koskinen, suomalainen lakimies, diplomaatti (s. 1885)
 26. kesäkuuta – John Nurminen, suomalainen laivanvarustaja, merenkulkuneuvos (s. 1877)
 Heinäkuu−syyskuu
 1. heinäkuuta – Dugald C. Jackson, yhdysvaltalainen sähköinsinööri (s. 1865)
 4. heinäkuuta – Tatu Pekkarinen, suomalainen laulaja, kirjailija ja runoilija (s. 1892)
 6. heinäkuuta – James Norman Hall, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1887)
 7. heinäkuuta – Ludwig Heck, saksalainen eläintieteilijä, Berliinin eläintarhan perustaja ja pitkäaikainen johtaja (s. 1860)
 7. heinäkuuta – Oswald Pohl, saksalainen SS-kenraali (teloitettiin) (s. 1892)
 10. heinäkuuta – Anna Lilja, suomalainen kansakoulunopettaja ja urheiluopiston perustaja (s. 1876)
 13. heinäkuuta – Arnold Schönberg, itävaltalais-yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1874)
 18. heinäkuuta – Runar Idefelt, suomalainen näyttelijä (s. 1892)
 20. heinäkuuta – Abdullah I, Jordanian kuningas (s. 1852)
 20. heinäkuuta – Vilhelm, Saksan kruununprinssi ja kenraali, keisari Vilhelm II:n poika (s. 1882)
 23. heinäkuuta – Philippe Pétain, ranskalainen kenraali ja poliitikko (s. 1856)
 25. heinäkuuta – Henrik Ramsay, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1886)
 26. heinäkuuta – Leo Ehrnrooth, suomalainen lakimies, senaattori ja ministeri (s. 1877)
 29. heinäkuuta – Walt Brown, yhdysvaltalainen moottoriurheilija (s. 1911)
 29. heinäkuuta – Cecil Green, yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja (s. 1919)
 29. heinäkuuta – Bill Mackey, yhdysvaltalainen moottoriurheilija (s. 1927)
 8. elokuuta – Meri Roini, suomalainen näyttelijä (s. 1872)
 14. elokuuta – William Randolph Hearst, yhdysvaltalainen sanomalehtikustantaja (s. 1863)
 23. elokuuta – Hilda Pihlajamäki, suomalainen näyttelijä (s. 1866)
 7. syyskuuta – Oswald Renkonen, suomalainen lääkäri ja arkkiatri (s. 1872)
 14. syyskuuta – Fritz Busch, saksalainen kapellimestari (s. 1890)
 Lokakuu−joulukuu
 5. lokakuuta – Lassi Hiekkala, suomalainen kirjailija ja lehtimies (s. 1888)
 6. lokakuuta – Viljo Huttunen, suomalainen näyttämötaiteilija ja teatterinjohtaja (s. 1887)
 6. lokakuuta – Otto Fritz Meyerhof, vuoden 1922 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen lääkäri ja biokemisti (s. 1884)
 16. lokakuuta – Liaquat Ali Khan, Pakistanin ensimmäinen pääministeri (s. 1895)
 24. lokakuuta – Carl, Ruotsin prinssi (s. 1861)
 29. lokakuuta – Robert Grant Aitken, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä, kaksoistähtien tutkija (k. 1864)
 3. marraskuuta – Ernesti Hentunen, suomalainen lakimies, lehdenkustantaja ja poliitikko (s. 1885)
 17. marraskuuta – Annikki Kari, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1891)
 30. marraskuuta – Leo Korpela, suomalainen taidemaalari (s. 1892)
 11. joulukuuta – Oskar Krabbe, suomalainen näyttelijä (s. 1871)
 13. joulukuuta – Selim Palmgren, suomalainen säveltäjä (s. 1878)
 22. joulukuuta – Karl Koller, saksalainen kirjailija (s. 1898)
 31. joulukuuta – Maksim Litvinov, Neuvostoliiton ulkoministeri (s. 1876)
 Nobelin palkinnot
 Nobelin fysiikanpalkinto: John Cockcroft ja Ernest Walton
 Nobelin kemianpalkinto: Edwin McMillan ja Glenn Seaborg
 Nobelin lääketieteen palkinto: Max Theiler
 Nobelin kirjallisuuspalkinto: Pär Lagerkvist
 Nobelin rauhanpalkinto: Léon Jouhaux
 Muuta
 Elokuvavuosi 1951
 Kirjallisuusvuosi 1951
 Lähteet


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 |
 22011A0406(01)
 Споразумение между Европейската общност и правителството на Япония за сътрудничество в областта на науката и технологиите
 Официален вестник n° L 090 , 06/04/2011 стр. 002 - 007
 Споразумениемежду Европейската общност и правителството на Япония за сътрудничество в областта на науката и технологиитеЕВРОПЕЙСКАТА ОБЩНОСТ, наричана по-долу "Общността",иПРАВИТЕЛСТВОТО НА ЯПОНИЯ,КАТО ЖЕЛАЯТ допълнително да насърчат близките и приятелски отношения, съществуващи между Япония и Общността, и като осъзнават бързото развитие на научното познание и неговия положителен принос за развиване на двустранното и международното сътрудничество;КАТО ИСКАТ да разширят обхвата на сътрудничеството, свързано с науката и технологиите в множество области от общ интерес, чрез създаването на резултатно партньорство за мирни цели и от взаимна полза;КАТО ВЯРВАТ, че това сътрудничество и прилагането на резултатите от него ще допринесат за икономическото и общественото развитие на Япония и Общността;КАТО ЖЕЛАЯТ да установят официална рамка за осъществяване на общите съвместни дейности, което ще засили сътрудничеството между страните в областта на науката и технологиите,СЕ СПОРАЗУМЯХА ЗА СЛЕДНОТО:Член 11. Страните насърчават, развиват и улесняват дейности на сътрудничество по настоящото споразумение в областта на науката и технологиите за мирни цели.2. Дейностите на сътрудничество по настоящото споразумение се провеждат въз основа на следните принципи:а) взаимен и справедлив принос и полза;б) достъп на реципрочна основа до научноизследователски и развойни програми и проекти и съоръжения за гостуващи научни работници;в) своевременен обмен на информация, която би могла да окаже влияние върху дейностите на сътрудничество по настоящото споразумение;г) насърчаване на общество, основано на знанието, в интерес на икономическото и общественото развитие на Япония и Общността.