text:
Title: Zadravec Vesna,novinarka RTV - Telekom Slovenije
 Number: 0902-13/2015
 Zavezanec je s pisnim odgovorom zavrnil prosilki dostop do zahtevanih podatkov zaradi varstva poslovne skrivnosti. Prosilka je zoper odgovor zavezanca vložila pritožbo, o kateri je odločil IP. IP je v pritožbenem postopku ugotovil, da se zahteva nanaša na podatke o sponzorskih in donatorskih poslih oziroma o poslih, s katerimi se dosega enak učinek. Nadalje je IP ugotovil, da je sicer izkazan subjektivni kriterij poslovne skrivnosti, vendar so posamezni zahtevani podatki absolutno javne informacije. IP je tako pritožbi prosilke deloma ugodil.
 Številka: 0902-13/2015/1
 Informacijski pooblaščenec po informacijski pooblaščenki Mojci Prelesnik (v nadaljevanju: IP) izdaja na podlagi devetega in desetega odstavka 45. člena Zakona o medijih (Uradni list RS, št. 110/06 – uradno prečiščeno besedilo, 36/08 – ZPOmK-1, 77/10 – ZSFCJA, 90/10 – odl. US, 87/11 – ZAvMS, 47/12, 47/15 – ZZSDT, 22/16 in 39/16; v nadaljevanju: ZMed), 2. člena Zakona o Informacijskem pooblaščencu (Uradni list RS, št. 113/05, 51/07 - ZUstS-A; v nadaljevanju: ZInfP), tretjega odstavka 27. člena Zakona o dostopu do informacij javnega značaja (Uradni list RS, št. 51/06 – uradno prečiščeno besedilo, 117/06 – ZDavP2, 23/14, 50/14, 19/15 – odl. US, 102/15, 32/16 in 7/18; v nadaljevanju: ZDIJZ) ter prvega odstavka 248. člena in prvega odstavka 252. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 105/06, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13; v nadaljevanju: ZUP) o pritožbi RADIOTELEVIZIJE SLOVENIJA, javni zavod, Ljubljana, po novinarki ..., Kolodvorska ulica 2, 1000 Ljubljana (v nadaljevanju: prosilka) z dne 25. 9. 2015, zoper pisni odgovor družbe TELEKOM SLOVENIJE, d.d., Cigaletova ulica 15, 1000 Ljubljana (v nadaljevanju: zavezanec), z dne 22. 9. 2015, v zadevi dostopa do informacije javnega značaja, naslednjo
 Odgovor zavezanca z dne 22. 9. 2015 se v delu, ki se nanaša na podatke, o katerih je bilo odločeno z odločbo IP št. 0902-17/2014/22 z dne 7. 7. 2015, odpravi po uradni dolžnosti, in sicer pri:
 1.1 obrazcih za interno naročilo za izdajo mobilnih aparatov v testne namene z dne:
 - 28. 5. 2012 za čas testiranja od 28. 5. 2012 do 28. 5. 2014 - odobreno 28. 5. 2012 ob 13:00:22;
 - 20. 6. 2012 za čas testiranja od 22. 6. 2012 do 6. 7. 2012;
 - 3. 8. 2012 za čas testiranja od 6. 8. 2012 do 20. 8. 2012,;
 - 24. 9. 2012 za čas testiranja od 25. 9. 2012 do 25. 9. 2017;
 - 5. 11. 2012 za čas testiranja od 7. 11. 1912 do 15. 11. 2012;
 - 16. 11. 2012 za čas testiranja od 20. 11. 2012 do 31. 12. 2012;
 - 19. 11. 2012 za čas testiranja od 23. 11. 2012 do 23. 11. 2013;
 - 10. 12. 2012 za čas testiranja od 13. 12. 2012 do 18. 1. 2013;
 - 6. 3. 2013 za čas testiranja od 8. 3. 2013 do 18. 3. 2013;
 - 12. 3. 2013 za čas testiranja od 13. 3. 2013 do 31. 12. 2013;
 - 16. 3. 2013 za čas testiranja od 18. 3. 2013 do 2. 4. 2013 - odobreno 19. 3. 2013 ob 15:00:42;
 - 25. 3. 2013 za čas testiranja od 1. 4. 2013 do 1. 1. 2014 ;
 - 10. 5. 2013 za čas testiranja od 15. 5. 2013 do 15. 8. 2013 - odobreno 14. 5. 2013 ob 10:28:46;
 - 10. 5. 2013 za čas testiranja od 15. 5. 2013 do 15. 8. 2013 - odobreno 14. 5. 2013 ob 10:29:08;
 - 20. 5. 2013 za čas testiranja od 20. 5. 2013 do 31. 12. 2013;
 - 24. 5. 2013 za čas testiranja od 27. 5. 2013 do 31. 7. 2013;
 - 17. 7. 2013 za čas testiranja od 17. 7. 2013 do 30. 9. 2013;
 - 17. 7. 2013 za čas testiranja od 18. 7. 2013 do 30. 9. 2013;
 - 14. 10. 2013 za čas testiranja od 15. 10. 2013 do 29. 11. 2013;
 - 14. 10. 2013 za čas testiranja od 15. 10. 2013 do 30. 11. 2013;
 - 15. 11. 2013 za čas testiranja od 18. 11. 2013 do 31. 1. 2014;
 - 15. 11. 2013 za čas testiranja od 17. 11. 2013 do 31. 1. 2014;
 - 2. 12. 2013 za čas testiranja od 4. 12. 2013 do 10. 1. 2014;
 1.2 obrazcih za interno naročilo za izdajo blaga kot darilo zunanjim uporabnikom (za pravne ali ž
 fizične osebe) z dne 12. 4. 2013;
 1.3 obrazcih 1c (sklepi o dodelitvi testnih priključkov) z dne:
 30. 1. 2012 /čas testiranja od 31. 1. 2012 do 31. 7. 2012),17. 5. 2012, oba obrazca z dne 27. 11. 2012, 1. 2. 2013, 15. 2. 2013, 26. 3. 2013, oba obrazca z dne 27. 3. 2013 (čas testiranja od 27. 3. 2013 do 27. 3. 2014), 5. 4. 2013 (čas testiranja od 5. 4. 2013 do 15. 4. 2013), 5. 4. 2013 (čas testiranja od 5. 4. 2013 do 31. 12. 2013), 20. 5. 2013, 3. 6. 2013, 28. 6. 2013, 15. 7. 2013, 1. 8. 2013, 25. 9. 2013, 4. 12. 2013, 20. 1. 2014, 7. 3. 2014;
 1.4 najemnih pogodbah o sklenitvi najemnega razmerja za uporabo blaga za test:
 št. 3004a/2014 z dne 30. 4. 2014, št. 1108a/2014, št. 0505a/2014, št. 0407d/2014, št. 1305a/2014, št. 1405a/2014, št. 1905a/2014, št. 2005a/2014, št. 1006a/2014, št. 2706a/2014, št. 0407a/2014, št. 0907a/2014.
 V tem delu se zahteva prosilke z dne 2. 9. 2015 in pritožba prosilke z dne 25. 9. 2015 zavržeta.
 Pritožbi prosilke z dne 25. 9. 2015 se delno ugodi. Odgovor zavezanca z dne 22. 9. 2015 se delno odpravi in se odloči: »Zavezanec je dolžan prosilki v roku enaintridesetih (31) dni od vročitve te odločbe posredovati v elektronski obliki naslednje dokumente, in sicer:
 interna naročila za izdajo mobilnih aparatov v testne namene, pri čemer mora prekriti vse, razen podatkov o datumu (na obrazcu desno zgoraj), številu kosov ter modelu in tipu telefona, imenu in priimku oziroma nazivu subjekta (zunanji uporabnik) ter času testiranja, in sicer z dne:
 6. 6. 2011 (čas testiranja od 7. 6. 2011 do 1. 8. 2013);
 13. 6. 2011 (čas testiranja od 12. 6. 2011 do 31. 8. 2013 – odobreno 15. 6. 2011 14:51:55);
 13. 6. 2011 (čas testiranja od 15. 6. 2011 do 30. 6. 2012 - odobreno 15. 6. 2011 14:51:01);
 22. 6. 2011 (čas testiranja od 23. 6. 2011 do 31. 12. 2012);
 4. 7. 2011 (za čas testiranja 2 mesecev);
 11. 7. 2011 (za čas testiranja od 11. 7. 2011 do 11. 7. 2013);
 22. 7. 2011 (za čas testiranja od 25. 7. 2011 do 25. 7. 2013);
 5. 8. 2011 (za čas testiranja od 5. 8. 2011 do 30. 9. 2011);
 10. 8. 2011 (za čas testiranja od 20. 8. 2011 do 20. 8. 2013);
 16. 8. 2011 (za čas testiranja 16. 8. 2011 do 16. 8. 2013);
 17. 8. 2011 (za čas testiranja od 17. 8. 2011 do 31. 12. 2011);
 22. 8. 2011 (za čas testiranja od 24. 8. 2011 do 24. 10. 2011);
 25. 8. 2011 (za čas testiranja od 26. 8. 2011 do 12. 9. 2011);
 31. 8. 2011 (čas testiranja od 1. 9. 2011 do 30. 9. 2011);
 5. 9. 2011 (za čas testiranja od 10. 9. 2011 do 10. 9. 2013 – odobreno 13. 9. 2011 07:42:59);
 5. 9. 2011 (za čas testiranja od 10. 9. 2011 do 10. 9. 2013 – odobreno 13. 9. 2011 07:45:36);
 9. 9. 2011 (za čas testiranja od 9. 9. 2011 do 9. 9. 2013);
 15. 9. 2011 (čas testiranja od 16. 9. 2011 do 30. 9. 2011);
 28. 9. 2011 (čas testiranja od 26. 9. 2011 do 31. 12. 2013);
 12. 10. 2011 (čas testiranje od 13. 10. 2011 do 13. 10 2012);
 13. 10. 2011 (čas testiranja od 13. 10. 2011 do 31. 3. 2012);
 17. 10. 2011 (čas testiranja od 19. 10. 2011 do 31. 1. 2012);
 21. 10. 2011 (čas testiranje od 24. 10. 2011 do 26. 12 2011 – odobreno 21. 10. 2011 10:30:25);
 21. 10. 2011 (čas testiranja od 24. 10. 2011 do 25. 11. 2011 – odobreno 21. 10. 2011 12:07:18);
 25. 10. 2011 (čas testiranje od 17. 10. 2011 do 25. 11. 2011);
 27. 10. 2011 (čas testiranje od 27. 10. 2011 do 27. 10 2013);
 28. 10. 2011 (čas testiranja od 2. 11. 2011 do 2. 12. 2011);
 3. 11. 2011 (čas testiranje od 15. 11. 2011 do 1. 1. 2013);
 4. 11. 2011 (čas testiranje od 8. 11. 2011 do 15. 12. 2011 - odobreno 7. 11. 2011 09:23:22);
 4. 11. 2011 (čas testiranja od 8. 11. 2011 do 15. 12. 2011 - odobreno 7. 11. 2011 09:22:58);
 4. 11. 2011 (čas testiranja od 8. 11. 2011 do 15. 12. 2011 - odobreno 7. 11. 2011 09:23:39);
 7. 11. 2011 (čas testiranje od 8. 11. 2011 do 31. 12. 2011);
 10. 11. 2011 (čas testiranje od 10. 11. 2011 do 15. 12. 2011);
 17. 11. 2011 (čas testiranje od 21. 11. 2011 do 23. 12. 2011);
 23. 11. 2011 (čas testiranja od 25. 11. 2011 do 25. 2. 2012);
 29. 11. 2011 (čas testiranje od 2. 12. 2011 do 6. 1. 2012);
 5. 12. 2011 (čas testiranje od 6. 12. 2011 do 6. 6. 2012 - odobreno 6. 12. 2011 08:08:04);
 5. 12. 2011 (čas testiranje od 6. 12. 2011 do 27. 1. 2012 - odobreno 6. 12. 2011 08:08:30);
 6. 12. 2011 (čas testiranje od 7. 12. 2011 do 21. 12. 2011);
 7. 12. 2011 (čas testiranje od 30. 11. 2011 do 31. 12. 2013);
 8. 12. 2011 (čas testiranje od 8. 12. 2011 do 8. 12. 2013);
 16. 12. 2011 (čas testiranja od 20. 12. 2011 do 20. 12. 2012);
 19. 12. 2011 (čas testiranje od 22. 12. 2011 do 22. 2. 2012 – odobreno 19. 12. 2011 13:12:16);
 19. 12. 2011 (čas testiranja od 22. 12. 2011 do 22. 2. 2012 – odobreno 19. 12. 2011 13:12:05);
 19. 12. 2011 (čas testiranja od 22. 12. 2011 do 22. 2. 2012 – odobreno 19. 12. 2011 14:51:05);
 21. 12. 2011 (čas testiranja od 1. 1. 2012 do 31. 12. 2012);
 29. 12. 2011 (čas testiranja od 3. 1. 2012 do 3. 1. 2014);
 6. 1. 2012 (čas testiranja od 3. 1. 2012 do 3. 1. 2014);
 10. 1. 2012 (čas testiranja od 10. 1. 2012 do 10. 6. 2012);
 11. 1. 2012 (čas testiranja od 13. 1. 2012 do 16. 3. 2012);
 13. 1. 2012 (čas testiranja od 15. 1. 2012 do 15. 1. 2013 – odobreno 16. 1. 2012 16:53:58);
 13. 1. 2012 (čas testiranja od 15. 1. 2012 do 15. 1. 2014 – odobreno 16. 1. 2012 16:53:45);
 18. 1. 2012 (čas testiranja od 22. 1. 2012 do 22. 1. 2013 – odobreno 19. 1. 2012 08:58:49);
 18. 1. 2012 (čas testiranja od 18. 1. 2012 do 31. 1. 2013 – odobreno 19. 1. 2012 08:58:34);
 19. 1. 2012 (čas testiranja od 19. 1. 2012 do 27. 1. 2012);
 20. 1. 2012 (čas testiranja od 23. 1. 2012 do 30. 3. 2012 – odobreno 23. 1. 2012 07:58:52);
 20. 1. 2012 (čas testiranja od 23. 1. 2012 do 2. 3. 2013 – odobreno 23. 1. 2012 07:58:34);
 25. 1. 2012 (čas testiranja od 1. 2. 2012 do 1. 2. 2014);
 6. 2. 2012 (čas testiranja od 13. 2. 2012 do 13. 2. 2014 – odobreno 7. 2. 2012 08:07:01);
 z dne 6. 2. 2012 (čas testiranja od 15. 2. 2012 do 15. 2. 2014 – odobreno 13. 2. 2012 14:25:44);
 9. 2. 2012 (čas testiranja od 12. 2. 2012 do 30. 4. 2012);
 13. 2. 2012 (čas testiranja od 1. 2. 2012 do 1. 2. 2014);
 14. 2. 2012 (čas testiranja od 16. 2. 2012 do 16. 2. 2014 – odobreno 15. 2. 2012 11:15:15);
 14. 2. 2012 (čas testiranja od 15. 2. 2012 do 30. 4. 2012 - odobreno 14. 2. 2012 15:52:10);
 14. 2. 2012 (čas testiranja od 15. 2. 2012 do 30. 4. 2012 - odobreno 14. 2. 2012 15:52:18);
 14. 2. 2012 (čas testiranja od 15. 2. 2012 do 30. 4. 2012 - odobreno 14. 2. 2012 15:51:58);
 16. 2. 2012 (čas testiranja od 17. 2. 2012 do 30. 4. 2012);
 22. 2. 2012 (čas testiranja od 1. 3. 2012 do 1. 3. 2014 – odobreno 27. 2. 2012 08:51:31);
 22. 2. 2012 (čas testiranja od 28. 2. 2012 do 31. 8. 2012 – odobreno 27. 2. 2012 16:16:32);
 24. 2. 2012 (čas testiranja od 24. 2. 2012 do 31. 3. 2012);
 15. 3. 2012 (čas testiranja od 15. 3. 2012 do 16. 6. 2012);
 20. 3. 2012 (čas testiranja od 20. 3. 2012 do 20. 5. 2012);