Член 21. Дейностите на сътрудничество по настоящото споразумение се състоят както в дейности на пряко, така и в дейности на непряко сътрудничество.2. По смисъла на настоящото споразумение:а) понятието "страни" означава правителството на Япония и Общността;б) понятието "дейности на пряко сътрудничество" означава дейности на сътрудничество между страните или техни агенции;в) понятието "дейности на непряко сътрудничество" означава дейности на сътрудничество между лица от Япония и Общността, провеждани по научноизследователски и развойни програми и проекти;г) понятието "научноизследователски и развойни програми и проекти" означава Рамковата програма за научни изследвания и технологично развитие, провеждана в Общността, или научноизследователските и развойните програми и проекти по системата за финансиране на конкурсен принцип, провеждани от правителството на Япония, нейните агенции или официални институции;д) понятието "лица" означава:i) по отношение на Япония — всеки гражданин на Япония или всяко юридическо лице, учредено съгласно вътрешното право на Япония; както иii) по отношение на Общността — всеки гражданин на държавите-членки на Общността или всяко юридическо лице, учредено съгласно вътрешното право на държавите-членки на Общността или съгласно правото на Общността;е) понятието "агенции" означава:i) по отношение на Япония — държавните агенции на Япония; както иii) по отношение на Общността — Европейската комисия;ж) понятието "официални институции" означава официални институции, чиито бюджети и планове за действие са одобрени от компетентните министри на правителството на Япония и чиито научноизследователски и развойни програми и проекти по системата с финансиране на конкурсен принцип са включени, с тяхно съгласие, в посочените научноизследователски и развойни програми и проекти за дейности на непряко сътрудничество;з) понятието "права върху интелектуална собственост" има значението на "интелектуална собственост" по смисъла на член 2 от Конвенцията за учредяване на Световната организация за интелектуална собственост, подписана в Стокхолм на 14 юли 1967 г.Член 31. Формите на дейности на пряко сътрудничество може да включват, както следва:а) срещи под различна форма, като например срещи на експерти, с цел обсъждане и обмен на информация по въпроси от областта на науката и технологиите с общ или специфичен характер и за определяне на научноизследователски и развойни програми и проекти, които могат да бъдат успешно предприети на принципа на сътрудничеството;б) обмен на информация за дейности, политики, практики, законови и подзаконови актове, отнасящи се до научноизследователската и развойната дейност;в) посещения и обмен на учени, технически персонал и други експерти по общи или специфични теми;г) прилагане на всякакви други форми на дейности на сътрудничество, каквито могат да бъдат определени, предложени и приети от Съвместния комитет за сътрудничество в областта на науката и технологиите, посочен в член 6 от настоящото споразумение.2. С цел развиване на дейности на непряко сътрудничество всяко лице от една от страните може да участва в научноизследователски и развойни програми и проекти, които се провеждат от другата страна, нейните агенции или официални институции в съответствие със законовите и подзаконовите актове на другата страна и при спазване на приложения I и II към настоящото споразумение.Член 4Подробностите и процедурите във връзка с всяка дейност на сътрудничество по настоящото споразумение могат да бъдат определяни от страните, техните агенции или официални институции, заети с тази дейност на сътрудничество.Член 5По отношение на преките дейности на сътрудничество по настоящото споразумение всяка от страните или техните агенции могат да разрешават, според случая, със съгласието на другата страна или на нейните агенции участието на научни работници и организации от цялата научноизследователска общност, включително и от частния сектор.Член 61. С цел да се осигури ефективно прилагане на настоящото споразумение страните създават Съвместен комитет за сътрудничество в областта на науката и технологиите (наричан по-долу "Съвместният комитет"). Съвместният комитет се председателства съвместно от длъжностни лица на Министерството на външните работи на Япония и на Европейската комисия.2. Функциите на Съвместния комитет са, както следва:а) обмен на информация и мнения по въпросите на политиката в областта на науката и технологиите;б) определяне, предлагане и вземане на решения относно дейностите на сътрудничество, предвидени в настоящото споразумение;в) преглед и обсъждане на постиженията в резултат на дейностите на сътрудничество, предвидени в настоящото споразумение;г) предоставяне на съвети и насърчаване на страните във връзка с прилагането на настоящото споразумение;д) редовен преглед на взаимния достъп до научноизследователски и развойни програми и проекти, мероприятия за гостуващи научни работници, както и разглеждане на конкретни мерки за улесняване на достъпа и гарантиране на ефективността на принципа на реципрочност, посочен в член 1 от настоящото споразумение;3. Решенията на Съвместния комитет се вземат по взаимно съгласие.4. Съвместният комитет заседава в удобно за двете страни време, за предпочитане веднъж на всеки две години.5. Правителството на Япония и Общността се редуват като домакини на заседанията на Съвместният комитет, освен ако не е уговорено друго.6. Пътните и квартирните разноски на участниците в заседания на Съвместния комитет се поемат от страната, с която те са свързани. Всякакви други разходи във връзка със срещите на Съвместния комитет се поемат от страната домакин.7. Съвместният комитет приема свой вътрешен процедурен правилник.8. Когато не заседава, съвместният комитет може да взема решения по дипломатически път.Член 7Прилагането на настоящото споразумение зависи от наличието на съответни финансови средства и от приложимите законови и подзаконови разпоредби на всяка от страните.Член 81. Информация по теми в областта на науката и технологиите, върху която няма права и която е резултат от дейности на пряко сътрудничество, може да бъде оповестявана публично от всяка от страните по обичайния ред и в съответствие с обичайните процедури на участващите агенции.2. Права върху интелектуална собственост и неразгласена информация, произтичащи от, включени в рамките на или получени чрез дейностите на сътрудничество по настоящото споразумение, се третират в съответствие с разпоредбите на приложение II към настоящото споразумение.Член 9Всяка от страните следва да положи всички усилия в рамките на своите действащи законови и подзаконови актове, за да предостави на лицата, провеждащи дейностите на сътрудничество по настоящото споразумение, всички възможни улеснения с оглед улесняване на свободното движение и престой на научни работници, участващи в посочените дейности на сътрудничество и улесняване на влизането и излизането от нейната територия на материали, данни и оборудване, предназначени за използване при тези дейности на сътрудничество.Член 10Разпоредбите на настоящото споразумение не засягат правата и задълженията по съществуващи и/или бъдещи споразумения за сътрудничество между страните или между правителството на Япония и която и да е държава-членка на Общността.Член 11Всички въпроси и спорове, отнасящи се до тълкуването или прилагането на настоящото споразумение, се решават чрез взаимни консултации между страните.Член 12Приложения I и II към настоящото споразумение са неразделна част от настоящото споразумение.Член 131. Настоящото споразумение влиза в сила на датата, на която страните си разменят дипломатически ноти, с които се уведомяват взаимно за приключването на техните съответни вътрешни процедури, необходими за влизането в сила на настоящото споразумение.2. Настоящото споразумение има срок на действие от пет години и продължава да действа след това, освен ако не бъде прекратено от някоя от страните в края на първоначалния петгодишен период или по всяко време след това чрез най-малко шестмесечно писмено предизвестие до другата страна за намерението ѝ да прекрати настоящото споразумение.3. Прекратяването на настоящото споразумение не засяга провеждането на дейностите на сътрудничество, които са предприети съгласно настоящото споразумение и не са изцяло завършени към датата на прекратяването на настоящото споразумение, както и на всякакви конкретни права и задължения, които са възникнали в съответствие с приложение II към настоящото споразумение.4. Всяка от страните може да оцени въздействието на настоящото споразумение и дейностите по настоящото споразумение на всеки пет години, а страната, която прави това, уведомява другата страна за резултатите от оценката. Всяка от страните полага всички усилия, за да улесни оценяването, провеждано от другата страна.5. Настоящото споразумение може да бъде изменяно по взаимно съгласие на страните чрез разменяне на дипломатически ноти между тях. Измененията влизат в сила при условията, посочени в параграф 1 по-горе, освен ако не е договорено друго.Настоящото споразумение и приложения I и II към настоящото споразумение се съставят в два оригинални екземпляра на английски, български, гръцки, датски, естонски, испански, италиански, латвийски, литовски, малтийски, немски, нидерландски, полски, португалски, румънски, словашки, словенски, унгарски, фински, френски, чешки, шведски и японски език, като всеки от тези текстове е еднакво автентичен. При различия в тълкуването, текстовете на английски и японски език имат предимство пред текстовете на останалите езици.В ПОТВЪРЖДЕНИЕ НА КОЕТО долуподписаните надлежно упълномощени представители на Европейската общност и на правитеството на Япония подписаха настоящото сноразумение.Съставено в Брюксел на тридесети ноември 2009 г.За Европейската общност+++++ TIFF +++++За правителството на Япония+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ПРИЛОЖЕНИЕ IУСЛОВИЯ ЗА УЧАСТИЕТО НА ЛИЦА В НАУЧНОИЗСЛЕДОВАТЕЛСКИ И РАЗВОЙНИ ПРОГРАМИ И ПРОЕКТИI. Когато в рамките на настоящото споразумение една от страните, нейни агенции или официални институции сключат договор с участник на другата страна във връзка с научноизследователски и развойни програми и проекти, при поискване другата страна се стреми да окаже всяка разумна и осъществима помощ, която може да бъде необходима или полезна за първата страна, нейните агенции или официални институции с цел безпроблемното изпълнение на договора.II. Лица от Япония могат да участват в Рамковата програма за научни изследвания и технологично развитие, провеждана от Общността. Такова участие на лица от Япония е в съответствие с правилата за участие, разпространение на резултатите и изпълнение на рамковата програма.III. Лица от Общността могат да вземат участие в научноизследователските и развойни програми и проекти, изпълнявани по системата с финансиране на конкурсен принцип, провеждана от правителството на Япония, неговите агенции или официални институции в сферите на науката и технологиите, подобни на тези от Рамковата програма за научни изследвания и технологично развитие. Такова участие на лица от Общността е в съответствие със законовите и подзаконовите актове на Япония и със съответните правила за участие, разпространение на резултатите и изпълнение на конкретната програма или проект.--------------------------------------------------ПРИЛОЖЕНИЕ IIПРАВА ВЪРХУ ИНТЕЛЕКТУАЛНА СОБСТВЕНОСТ И ПОВЕРИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯI. Права върху интелектуална собственост на страните при дейностите на пряко сътрудничество1. По отношение на правата върху интелектуална собственост, произтичащи от дейностите на пряко сътрудничество, с изключение на авторското право и сродните му права, посочени в параграф 3 по-долу, се прилагат следните правила:а) Правата върху интелектуална собственост принадлежат на страната или нейните агенции, които създават тази интелектуална собственост. Когато интелектуалната собственост е била създадена съвместно, страните или техните агенции се договарят относно собствеността или разпределението на правата, като вземат предвид съответната степен на участие на страните или техните агенции.