 21. 3. 2012 (čas testiranja od 23. 3. 2012 do 23. 3. 2014 – odobreno 22. 3. 2012 12:22:38;
 21. 3. 2012 (čas testiranja od 23. 3. 2012 do 23. 3. 2014 – odobreno 22. 3. 2012 12:23:28);
 28. 3. 2012 (čas testiranja od 23. 3. 2012 do 23. 3. 2014);
 5. 4. 2012 (čas testiranja od 6. 4. 2012 do 6. 4. 2014);
 16. 4. 2012 (čas testiranja od 18. 4. 2012 do 1. 4. 2014);
 17. 4. 2012 (čas testiranja od 17. 4. 2012 do 16. 10. 2012);
 24. 4. 2012 (čas testiranja od 24. 4. 2012 do 24. 5. 2012 – odobreno 25. 4. 2012 12:57:30);
 24. 4. 2012 (čas testiranja od 23. 4. 2012 do 23. 4. 2014 – odobreno 25. 4. 2012 12:57:26);
 3. 5. 2012 (čas testiranja od 9. 5. 2012 do 9. 6. 2012);
 17. 5. 2012 (čas testiranja od 21. 5. 2012 do 22. 5. 2013 – odobreno 22. 5. 2012 11:05:08);
 17. 5. 2012 (čas testiranja od 18. 5. 2012 do 20. 7. 2012 – odobreno 17. 5. 2012 10:29:34);
 17. 5. 2012 (čas testiranja od 30. 5. 2012 do 31. 7. 2012);
 18. 5. 2012 (čas testiranja od 18. 5. 2012 do 18. 5. 2014);
 21. 5. 2012 (čas testiranja od 1. 6. 2012 do 1. 12. 2012);
 22. 5. 2012 (čas testiranja od 23. 5. 2012 do 23. 8. 2012 – odobreno 23. 5. 2012 11:02:17);
 22. 5. 2012 (čas testiranja od 23. 5. 2012 do 22. 7. 2012 – odobreno 23. 5. 2012 11:02:36);
 22. 5. 2012 (čas testiranja od 22. 5. 2012 do 22. 5. 2014 – odobreno 24. 5. 2012 11:37:17);
 23. 5. 2012 (čas testiranja od 23. 5. 2012 do 1. 6. 2014 – odobreno 23. 5. 2012 13:58:21);
 23. 5. 2012 (čas testiranja od 23. 5. 2012 do 23. 5. 2014 – odobreno 23. 5. 2012 13:15:57);
 24. 5. 2012 (čas testiranja od 1. 6. 2012 do 1. 6. 2013);
 28. 5. 2012 (čas testiranja od 28. 5. 2012 do 28. 5. 2014 – odobreno 28. 5. 2012 13:00:12);
 29. 5. 2012 (čas testiranja od 6. 6. 2012 do 6. 6. 2014 – odobreno 1. 6. 2012 08:45:12);
 29. 5. 2012 (čas testiranja od 1. 6. 2012 do 1. 6. 2014 – odobreno 1. 6. 2012 09:48:35);
 30. 5. 2012 (čas testiranja od 30. 5. 2012 do 30. 5. 2014);
 30. 5. 2012 (čas testiranja od 30. 5. 2012 do 15. 6. 2012 – odobreno 1. 6. 2012 08:48:38);
 1. 6. 2012 (čas testiranja od 1. 6. 2012 do 1. 6. 2014 – odobreno 11. 6. 2012 11:12:18);
 1. 6. 2012 (čas testiranja od 4. 6. 2012 do 15. 6. 2012 – odobreno 5. 6. 2012 13:20:39);
 4. 6. 2012 (čas testiranja od 6. 6. 2012 do 13. 6. 2012);
 5. 6. 2012 (čas testiranja od 5. 6. 2012 do 6. 10. 2012);
 7. 6. 2012 (čas testiranja od 7. 6. 2012 do 7. 6. 2014 – odobreno 11. 6. 2012 11:13:51);
 7. 6. 2012 (čas testiranja od 17. 6. 2012 do 27. 8. 2012 – odobreno 7. 6. 2012 10:23.06);
 8. 6. 2012 (čas testiranja od 8. 6. 2012 do 8. 6. 2014 – odobreno 11. 6. 2012 11:20:53);
 8. 6. 2012 (čas testiranja od 8. 6. 2012 do 8. 6. 2014 – odobreno 11. 6. 2012 11:14:23);
 11. 6. 2012 (čas testiranja od 11. 6. 2012 do 11. 6. 2013 – odobreno 11. 6. 2012 11:11:43);
 11. 6. 2012 (čas testiranja od 12. 6. 2012 do 23. 8. 2012 – odobreno 12. 6. 2012 11:17:28);
 12. 6. 2012 (čas testiranja od 12. 6. 2012 do 31. 12. 2014);
 14. 6. 2012 (čas testiranja od 18. 6. 2012 do 18. 6. 2012);
 15. 6. 2012 (čas testiranja od 17. 6. 2012 do 17. 6. 2014);
 20. 6. 2012 (čas testiranja od 22. 6. 2012 do 6. 7. 2012 – odobreno 20. 6. 2012 12:47:23), pri čemer mora prekriti tudi drugo navedenega zunanjega uporabnika;
 20. 6. 2012 (čas testiranja od 21. 6. 2012 do 21. 12. 2012 – odobreno 21. 6. 2012 08:53.30);
 20. 6. 2012 (čas testiranja od 29. 6. 2012 do 6. 7. 2012 – odobreno 21. 6. 2012 08:53:07);
 20. 6. 2012 (čas testiranja od 22. 6. 2012 do 6. 7. 2012 – odobreno 20. 6. 2012 12:47:23);
 26. 6. 2012 (čas testiranja od 27. 6. 2012 do 31. 7. 2012);
 26. 6. 2012 (čas testiranja od 6. 7. 2012 do 20. 7. 2012 – odobreno 26. 6. 2012 18.33:33);
 2. 7. 2012 (čas testiranja od 1. 7. 2012 do 1. 7. 2013);
 3. 7. 2012 (čas testiranja od 3. 7. 2012 do 30. 6. 2015 – odobreno 4. 7. 2012 09:04:41);
 12. 7. 2012 (čas testiranja od 16. 7. 2012 do 16. 7. 2013);
 16. 7. 2012 (čas testiranja od 18. 7. 2012 do 1. 8. 2012 – odobreno 23. 7. 2012 13:58:01);
 16. 7. 2012 (čas testiranja od 23. 7. 2012 do 6. 8. 2012 – odobreno 23. 7. 2012 13:58:08);
 19. 7. 2012 (čas testiranja od 19. 7. 2012 do 19. 7. 2014);
 20. 7. 2012 (čas testiranja od 20. 7. 2012 do 20. 7. 2013);
 1. 8. 2012 (čas testiranja od 1. 8. 2012 do 1. 10. 2012);
 2. 8. 2012 (čas testiranja od 5. 8. 2012 do 30. 11. 2012);
 3. 8. 2012 (čas testiranja od 6. 8. 2012 do 20. 8. 2012 – odobreno 21. 8. 2012 07:50:12), pri čemer mora prekriti tudi tretje in četrto (naveden pod drugo navedenim) navedenega zunanjega uporabnika;
 3. 8. 2012 (čas testiranja od 6. 8. 2012 do 20. 8. 2012 – odobreno 21. 8. 2012 07:49:51);
 3. 8. 2012 (čas testiranja od 6. 8. 2012 do 20. 8. 2012 – odobreno 21. 8. 2012 07:50:06);
 7. 8. 2012 (čas testiranja od 7. 8. 2012 do 7. 8. 2014 – odobreno 8. 8. 2012 08:14:24);
 7. 8. 2012 (čas testiranja od 7. 8. 2012 do 7. 8. 2014 - odobreno 8. 8. 2012 08:14:30);
 14. 8. 2012 (čas testiranja od 20. 8. 2012 do 5. 9. 2012);
 20. 8. 2012 (čas testiranja od 20. 8. 2012 do 20. 8. 2014);
 23. 8. 2012 (čas testiranja od 23. 8. 2012 do 23. 11. 2012 – odobreno 24. 8. 2012 09:27:28);
 23. 8. 2012 (čas testiranja od 23. 8. 2012 do 23. 11. 2012 – odobreno 24. 8. 2012 09:27:19);
 24. 8. 2012 (čas testiranja od 24. 8. 2012 do 24. 2. 2014 – odobreno 24. 8. 2012 09:27:09);
 24. 8. 2012 (čas testiranja od 29. 8. 2012 do 9. 9. 2012 – odobreno 24. 8. 2012 09:27:38);
 27. 8. 2012 (čas testiranja od 27. 8. 2012 do 27. 2. 2014 – odobreno 27. 8. 2012 12:23:04);
 27. 8. 2012 (čas testiranja od 27. 8. 2012 do 27. 8. 2013 – odobreno 29. 8. 2012 13:30:25);
 31. 8. 2012 (čas testiranja od 3. 9. 2012 do 3. 9. 2014 – odobreno 4. 9. 2012 07:51:30);
 4. 7. 2012 (čas testiranja od 14. 7. 2012 do 14. 4. 2014);
 3. 9. 2012 (čas testiranja od 1. 9. 2012 do 1. 3. 2013 – odobreno 4. 9. 2012 07.49:53);
 3. 9. 2012 (čas testiranja od 3. 9. 2012 do 3. 9. 2014 – odobreno 4. 9. 2012 07:49:37);
 4. 9. 2012 (čas testiranja od 4. 9. 2012 do 4. 9. 2014 – odobreno 5. 9. 2012 09:02:58);