б) Страните или техните агенции, притежаващи права върху интелектуална собственост, предоставят лиценз за ползване на тези права от другата страна или нейните агенции, за провеждане на всякаква дейност на пряко сътрудничество, ако това е необходимо, за да може другата страна или агенциите ѝ да извършват своята собствена работа по конкретния проект съгласно настоящото споразумение. При наличие на патенти и полезни модели този лиценз се предоставя безвъзмездно. По отношение на предоставянето на лиценз за ползване на всякакви права върху интелектуална собственост по настоящата буква се прилагат действащите законови и подзаконови актове на всяка страна, а условията се съгласуват между страните или техните агенции преди започването на проекта.2. Страните или техните агенции, притежаващи права върху интелектуална собственост, включени в рамките на дейности на пряко сътрудничество, предоставят лиценз за ползване на тези права от другата страна или нейните агенции, за провеждане на всякаква дейност на пряко сътрудничество, ако това е необходимо, за да може другата страна или агенциите ѝ да извършват своята собствена работа по конкретния проект съгласно настоящото споразумение. По отношение на предоставянето на лиценз за ползване на всякакви права върху интелектуална собственост по настоящия параграф се прилагат действащите законови и подзаконови актове на всяка от страните, а условията се договарят между страните или техните агенции преди започването на проекта.3. За авторското право и сродните му права на страните или техните агенции се прилагат следните правила:а) Когато една от страните или нейни агенции публикуват посредством списания, статии, доклади, книги, видеоленти и електронни запаметяващи устройства данни, информация или резултати по теми от областта на науката и технологиите, които произтичат от дейности на пряко сътрудничество, публикуващата страна полага всички възможни усилия да осигури за другата страна неизключително, неотменимо, безвъзмездно разрешение във всички държави, в които има защита на авторското право, с цел превод, възпроизвеждане, адаптиране, предаване и публично разпространение на такива трудове.б) Във всички публично разпространени екземпляри на труд, върху който има авторско право, съгласно разпоредбите на буква а) по-горе се посочва/т името/имената на автора/авторите на труда, освен ако авторът изрично откаже да бъде назован. На всеки екземпляр трябва също така да има нанесено по добре видим начин признание за съвместната подкрепа на страните.II. Неразгласена информация в дейности на пряко сътрудничествоПо отношение на неразгласена информация на страните и техните агенции се прилагат следните правила:1. Когато на другата страна или нейните агенции се съобщава информация, свързана с дейностите на пряко сътрудничество, всяка страна определя информацията, която желае да остане неразгласена.2. Страната или нейните агенции, получаващи неразгласена информация, могат на своя отговорност да съобщават такава информация на своите агенции или служители, работещи в тях или наемани от самите тях, ако това е необходимо, за да могат тези агенции или служители да извършват своята собствена работа по конкретния проект съгласно настоящото споразумение.3. С предварителното писмено съгласие на страната или нейните агенции, които предоставят неразгласена информация, другата страна или нейните агенции могат да разпространяват тази информация в по-широк кръг от допустимия по параграф 2 по-горе. Страните и техните агенции си сътрудничат в разработването на процедурите за искане и получаване на предварително писмено съгласие за по-широко разпространение, като всяка страна предоставя такова съгласие в рамките на допустимото от нейните законови и подзаконови актове.4. Информацията, получавана на семинари, на други срещи, при назначаване на персонал и използване на улеснения, предоставени съгласно настоящото споразумение, остава поверителна, когато получателят на такава неразгласена или друг вид поверителна или привилегирована информация е бил предупреден за поверителния характер на предоставената информация по времето на предоставянето ѝ в съответствие с параграф 1 по-горе, и се третира съгласно предвиденото в параграфи 2 и 3 по-горе.5. Ако една от страните очаква, че няма или разумно може да се очаква, че няма да бъде в състояние да спази ограниченията и условията за разпространение на информация съгласно параграфи 2, 3 и 4 по-горе, тя информира незабавно за това другата страна. След това страните се консултират, за да определят съответния план за действие.III. Права върху интелектуалната собственост на лица при дейности на непряко сътрудничествоВсяка от страните гарантира, че правото върху интелектуална собственост на лица на другата страна, участващи в научноизследователски и развойни програми и проекти, провеждани от първата страна, нейни агенции или официални институции, както и съответните права и задължения, произтичащи от такова участие, са в съответствие със съответните международни конвенции, обвързващи правителството на Япония и Общността, и всички нейни държави-членки, включително със Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост, съдържащо се в приложение 1В към Маракешкото споразумение за създаване на Световната търговска организация, с Парижкия акт от 24 юли 1971 г. на Бернската конвенция за закрила на литературни и художествени произведения и със Стокхолмския акт от 14 юли 1967 г. към Парижката конвенция за закрила на индустриалната собственост.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 6.10.2007
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 235/18
 Tožba, vložena 30. julija 2007 – Caisse Nationale des Caisses d'Épargne et de Prévoyance proti Komisiji
 (Zadeva T-289/07)
 (2007/C 235/32)
 Jezik postopka: francoščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Caisse Nationale des Caisses d'Épargne et de Prévoyance (Pariz, Francija) (zastopniki: F. Sureau, D. Théophile, É. Renaudeau, odvetniki)
 Tožena stranka: Komisija Evropskih skupnosti
 Predlogi tožeče stranke
 —
 na podlagi člena 86(3) ES naj se za nično razglasi Odločba Komisije C (2007) 2110 konč. z dne 10. maja 2007 o posebnih pravicah, ki so bile Banque Postale, Caisses d'Epargne in Crédit Mutuel podeljene za izdajanje knjižic A in modrih knjižic;
 —
 Komisiji Evropskih skupnosti naj se naloži stroške postopka.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 S to tožbo tožeča stranka zahteva razglasitev ničnosti Odločbe Komisije C (2007) 2110 konč. z dne 10. maja 2007, s katero je bila ugotovljena neskladnost določb francoskega Code Monétaire et Financier, ki trem kreditnim institucijam – Banque Postale, Caisses d'Epargne et de Prévoyance in Crédit Mutuel – pridržujejo posebne pravice za izdajanje knjižic A in modrih knjižic, s členom 86(1) ES v povezavi s členoma 43 in 49 ES.