 4. 9. 2012 (čas testiranja od 4. 9. 2012 do 4. 1. 2013 – odobreno 5. 9. 2012 09:03:35);
 4. 9. 2012 (čas testiranja od 4. 9. 2012 do 4. 9. 2014 – odobreno 5. 9. 2012 09:03:06);
 6. 9. 2012 (čas testiranja od 10. 9. 2012 do 10. 9. 2014);
 7. 9. 2012 (čas testiranja od 10. 9. 2012 do 10. 9. 2014);
 14. 9. 2012 (čas testiranja od 14. 9. 2012 do 14. 9. 2014);
 19. 9. 2012 (čas testiranja od 20. 9. 2012 do 20. 9. 2014 – odobreno 20. 9. 2012 08:42:30);
 19. 9. 2012 (čas testiranja od 19. 9. 2012 do 19. 9. 2014 – odobreno 20. 9. 2012 08:45:25);
 19. 9. 2012 (čas testiranja od 21. 9. 2012 do 21. 9. 2012 – odobreno 20. 9. 2012 08:45:15);
 4. 10. 2012 (čas testiranja od 8. 10. 2012 do 8. 10. 2014 – odobreno 4. 10. 2012 14:38:56);
 4. 10. 2012 (čas testiranja od 4. 10. 2012 do 4. 10. 2014 – odobreno 8. 10. 2012 13:48:31);
 9. 10. 2012 (čas testiranja od 12. 10. 2012 do 22. 10. 2012);
 15. 10. 2012 (čas testiranja od 15. 10. 2012 do 15. 10. 2014 – odobreno 15. 10. 2012 11:55:59);
 15. 10. 2012 (čas testiranja od 16. 10. 2012 do 15. 11. 2012 – odobreno 16. 10. 2012 08:12:03);
 16. 10 2012 (čas testiranja od 16. 10. 2012 do 16. 10. 2014);
 18. 10. 2012 (čas testiranja od 19. 10. 2012 do 19. 10. 2012);
 23. 10. 2012 (čas testiranja od 22. 10. 2012 do 22. 2. 2013 – odobreno 23. 10. 2012 13:20:19);
 5. 11. 2012 (čas testiranja od 7. 11. 2012 do 15. 11. 2012 – odobreno 6. 11.2012 08:38:04), pri čemer mora prekriti tudi drugo navedenega zunanjega uporabnika;
 5. 11. 2012 (čas testiranja od 5. 11. 2012 do 5. 11. 2014 – odobreno 5. 11. 2012 15:32:08);
 6. 11. 2012 (čas testiranja od 5. 11. 2012 do 5. 12. 2012);
 8. 11. 2012 (čas testiranja od 12. 11. 2012 do 12. 11. 2013 – odobreno 9. 11. 2012 08:49:31);
 8. 11. 2012 (čas testiranja od 8. 11. 2012 do 8. 1. 2013 – odobreno 9. 11. 2012 08:49:21),
 12. 11. 2012 (čas testiranja od 13. 11. 2012 do 13. 11. 2014);
 14. 11. 2012 (čas testiranja od 1. 11. 2012 do 1. 11. 2014 – odobreno 16. 11. 2012 07:57:18);
 16. 11. 2012 (čas testiranja od 16. 11. 2012 do 14. 12. 2012);
 19. 11. 2012 (čas testiranja od 23. 11. 2012 do 23. 11. 2013),
 20. 11. 2012 (čas testiranja od 3. 12. 2012 do 3. 12. 2014);
 21. 11. 2012 (čas testiranja od 22. 11. 2012 do 22. 11. 2013);
 22. 11. 2012 (čas testiranja od 28. 10. 2012 do 14. 12. 2012);
 27. 11. 2012 (čas testiranja od 27. 11. 2012 do 27. 12. 2012 – odobreno 28. 11. 2012 11:31:33);
 27. 11. 2012 (čas testiranja od 1. 12. 2012 do 1. 12. 2014 – odobreno 28. 11. 2012 08:43:40);
 28. 11. 2012 (čas testiranja od 15. 11. 2012 do 14. 12. 2012 – odobreno 29. 11. 2012 07:50:53);
 28. 11. 2012 (čas testiranja od 1. 12. 2012 do 1. 12. 2014 – odobreno 29. 11. 2012 07:51:26);
 29. 11. 2012 (čas testiranja od 15. 11. 2012 do 30. 11. 2012);
 17. 12. 2012 (čas testiranja od 17. 12. 2012 do 17. 12. 2014);
 10. 12. 2012 (čas testiranja od 13. 12. 2012 do 18. 1. 2013), pri čemer mora prekriti tudi drugo in tretjega navedenega zunanjega uporabnika;
 20. 12. 2012 (čas testiranja od 20. 12. 2012 do 20. 12. 2014);
 27. 12. 2012 (čas testiranja od 27. 12. 2012 do 27. 12. 2014),
 8. 1. 2013 (čas testiranja od 10. 1. 2013 do 10. 1. 2015);
 10. 1. 2013 (čas testiranja od 11. 1. 2013 do 11. 1. 2015);
 15. 1. 2013 (čas testiranja od 15. 1. 2013 do 15. 1. 2015);
 17. 1. 2013 (čas testiranja od 17. 1. 2013 do 17. 1. 2015);
 18. 1. 2013 (čas testiranja od 21. 1. 2013 do 30. 1. 2013 – odobreno 18. 1. 2013 14:12:28);
 18. 1. 2013 (čas testiranja od 18. 1. 2013 do 18. 1. 2015 – odobreno 18. 1. 2013 14:12:12);
 21. 1. 2013 (čas testiranja od 21. 1. 2013 do 21. 4. 2013);
 29. 1. 2013 (čas testiranja od 29. 1. 2013 do 29. 1. 2015 – odobreno 29. 1. 2013 10:59:56);
 7. 2. 2013 (čas testiranja od 7. 2. 2013 do 7. 5. 2015 – odobreno 11. 2. 2013 15:36:48);
 11. 2. 2013 (čas testiranja od 11. 2. 2013 do 11. 2. 2015);
 12. 2. 2013 (čas testiranja od 12. 2. 2013 do 31. 8. 2013);
 20. 2. 2013 (čas testiranja od 20. 2. 2013 do 1. 1. 2014);
 25. 2. 2013 (čas testiranja od 27. 2. 2013 do 27. 3. 2013);
 28. 2. 2013 (čas testiranja od 3. 3. 2013 do 31. 10. 2015);
 1. 3. 2013 (čas testiranja od 1. 3. 2013 do 1. 3. 2015);
 4. 3. 2013 (čas testiranja od 24. 2. 2013 do 1. 12. 2013);
 6. 3. 2013 (čas testiranja od 8. 3. 2013 do 18. 3. 2013 – odobreno 6. 3. 2013 14:44:55), pri čemer mora prekriti drugo navedenega zunanjega uporabnika;
 6. 3. 2013 (čas testiranja od 6. 3. 2013 do 6. 3. 2015 – odobreno 6. 3. 2013, 14:44:41);
 7. 3. 2013 (čas testiranja od 15. 3. 2013 do 15. 3. 2015);
 16. 3. 2013 (čas testiranja od 18. 3. 2013 do 2. 4. 2013 – odobreno 19. 3. 2013 15:00:38);
 22. 3. 2013 (čas testiranja od 24. 3. 2013 do 23. 5. 2013);
 27. 3. 2013 (čas testiranja od 27. 3. 2013 do 31. 12. 2014);
 3. 4. 2013 (čas testiranja od 3. 4. 2013 do 3. 4. 2013);
 12. 4. 2013 (čas testiranja od 15. 4. 2013 do 15. 5. 2013);
 10. 5. 2013 (čas testiranja od 15. 5. 2013 do 15. 8. 2013 – odobreno 14. 5. 2013 10:29:08), pri čemer mora prekriti zunanjega uporabnika, navedenega skrajno desno;
 24. 5. 2013 (čas testiranja od 27. 5. 2013 do 31. 7. 2013), pri čemer mora prekriti prvo navedenega zunanjega uporabnika;
 4. 6. 2013 (čas testiranja od 7. 6. 2013 do 7. 6. 2015 – odobreno 5. 6. 2013 12:16:11);
 4. 6. 2013 (čas testiranja od 5. 6. 2013 do 5. 6. 2015 – odobreno 5. 6. 2013 10:08:53);
 13. 6. 2013 (čas testiranja od 13. 6. 2013 do 13. 6. 2015);
 18. 6. 2013 (čas testiranja od 30. 6. 2013 do 31. 12. 2014 – odobreno 19. 6. 2013 21:50:33);
 18. 6. 2013 (čas testiranja od 18. 6. 2013 do 18. 9. 2013 – odobreno 12. 7. 2013);
 4. 7. 2013 (čas testiranja od 10. 7. 2013 do 10. 7. 2015);
 9. 7. 2013 (čas testiranja od 9. 7. 2013 do 15. 7. 2013);
 10. 7. 2013 (čas testiranja od 10. 7. 2013 do 15. 7. 2015);
 12. 7. 2013 (čas testiranja od 10. 7. 2013 do 31. 12. 2013);
 16. 7. 2013 (čas testiranja od 18. 7. 2013 do 18. 7. 2015);
 17. 7. 2013 (čas testiranja od 17. 7. 2013 do 30. 9. 2013 – odobreno 18. 7. 2013 14:28:33), pri čemer mora prekriti prvo in tretje navedenega zunanjega uporabnika;
 17. 7. 2013 (čas testiranja od 18. 7. 2013 do 30. 9. 2013 – odobreno 18. 7. 2013 14:32:57), pri čemer mora prekriti tretje navedenega zunanjega uporabnika;
 18. 7. 2013 (čas testiranja od 22. 7. 2013 do 1. 10. 2013);
 20. 8. 2013 (čas testiranja od 22. 8. 2013 do 31. 12. 2013 – odobreno 22. 8. 2013 13:09:37);
 20. 8. 2013 (čas testiranja od 22. 8. 2013 do 31. 10. 2013 – odobreno 22. 8. 2013 13:09:24);
 26. 8. 2013 (čas testiranja od 26. 8. 2013 do 11. 9. 2013);
 2. 9. 2013 (čas testiranja od 8. 9. 2013 do 1. 5. 2014);
 14. 10. 2013 (čas testiranja od 15. 10. 2013 do 29. 11. 2013 – odobreno 16. 10. 2013 11:12:27), pri čemer mora prekriti drugo navedenega zunanjega uporabnika;
 14. 10. 2013 (čas testiranja od 15. 10. 2013 do 30. 11. 2013 – odobreno 16. 10. 2013 11:12:46), pri čemer mora prekriti drugo navedenega zunanjega uporabnika;
 14. 10. 2013 (čas testiranja od 15. 10. 2013 do 29. 11. 2013 – odobreno 17. 10. 2013 11:06:20);
 14. 10. 2013 (čas testiranja od 15. 10. 2013 do 6. 12. 2013 – odobreno 17. 10. 2013 11:05:55);
 18. 10. 2013 (čas testiranja od 25. 10. 2013 do 25. 4. 2014);
 15. 11. 2013 (čas testiranja od 18. 11. 2013 do 31. 1. 2014 – odobreno 18. 11. 2013 08:50:32), pri čemer mora prekriti prvo navedenega zunanjega uporabnika;
 15. 11. 2013 (čas testiranja od 17. 11. 2013 do 31. 1. 2014 – odobreno 18. 11. 2013 08:50:41), pri čemer mora prekriti prvo navedenega zunanjega uporabnika in zunanjega uporabnika, navedenega pod zgornjimi tremi;
 15. 11. 2013 (čas testiranja od 18. 11. 2013 do 20. 12. 2013 – odobreno 18. 11. 2013 08:50:23);
 17. 11. 2013 (čas testiranja od 20. 12. 2013 do 28. 2. 2014), pri čemer mora prekriti prvo navedenega zunanjega uporabnika;
 29. 11. 2013 (čas testiranja od 16. 5. 2012 do 16. 5. 2014);
 2. 12. 2013 (čas testiranja od 4. 12. 2013 do 10. 1. 2014), pri čemer mora prekriti tretje navedenega zunanjega uporabnika;
 20. 12. 2013 (čas testiranja od 20. 12. 2013 do 20. 1. 2014);
 23. 12. 2013 (čas testiranja od 23. 12. 2013 do 23. 6. 2014);
 30. 12. 2013 (čas testiranja od 6. 1. 2014 do 28. 2. 2014);
 8. 1. 2014 (čas testiranja od 9. 1. 2014 do 23. 1. 2014);
 22. 1. 2014 (čas testiranja od 22. 1. 2014 do 22. 7. 2014);
 10. 2. 2014 (čas testiranja od 16. 2. 2014 do 1. 6. 2014);
 3. 3. 2014 (čas testiranja od 4. 3. 2014 do 5. 5. 2014 – odobreno 21. 3. 2014 11:29:29);
 4. 3. 2014 (čas testiranja od 5. 3. 2014 do 5. 3. 2016);
 6. 3. 2014 (čas testiranja od 5. 3. 2014 do 30. 6. 2014);
 14. 3. 2014 (čas testiranja od 14. 3. 2014 do 15. 3. 2016);
 najemne pogodbe o sklenitvi najemnega razmerja za uporabo blaga za test, pri čemer mora prekriti vse, razen podatkov o nazivu najemodajalca ter nazivu oziroma imenu in priimku najemnika, številu kosov ter modelu in tipu telefona, času testiranja ter datumu (levo spodaj):
 - št. 123/2014, št. 126/2014, št. 646/2014, št. 643/2014, št. 2701a/2014, št. 2701b/2014, št. 2701c/2014, št. 2701d/2014, št. 2701e/2014, št. 2701f/2014, št. 0302a/2014, št. 0702a/2014, št. 1302a/2014, št. 1402/2014, št. 2802a/2014, št. 2802b/2014, št. 0603a/2014, št. 3103/2014, št. 3103b/2014, št. 3103c/2014, št. 2304b/2014, št. 2304a/2014, št. 2404a/2014, št. 0605a/2014, št. 1305a/2014, št. 1505a/2014, št. 2605a/2014, št. 2805a/2014, št. 0606a/2014, št. 0606b/2014, št. 1306a/2014, št. 1306b/2014, št. 1706a/2014, št. 1806a/2014, št. 19266/2013, št. 19265/2013, št. 1410a/2013, št. 23637/2013, št. 23655/2013, št. 2410a/2013, št. 23635/2013, št. 0411a/2013, št. 23632/2013, št. 23622/2013, št. 24634/2013, št. 1908a/2014, št. 2008a/2014, št. 0407b/2014, št. 0407c/2014, št. 0407e/2014, št. 1607a/2014, št. 2507a/2014, št. 0508a/2014;
 obrazec za interno naročilo za izdajo blaga kot darilo zunanjim uporabnikom – fizična oseba, pri čemer mora prekriti vse, razen podatkov o datumu (na obrazcu desno zgoraj), številu kosov, modelu in tipu mobilnega aparata ter imenu in priimku prejemnika – fizične osebe z dne 15. 2. 2013;
 obrazce za interno naročilo za izdajo blaga kot darilo zunanjim uporabnikom – pravna oseba, pri čemer mora prekriti vse, razen podatkov o datumu (na obrazcu desno zgoraj), številu kosov, modelu in tipu telefona ter nazivu prejemnika – pravne osebe:
 z dne 20. 3. 2013 (odobreno 20. 3. 2013 18:57:40);
 z dne 9. 4. 2013 (odobreno 10. 4. 2013 12:57:59);
 z dne 12. 4. 2013 (odobreno 15. 4. 2013 10:13:23);
 z dne 23. 5. 2013 (odobreno 31. 5. 2013 12:41:56);
 z dne 27. 5. 2013 (odobreno 14. 6. 2013 11:48:37);
 z dne 31. 5. 2013 (odobreno 14. 6. 2013 11:49:00);
 sklepe o dodelitvi testnih priključkov (obrazci 1c):
 z dne 25. 8. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 5. 9. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitve ter celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 13. 9. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonski številki in imeni fizičnih oseb pri opisu storitve, ter celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 4. 10. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 11. 10. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 13. 10. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 19. 10. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 25. 10. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonski številki pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 9. 11. 2011 (odobreno 10. 11. 2011 11:51:15), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, podjetji pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 9. 11. 2011 (odobreno 10. 11. 2011 11:52:02), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 9. 11. 2011 (odobreno 10. 11. 2011 11:51:04), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 10. 11. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 6. 12. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 7. 12. 2011 (odobreno 8. 12. 2011 09:42:21), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 7. 12. 2011 (odobreno 8. 12. 