 Tožeča stranka v podporo svoji tožbi navaja šest tožbenih razlogov.
 S prvim tožbenim razlogom se zatrjuje bistvena kršitev postopka, ker naj Komisija ne bi spoštovala pravic tožeče stranke, saj naj bi bila odločba pomanjkljivo obrazložena.
 Glede temelja tožeča stranka zatrjuje, da naj bi Komisija nepravilno uporabila pravo, s tem ko je menila, da posebne pravice za izdajanje knjižic A in modrih knjižic per se pomenijo omejitev svobode ustanavljanja. Tožeča stranka meni, da je Komisija naredila napako pri presoji, ko je menila, da naj bi v praksi zaradi teh posebnih pravic v Franciji izvajanje svoboščin Skupnosti postalo manj privlačno.
 Tožeča stranka poleg tega zatrjuje, da naj bi Komisija v izpodbijani odločbi nepravilno uporabila pravo in naredila napako pri presoji, s tem da je presodila, da posebnih pravic ni mogoče upravičiti na podlagi člena 86(2) ES, ter naredila napako pri presoji, s tem da je presodila, da jih ni mogoče upravičiti na podlagi nujnih razlogov v splošnem interesu.
 Nazadnje, tožeča stranka zatrjuje, da je Komisija zadevni nacionalni ukrep nepravilno presojala glede na načelo svobode opravljanja storitev.


type: other

text:
L-isem Bluetooth joriġina minn teknoloġija Skandinavi. Huwa kien jismu wara l-King Daniż Harald Bluetooth. Illum fil-tagħna ħajja ta ' kuljum, aħna huma mdawra minn tagħmir multimedja differenti bħal smartphones, tal-PDA, leptops, iPods, sistemi ta ' vidjo logħba u oħra tat-tagħmir portabbli. Kollha jew ħafna minnhom ikollhom teknoloġija Bluetooth integrat fihom.
 -1 Parti: x'inhi eżattament Bluetooth Il-parti 2: vantaġġi u żvantaġġi tal-Bluetooth teknoloġija -Parti 3: kif jitqiegħdu f'par & Ikkonnettja l-Mobile Android via Bluetooth -Parti 4: dak int tista tagħmel bil-Bluetooth fil-mezz Android -Parti 5: ħames problemi komuni bil-Android Bluetooth u tagħhom soluzzjonijiet -Parti 6: Top 5 Android Bluetooth Manager biex issir konnessjoni Bluetooth iktar malajr -Parti 7: kif timmaniġġja Android Bluetooth Manager applikazzjonijiet b ' Wondershare MobileGo for Android
 Parti 1: Eżattament x'inhu Bluetooth
 Bluetooth hija teknoloġija bla fili użati għat-trasferiment tad-data bejn differenti li jistgħu jinġarru u mhux li jinġarru elettroniċi u multimedja mezzi. Bl-għajnuna ta ' din it-teknoloġija aħna jistgħu Ibgħat u Rċievi fajls fis-sod u malajr. Id-distanza tat-trasmissjoni tad-data fl-Bluetooth huwa żgħir, tipikament sa to30 saqajn jew meters 10, meta mqabbla mal-modi oħra ta ' komunikazzjoni bla fili. Madankollu, din it-teknoloġija eradicates l-użu tal-miċeċ, kejbils, adapters u oħra gwidati tal-midja u permessi l-mezzi elettroniċi biex jikkomunikaw bla fili fost xulxin.
 Parti 2: Vantaġġi u żvantaġġi tat-teknoloġija tal-Bluetooth
 1. ma jeħtieġux a linja tal-vista ċara bejn il-mezzi synced 1. il-veloċità tat-trasferiment (sa 1mbps) huwa bil-mod meta mqabbla mal-oħra teknoloġija bla fili. (mbps sa 4)
 2. jeħtieġu l-ebda kejbils u wajers 2. inqas sigur minn oħra teknoloġija bla fili
 3. jeħtieġu enerġija baxxa 3. mhux kompatibbli mal-apparati multimedja kollha
 4. sempliċi u sigur għall-użu
 5. l-ebda interferenza
 Parti 3: Kif għandhom jitqiegħdu f'par & Ikkonnettja l-Mobile Android via Bluetooth?
 Android finalment Issieħeb tat-tuffieħ, tal-Microsoft u tat-tut fir-rivoluzzjoni is-Smart Bluetooth tal-lest. Din tfisser li li jahdmu Android mezzi simili pilloli, smartphones huma issa mezzi is-Smart Bluetooth tal-lest jaħdem-OS aktar tard u se tkun kompatibbli ma ' kull prodott bil-Bluetooth attivata simili tastieri jew headphones.
 Pass 1. Mur fl- issettjar, imbagħad bla fili & Netwerks, imbagħad issettjar Bluetooth.
 Pass 2. Ixgħel tiegħek Bluetooth u żgura li t-tagħmir tiegħek huwa viżibbli għall-mezzi l-oħra kollha.