2011 09:32:40), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 12. 12. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju na začetku besedila pod »Sklep«, ime in priimek posameznika pri opisu storitve (»Odobreno s strani ...«), celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 13. 12. 2011 (odobreno 13. 12. 2011 14:31:29), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 13. 12. 2011 (odobreno 14. 12. 2011 08:07:39), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 21. 12. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek drugo navedenega posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 27. 12. 2011, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek drugo navedenega posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 4. 1. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 12. 1. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek drugo navedenega posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 30. 1. 2012 (čas testiranja od 1. 2. 2012 do 1. 2. 2013), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 29. 2. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 9. 3. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 26. 3. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonski številki pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 23. 4. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 10. 5. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 11. 5. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 5. 6. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 6. 6. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 7. 6. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 18. 6. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 19. 6. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 21. 6. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 2. 7. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 11. 7. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika, telefonski številki pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 12. 7. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 6. 8. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 10. 8. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, ime in priimek posameznika (»Zadevo odobril ...«), celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 30. 8. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 11. 9. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 4. 10. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 12. 11. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek drugo navedenega posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 14. 11. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 26. 11. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 6. 12. 2012, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 10. 1. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 22. 1. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek drugo navedenega posameznika in številko v oklepaju, številki pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 1. 2. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, številki pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 6. 2. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 7. 2. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, telefonski številki pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 28. 2. 2013 (čas testiranja od 28. 2. 2013 do 1. 4. 2013), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 28. 2. 2013 (čas testiranja od 1. 2. 2013 do 1. 12. 2020), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, prvi stavek pri opisu storitve, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 14. 3. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, telefonske številke pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 26. 3. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 27. 3. 2013 (čas testiranja od 1. 4. 2013 do 31. 3. 2014), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 12. 4. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 17. 5. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 10. 7. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 26. 7. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 7. 8. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 13. 8. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, testne številke pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 19. 8. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek drugo navedenega posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 3. 10. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznice in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 17. 10. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 18. 10. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 24. 10. 2013 (čas testiranja od 30. 10. 2013 do 30. 10. 2014 – odobreno 11. 11. 2013 14:43:48), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 24. 10. 2013 (čas testiranja od 30. 10. 2013 do 30. 10. 2014 – odobreno 11. 11. 2013 14:43:55), pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 6. 11. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 11. 11. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek drugo navedenega posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 20. 11. 2013, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, drugi stavek pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 8. 11. 2014, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 z dne 8. 1. 2014, pri čemer mora prekriti besedilo do besede »Sklep«, ime in priimek posameznika in številko v oklepaju, telefonsko številko pri opisu storitev, celoten dokument od besede »Obrazložitev« dalje, razen datuma, ki sledi besedi »Ljubljana«;
 pogodbe o donatorstvu (s priloženimi pogodbami o izvajanju sms donacije preko omrežja mobitel gsm/umts), pri čemer mora prekriti vse, razen podatkov o naslovu in številki pogodbe, nazivu pogodbenih partnerjev, vrsti oziroma predmetu posla, trajanju posla ter datumu pogodbe:
 št. 23/11, št. 24/11, št. 25/11, št. 26/11, št. 27/11, št. 28/11, št. 29/11, št. 30/11, št. 31/11, št. 32/11, št. 33/11, št. 34/11, št. 35/11, št. 36/11, št. 37/11, št. 40/11, št. 41/11, št. 42/11, št. 43/11, št. 44/11, št. 45/11;
 št. 1/12, št. 2/12, št. 3/12, št. 4/12, št. 5/12, št. 6/12, št. 7/12, št. 8/12, št. 9/12, št. 10/12, št. 11/12, št. 12/12, št. 13/12, št. 14/12, št. 15/12, št. 16/12, št. 17/12, št. 18/12, št. 19/12, št. 20/12, št. 21/12, št. 22/12, št. 23/12, št. 24/12, št. 25/12, št. 26/12, št. 27/12, št. 28/12, št. 29/12, št. 30/12 (z dne 28. 6. 2012 in z dne 4. 7. 2012), št. 31/12, št. 32/12, št. 33/12, št. 34/12, št. 35/12, št. 36/12, št. 37/12, št. 38/12, št. 39/12, št. 40/12, št. 41/12, št. 42/12, št. 43/12, št. 44/12, št. 45/12, št. 46/12, št. 47/12, št. 48/12, št. 49/12, št. 50/12, št. 51/12, št. 52/12 (prekriti tudi ime in priimek fizične osebe v členu 1);
 št. 1/13, št. 2/13, št. 3/13, št. 4/13, št. 7/13, št. 8/13, št. 9/13 (prekriti tudi ime in priimek fizične osebe v členu 1), št. 10/13 (prekriti tudi ime in priimek fizične osebe v členu 1), št. 11/13, št. 12/13, št. 13/13, št. 14/13, št. 15/13, št. 16/13, št. 17/13, št. 18/13, št. 19/13, št. 20/13, št. 21/13, št. 23/13, št. 24/13, št. 25/13, št. 29/13, št. 35/13 (prekriti tudi ime fizične osebe v členu 1), št. 36/13, št. 37/13, št. 38/13 (prekriti tudi ime in priimek fizične osebe v členu 1), št. 39/13 (prekriti tudi ime in priimek fizične osebe v členu 1), št. 40/13, št. 41/13, št. 42/13, št. 43/13, št. 44/13, št. 45/13, št. 46/13, št. 48/13, št. 52/13, št. 53/13, št. 55/13, št. 56/13, št. 57/13, št. 58/13, št. 59/13 (prekriti tudi ime fizične osebe v členu 1), št. 61/13, št. 62/13, št. 63/13, št. 64/13, št. 65/13, št. 66/13;
 donatorske pogodbe, pri čemer mora prekriti vse, razen podatkov o naslovu in številki pogodbe, nazivu pogodbenih partnerjev, vrsti oziroma predmetu posla, pogodbeni vrednosti, trajanju in datumu pogodbe, in sicer naslednjih pogodb:
 št. 10/041;
 št. 11/002, št. 11/003, št. 11/032, št. 039/11, št. 61/11, št. 106/11;
 št. 50/12, št. 80/12, št. 81/12;
 št. 57/13, št. 58/13;
 št. 89/14, št. 90/14, št. 168/14;
 aneks št. 1 k donatorski pogodbi št. 09/002;
 sponzorske pogodbe, pri čemer mora prekriti vse, razen podatkov o naslovu in številki pogodbe, nazivu pogodbenih partnerjev, vrsti oziroma predmetu posla, pogodbeni vrednosti, trajanju in datumu pogodbe, in sicer naslednjih pogodb:
 št. 10/004, št. 10/008, št. 10/012, št. 10/039;
 št. 11/005, št. 11/015;
 št. 138/12;
 št. 106/14;
 aneks št. 96/12 k sponzorski pogodbi št. 37/11.«.
 Prosilka je z zahtevo z dne 2. 9. 2015 zahtevala podatke o tem, katerim državnim družbam, zasebnim podjetjem in posameznikom – zasebnikom je zavezanec namenil telefone in impulze brezplačno, v kakšnem znesku in za kakšen namen (navedba imena oseb, podjetja, kakšna je bila storitev oziroma blago, v kakšnem znesku ter za kakšen namen), in sicer za obdobje 1. 1. 2010 – 31. 12. 2014. Kot način seznanitve je navedla elektronsko pošto, pa tudi sedež delodajalca. Navedla je, da gre za »dopolnitev« zahteve z dne 10. 7. 2014, s katero je zahtevala podatke o vseh sponzorstvih in donacijah v obliki blaga in storitev (npr. telefona in impulzov), ki so bili dani političnim strankam, novinarjem, medijskim hišam in javnim uslužbencem v letih 2012 do vključno 2014.
 Zavezanec je 3. 9. 2015 pozval prosilko na dopolnitev zahteve s podatki o zavezancu in obdobju, ki ga zajema zahteva (natančni datumi). Prosilka je zahtevo dopolnila isti dan. Kot obdobje je navedla 1. 1. 2010 do 31. 12. 2014.
 Zavezanec je nato podal odgovor prosilki v elektronski obliki 22. 9. 2015. Navedel je, da so zahtevani podatki poslovna skrivnost zavezanca. Po njegovem mnenju ZDIJZ ne velja za pogodbe, sklenjene pred 17. 4. 2014, ko je začel veljati Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o dostopu do informacij javnega značaja (v nadaljevanju: ZDIJZ-C), ki je med zavezance za posredovanje informacij javnega značaja, kot poslovni subjekt pod prevladujočim vplivom oseb javnega prava, uvrstil tudi TELEKOM SLOVENIJE, d.d..
 Prosilka je zoper pisni odgovor zavezanca vložila pritožbo z dne 25. 9. 2015. V utemeljitev je navedla, da je zavezanec družba v pretežni državni lasti, natančneje država in državne družbe imajo v zavezancu dobrih 70% (72,3%). Čeprav deluje na tržišču, so njeno ustanovitev zagotovili davkoplačevalci, zato je izjemnega pomena, da davkoplačevalci jasno vedo, kako državna družba porablja denar. Ne nazadnje ni zanemarljivo dejstvo, da je zavezanec med največjimi družbami, ki polnijo državni proračun z dividendami in davki. Ta izplen bi pa lahko bil še boljši, če bi državni denar skrbno potrošil. Upoštevaje navedeno tako meni, da so mediji upravičeni do podatkov, ki jih zahteva od zavezanca. Več virov ji je namreč zatrdilo, da se je tako v preteklosti kot tudi še danes določenim skupinam, posameznikom – zasebnikom zagotavljalo brezplačne storitve in telefone. Za takšen ukrep mora biti točno določen namen in ta (po njenih podatkih) ni tržen in v dobro davkoplačevalcem. Razkritje bi tako pomenilo večjo transparentnost delovanja družbe in to, da bo zavezanec v bodoče bolj transparentno in upravičeno dodeljeval storitve in aparate, četudi brezplačno.
 IP je z dopisom št. 0902-13/2015/2 z dne 8. 10. 2015 pozval zavezanca na posredovanje relevantne dokumentacije. Zavezanec je 30. 10. 2015 posredoval IP poleg dodatnih pojasnil:
 Pravilnik o dodeljevanju in uporabi testnih elektronskih komunikacijskih naprav,
 Pravilnik o obravnavi in odobritvi sponzorstev in donatorstev,
 fotokopije pogodb, ki jih je sklenil zavezanec, in internih dokumentov, za obdobje od 1. 1. 2010 do 31. 12. 2014, in se nanašajo na brezplačno dodelitev telefonov in impulzov.