 Pass 3. Fittex il-mezz li par biex.
 Pass 4. Tektek l-isem tal-mezz li inti tixtieq tikkonnettja li mill-lista tat-tagħmir disponibbli u tidħol fis-passkey (jew jaqblu eżatt fil-biċċa l-kbira tal-każijiet) u ikklikkja par.
 Pass 5. Tara l-mezz Kredits fil-lista tat-tagħmir Kredits.
 Parti 4: Dak int tista tagħmel bil-Bluetooth fil-mezz Android
 Bl-għajnuna tal-Bluetooth fil-mezz Android tagħna aħna jistgħu:
 1) jibgħat u jirċievi data minn mezzi oħra tal-Bluetooth mixgħul.
 2) Aqra l-mużika u jagħmlu sejħiet fuq tagħna headset Bluetooth mixgħul bla fili.
 3) Ikkonnettja t-tagħmir periferali tagħna kollu bħal kompjuter, printer, skener eċċ
 4) Issinkronizza l-informazzjoni bejn il-mezzi varji multimedjali bħal pilloli, PC eċċ
 Parti 5: Ħames problemi komuni bil-Android Bluetooth u taħlitiet tagħhom
 Q1. I ma jistgħux jitqiegħdu f'par tiegħi Android Bluetooth b'mezzi oħra. Dan iġib falla kull ħin. Liema għandi nagħmel?
 • Il-mezzi barra u lura fuq l-enerġija. A artab Irrisettja kultant jistgħu isolvu l-kwistjoni. Xi mod faċli biex tagħmel dan huwa billi imur ġo u barra mill-modalità rrikmandata waqt.
 • Tħassar l-mezz mil-lista tat-telefown u jipprova rediscover mill-ġdid. Tista tagħmel dan mill-għeluq fuq it-tagħmir isem, imbagħad Unpair.
 • Niżżel id-drajver addattat għall-PC tiegħek jekk inti tesperjenza l-istess problema bejn tat-telefown u l-PC tiegħek.
 • Agħmel żgur l-żewġ apparati huma fil-viċinanzi mill-qrib ta ' xulxin.
 Q2. I ma jistax jittrasferixxi fajls mit-tagħmir tiegħi għall-ieħor. Liema għandi nagħmel?
 Soluzzjoni: Ċar l-informazzjoni kollha u tal-cache relatati ma ' xi Bluetooth app.
 Pass 1. Mur fl- issettjar
 Pass 2. Agħżel l-għażla ta ' l- applikazzjonijiet .
 Pass 3. Agħżel it-tab kollha
 Pass 4. Issa Sib u tektek fuq Bluetooth app.
 Pass 5. Agħżel informazzjoni ċara, ċara tal-cache u seħħ qrib rispettivament.
 Agħżel informazzjoni ċara, ċara tal-cache u seħħ qrib rispettivament.
 Biex tirrisettja, għandek issegwi l-passi hawn taħt.
 Pass 1. Mur fl- issettjar.
 Pass 2. Agħżel backup u jirrisettja l-għażla.
 Pass 3. Issa vit fuq data fabbrika irrisettjar fil-qiegħ.
 Pass 4. Wara ftit minuti aktar tard tat-telefown tiegħek se jirristartja u Irrisettja.
 Q3. I ma jistax jikkonnettja Bluetooth tat-telefown tiegħi mal-karozza. Liema għandi nagħmel?
 • Tneħħi il-profili Bluetooth tiegħek kollha minn telefown kif ukoll mill-karozza.
 • Żgura tat-telefown tiegħek huwa viżibbli għall-mezzi kollha sabiex jiġu skoperti bil-karozza tiegħek.
 Q4. I ppruvaw li jgħaqqdu tiegħi Bluetooth headset jew spikers esterni li tiegħi tat-telefown, iżda I ma jistax jisma kull ħoss. Liema għandi nagħmel?
 • Tirristartja bit-telefon ċellulari tiegħek mal-headset jew l-ispikers esterni konnessi.
 • Irrisettja tiegħek bit-telefon ċellulari: segwi l-passi hawn fuq dwar kif Irrisettja tat-telefown tiegħek.
 • Tneħħi SD card u daħħalha. Dan jgħin kultant għax tiegħek card SD jista jkun li jfixklu.
 • Jekk ikollok karta SanDisk SD tissostitwi b ' marka ieħor: SanDisk marka SD karti ikollhom xi problemi ma ' Samsung Ωvanta mowbajls. Iva Jekk qed tuża l-Kard tal-memorja SanDisk, jibdlu dan bil-Kard tal-memorja tad-ditta differenti u huwa għandu jirranġa l-problema.
 Q5 IL. Tiegħi Bluetooth mhux qed jaħdem wara l-aġġornament tat-telefown Android tiegħi. Liema għandi nagħmel?
 • Ipprova unpairing u/jew il-mezz li inti tixtieq tikkonnettja miegħu.
 • Użu OTA (fuq l-arja) taġġorna u Irrisettja tat-telefown tiegħek aktar tard. Bugs bħal dan huma normalment iffissati minn dan il-metodu.
 Parti 6: Top 5 Android Bluetooth Manager biex issir konnessjoni Bluetooth iktar malajr
 Bluetooth Auto jikkonnettja Ħielsa 4/5
 BToolkit: Maniġer tal-Bluetooth Ħielsa 4/5
 Auto Bluetooth Ħielsa 4/5
 L-ICS Manager Bluetooth Mħallsa 2.7/5
 Bluetooth fuq is-sejħa Ħielsa 4.2/5
 1. Bluetooth Auto jikkonnettja
 Dan huwa wieħed mill-amministraturi Android Bluetooth ftit ħafna li attwalment jaħdmu sew. Huwa awtomatikament jikkonnettja mal-mezz Android tiegħek meta Bluetooth idawwar jew meta l-iskrin mezz Android tiegħek imur. Inizjalment ikollok biex tikkonnettja l-mezz Android tiegħek manwalment għall-ewwel darba u wara ' l quddiem huwa awtomatikament jirrikonoxxi l-mezz Android tiegħek. Tista ' taqbad diversi tagħmir tal-Bluetooth f ' ħin wieħed billi tagħti prijorità lill-mezzi. Imma xi kultant huwa eżatt ma jistax isib l-mezz Android tiegħek jew auto Bluetooth ta ' karatteristika ma jaħdimx fuq xi mobili.
 Niżżel Bluetooth Auto Ikkonnettja mill-Google Play maħżen >>
 Btoolkit Bluetooth Manager awtomatikament jiskenja l-mezz Android u tagħti mezz Android wieħed b ' wieħed mill-Kuntatti tiegħek sabiex inti tista faċilment taċċessahom. Tista ' tissortja, iffiltra l-lista ta ' l-mezz Android u anke tixxerja ritratti favoriti jew tal-mużika mal-Kuntatti tiegħek. Iżda, għandu xi kwistjonijiet mal-verżjoni Android 4.1 + kif hi ma jistgħux jitqiegħdu f'par ma PIN inqas mezzi.
 Niżżel Btoolkit Bluetooth Manager mill-Google Play maħżen >>
 Dan maniġer Android Bluetooth awtomatikament jikkonnettja ma ' tiegħek it-tagħmir magħżul malli jirċievi sejħa u malli tintemm is-sejħa. Huwa Jiddiżattiva Bluetooth pprova biex tiffranka l-enerġija. Dan app hija utli jekk inti huma issuq karozza għax tagħmel telefonati deħlin mingħajr waqfien. Wkoll itejjeb ħajjet il-batterija tiegħek tremendously.
 Niżżel Auto Bluetooth mill-Google Play maħżen >>
 Jekk inti l-lover tal-mużika, dan Maniġer tal-Bluetooth għall-Android huwa żviluppat għalik. Hija għodda sempliċi li tamministra tat-tagħmir remot Android tiegħek u aqra l-mużika fuq il-headset bla fili jew mingħajr fili ta ' l-ispikers tiegħek. Eżatt tikkonnettja l-mezz Android via l-ICS Bluetooth Manager u jgħinu / itfi l-kaxxa fejn timmarka karatteristika tal-awdjo. Madankollu, hemm żewġ punti negattivi: l-ewwelnett, hija ma tissodisfax tistrimja awdjo sew u hemm a intervall kultant; it-tieni nett, għandek tħallas għal dan app.
 Niżżel l-ICS Manager Bluetooth mill-Google Play maħżen >>
 5. Bluetooth fuq is-sejħa
 Dan Bluetooth fuq sejħa app idawwar awtomatikament fuq Bluetooth meta inti fuq sejħa tat-telefown. U aktar tard meta int tintemm is-sejħa li idawwar għall-modalità ta ' enerġija ekonomizzatur tal-iskrin. Meta qed tipprova tuża l-sejħiet bil-vuċi dialed, li m ' għandhiex tixgħel l-Bluetooth. Ukoll, huwa ma tissodisfax titfi Bluetooth wara it-tagħmir tiegħek għandu jitħallas għal kollox.
 Niżżel Bluetooth fuq sejħa mill-Google Play maħżen >>
 Parti 7: Kif timmaniġġja Android Bluetooth Manager applikazzjonijiet ma Wondershare MobileGo for Android
 Għodda waħda mill-ħanut biex timmaniġġja Android Bluetooth Manager applikazzjonijiet mingħajr tbatija.
 Niżżel u Installa kull amministratur Android Bluethooth mill-Google play maħżen
 L-importazzjoni u tinstalla multipli Bluetooth maniġer għall-Android mill-PC
 Tiegħek mfittxija Bluetooth managemnet applikazzjonijiet ta ' l-esportazzjoni għall-PC
 Sehem tiegħek maniġer Favoriti tal-Bluetooth għall-Android permezz Facebook, Twitter jew SMS.
 Mexxi Android Bluetooth Manager applikazzjonijiet SD card.
 Kompatibbli mal-3000 + Telefowns Android u pilloli.
 Nota: L-Mac VERŻJONI ma tissodisfax issostni aċċess Google Play maħżen, mexxi l-applikazzjonijiet tal-karta SD jew jaqsmu l-applikazzjonijiet.
 Installa/Iddiżinstalla/esportazzjoni/sehem Bluetooth Manager għall-applikazzjonijiet Android
 Niżżel u installa l-Wondershare MobileGo for Android fuq il-kompjuter tiegħek. Tiftħu u inti se jittieħdu fil-paġna ewlenija ta ' dan is-softwer.
 Ikklikkja applikazzjonijiet u inti iniżżlu l-art fuq il-paġna tal-app meta tara kollha l-applikazzjonijiet disponibbli installati fuq it-tagħmir tiegħek. Issa hawn inti jista ' jinstalla l-app ġodda, Iddiżinstalla xi app installat minn qabel jew l-esportazzjoni/mossa/sehem tiegħek app.
 Esportazzjoni iTunes mużika lill-Android
 Telefown ta ' 3 modi għall-SMS tal-Backup mill-Android
 > Ir-riżorsa > Android > Top 5 Android Bluetooth Manager: kollox dwar Bluetooth fuq mezz Android


text:
Stof er alt, der vekselvirker med observerbare fænomener. I denne sammenhæng skal der med observerbar forstås observerbar med alle de videnskabeligt anerkendte og rigtigt anvendte måleinstrumenter, vi har. Der er en tendens til ikke at opfatte visse manifestationer af energi, som f.eks. fotoner (lys) og lyd som stof. Men i fysik er denne forskel svær at opretholde, da stof og energi ifølge relativitetsteorien kan konverteres til hinanden. Stof siges at have masse og at fylde i rummet, men der er tekniske problemer i fysik med begge kriterier, se: Materialisme.
 Stof og Albert Einsteins relativitetsteori
 "Grunden" til problemerne er, at Albert Einsteins relativitetsteori har "fjernet" eller svækket begreberne tyngdekraften, gravitation og rummet – og "genfødt" universet til at "være" i rumtiden. Alle elementarpartikler i relativitetsteorien forårsager rumtidskrumning i rumtiden, inkl. fotoner, mørke stof og den mørke energi. Definerer man derfor stof til at være noget, der har gravitationel indvirkning, så er alt, der er sammensat af elementarpartikler, stof.
 Gravitation i relativitetsteori kan forstås således: Antag at der i rumtiden er en ikke-roterende sol og på grund af denne sols samling af elementarpartikler vil rumtiden krumme; med den største krumning tættest på den og svagere og svagere jo længere man er fra denne sol.
 En enkelt eller en samling af elementarpartikler (det ikke-roterende legeme Q) antages at være "et godt stykke" fra solen og vil blive på virket af solens rumtidskrumning, hvor Q er. Denne og Q's egen rumtidskrumningsbidrag forårsager at Q accelererer direkte mod solen (og omvendt).
 Hvis solen og/eller legemet Q roterer, vil rumtiden blive trukket eller vredet (frame dragging) om det pågældende legeme. Dette vil påvirke den bane Q vil tage gennem rumtiden.
 Pointen i det ovenstående er, at solen og Q ikke trækker direkte i hinanden med en kraft som Isaac Newton ræsonnerede sig frem til. Derimod formidler rumtiden en krumning som udbreder sig med lysets hastighed. Det er denne rumtidskrumning som formidler "gravitations"-påvirkningerne.
 Se også
 Antistof (fysik)
 Materiale
 Kemisk stof
 Eksterne henvisninger
 Fysik KU: Kvanteverdenen, Mange identiske partikler Citat: "...Hvis to ens partikler starter på forskellige steder med hver deres hastighed, så vil man ifølge den klassiske fysik kunne beregne deres fremtidige position helt entydigt, og man vil i princippet aldrig være i tvivl om, hvilken partikel man har med at gøre. I kvantemekanikken må situationen være helt anderledes..."


text:
 17.7.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 211/5
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 3/2014,
 14. veebruar 2014,
 millega muudetakse EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused”
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 21. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 795/2013 koliinkloriidi lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina (1).
 (2)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 21. augusti 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 796/2013, millega keeldutakse andmast luba aine 3-atsetüül-2,5-dimetüültiofeen kasutamiseks söödalisandina (2).
 (3)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 21. augusti 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 797/2013, millega antakse luba valmistise Enterococcus faecium NCIMB 11181 kasutamiseks tarbe- ja nuumvasikate ning võõrutatud põrsaste söödalisandina (loaomanik Chr. Hansen A/S) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1333/2004 (3).
 (4)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. augusti 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 803/2013 foolhappe lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina (4).
 (5)
 Rakendusmäärusega (EL) nr 797/2013 on tunnistatud kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1333/2004, (5) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.
 (6)
 Käesolevas otsuses käsitletakse söötadega seotud õigusakte. Söötasid käsitlevaid õigusakte ei kohaldata Liechtensteini suhtes seni, kuni Liechtensteini suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, nagu see on sätestatud EMP lepingu I lisa valdkondlikes kohandustes. Seetõttu ei kohaldata käesolevat otsust Liechtensteini suhtes.
 (7)
 Seetõttu tuleks EMP lepingu I lisa vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 EMP lepingu I lisa II peatükki muudetakse järgmiselt.
 1)
 Punkti 99 (komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 787/2013) järele lisatakse järgmised punktid:
 „100.
 32013 R 0795: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 795/2013, 21. august 2013, koliinkloriidi lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 224, 22.8.2013, lk 1).
 101.
 32013 R 0796: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 796/2013, 21. august 2013, millega keeldutakse andmast luba aine 3-atsetüül-2,5-dimetüültiofeen kasutamiseks söödalisandina (ELT L 224, 22.8.2013, lk 4).
 102.
 32013 R 0797: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 797/2013, 21. august 2013, millega antakse luba valmistise Enterococcus faecium NCIMB 11181 kasutamiseks tarbe- ja nuumvasikate ning võõrutatud põrsaste söödalisandina (loaomanik Chr. Hansen A/S) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1333/2004 (ELT L 224, 22.8.2013, lk 6).
 103.
 32013 R 0803: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 803/2013, 22. august 2013, foolhappe lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 225, 23.8.2013, lk 17).”
 2)
 Punkt 1zv (komisjoni määrus (EÜ) nr 1333/2004) jäetakse välja.
 Artikkel 2
 Komisjoni rakendusmääruste (EL) nr 795/2013, (EL) nr 796/2013, (EL) nr 797/2013 ja (EL) nr 803/2013 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 15. veebruaril 2014. aastal, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (6).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 14. veebruar 2014
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Gianluca GRIPPA
 (1) ELT L 224, 22.8.2013, lk 1.
 (2) ELT L 224, 22.8.2013, lk 4.
 (3) ELT L 224, 22.8.2013, lk 6.
 (4) ELT L 225, 23.8.2013, lk 17.
 (5) ELT L 247, 21.7.2004, lk 11.
 (6) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.