 Navedel je, da je Agencija za trg vrednostnih papirjev (v nadaljevanju: ATVP) z odločbo št. 0600-50/2010-25 z dne 25. 1. 2013 Republiki Slovenije in še sedmim družbam, v katerih ima ali je imela Republika Slovenije prevladujoč vpliv, prepovedala uresničevanje glasovalne pravice pri zavezancu. Skladno z navedeno odločbo ATVP in ob upoštevanju preostalih deležev delničarjev zavezanca tako osebe javnega prava od dokončnosti navedene odločbe dalje ne morejo več izvajati prevladujočega vpliva ter ga vse do danes dejansko ne izvajajo. Zavezanec tako meni, da ne glede na stališče, ki ga je že zavzelo Upravno sodišče v sodbi št. I U 390/2015-11, ni zavezanec za dostop do informacij javnega značaja iz 4.a člena. Golo dejstvo, da Republika Slovenija razpolaga z večinskim deležem vpisanega kapitala zavezanca, ne omogoča izvrševanja glasovalnih pravic in s tem izključuje vsakršno možnost izvajanja prevladujočega vpliva v smislu določbe drugega odstavka 1.a člena ZDIJZ.
 V zvezi z dokumenti o testnem dodeljevanju TK naprav in storitev je pojasnil, da svojo osnovno dejavnost (telekomunikacije), zaradi katere je bil ustanovljen, opravlja kot pridobitno dejavnost na trgu. Poslovno je zainteresiran pridobiti odziv uporabnikov in ne le trga kot celote glede delovanja TK priključkov, TK naprav in TK storitev. Prav tako ima interes, da naprave in storitve iz svoje ponudbe predstavi potencialnim strankam oziroma z njimi seznani strokovno javnost. Glede na hiter razvoj naprav in storitev na področju elektronskih komunikacij to vključuje tudi omogočanje preizkušanja njihovih funkcij, osebam, ki poročajo (v tradicionalnih medijih, blogih...) o razvoju in možnostih, ki jih (nove) naprave in storitve elektronskih komunikacij omogočajo Ijudem. Zato tudi pod pogoji in na način, določen s Pravilnikom o dodeljevanju in uporabi testnih elektronskih komunikacijskih priključkov (v nadaljevanju: Pravilnik), preko svojih zaposlenih in zunanjih uporabnikov testira, promovira in prikazuje delovanje TK priključkov, TK naprav in TK storitev. Dejavnosti testiranj, promocij in prikazovanja ustreznih omrežij in storitev ali TK naprave je časovno omejeno, kar je tudi razvidno iz Pravilnika. Zavezanec tako meni, da časovno omejena dodelitev naprave ali storitev za namen testiranja, promocije in prikazovanja ne pomeni sklenitve donatorske ali sponzorske pogodbe ali pravnega posla, ki bi imel enak učinek in tako ti podatki ne predstavljajo podatkov, za katere je prosilka zaprosila. Nadalje je navedel, da se po določbi 2. točke prvega odstavka 6. člena ZDIJZ prosilcu zavrne dostop do zahtevane informacije, če se zahteva nanaša na podatek, ki je opredeljen kot poslovna skrivnost v skladu z zakonom, ki ureja gospodarske družbe. Skladno z določilom 39. člena Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju: ZGD-1)[1] se za poslovno skrivnost štejejo podatki, za katere se tako določi družba s pisnim sklepom in (ne glede na (ne)določitev s pisnim sklepom) podatki za katere je očitno, da bi nastala občutna škoda, če bi zanje izvedela nepooblaščena oseba. Podatki o tem, komu zavezanec omogoča preizkušanje naprav in storitev so poslovna skrivnost zavezanca. Z razkritjem podatkov o testiranju naprav in storitev bi bilo omajano zaupanje v varovanje zasebnosti uporabnikov (ki so ga le ti v času, ko so naprave oziroma storitve prejeli v testiranje upravičeno pričakovali), ki bi mu na ta način, na visoko konkurenčnem trgu na katerem deluje, nastala občutna škoda. Nadalje bi razkritje podatkov o potencialnih oziroma obstoječih strankah zavezanca, ki preizkušajo naprave oziroma storitve konkurenčnim podjetjem razkrilo obstoječe oziroma potencialne stranke zavezanca in tako nedvomno huje škodovalo konkurenčnemu položaju zavezanca. V zvezi z dokumenti za sponzorske in donatorske/darilne dodelitve naprav oziroma izvajanje storitev je sicer nesporno, da le ti sodijo med donatorske ali sponzorske pogodbe ali pravne posle, ki bi imeli enak učinek, vendar tudi ti dokumenti predstavljajo poslovno skrivnosti zavezanca in njegovih pogodbenih partnerjev. Z razkritjem podatkov o tem bi bilo omajano zaupanje v varovanje zasebnosti uporabnikov (ki so ga le ti v času, ko so naprave oziroma storitve prejeli upravičeno pričakovali), ki bi mu na ta način, na visoko konkurenčnem trgu na katerem deluje, nastala občutna škoda. Dodatno je v zvezi z celotno posredovano dokumentacijo, v delu ki se nanaša na obdobje pred 7. 4. 2014 pojasnil, da je novela ZDIJZ-C začela veljati 17. 4. 2014, zato obveznost razkritja informacij, posredovanja pogodb in drugih dokumentov, sklenjenih pred 17. 4. 2014, v skladu z ustavnim načelom prepovedi retroaktivne veljave pravnih aktov, ne obstoji. Ustava v 155. členu jasno določa, da zakoni, drugi predpisi in splošni aktiv ne morejo imeti učinka za nazaj. Učinek za nazaj imajo lahko kvečjemu posamezne njegove določbe, vendar le v kolikor tako določi zakon in pod izrecnim pogojem, če to zahteva javna korist in če se s tem ne posega v pridobljene pravice. Glede na dejstvo, da v ZDIJZ ni nikjer izrecno določeno, za katere primere je dopustna retroaktivnost, istočasno pa so se tako poslovni subjekti pod prevladujočim vplivom oseb javnega prava kot tudi (še bolj pomembno) osebe, ki so z njimi vstopale v pogodbena razmerja, pred sprejetjem ZDIJZ-C lahko zanesli na to, da bodo sklenjeni posli in pogodbe oziroma njihova medsebojna razmerja (še zlasti ko vsebujejo klavzulo o poslovni skrivnosti) ščitena, je jasno, da zahteva za vpogled oziroma odobritev le-te predstavlja kršitev tega načela. Določba ZDIJZ-C, da je poslovni subjekt pod prevladujočim vplivom oseb javnega prava zavezanec za dostop do informacij, ki so nastale kadar koli v času, ko je bil pod prevladujočim vplivom oseb javnega prava, po mnenje zavezanca ne zadostuje za zaključek, da je zavezanec dolžan razkriti oziroma posredovati pogodbe in podatke iz časa pred uveljavitvijo ZDIJZ-C, saj bi šlo v tem primeru za izjemo od prepovedi retroaktivne veljave pravnih aktov, ki bi morala biti izrecno dovoljena z zakonom. Dejstvo je tudi, da bi bilo stališča, da ZDIJZ-C dopušča nepravo/dejansko retroaktivnost, kršitev načela zaupanja v pravo, ki je esencialni element načela pravne države iz 2. člena Ustave in zagotavlja, da država položaja fizičnih in pravnih oseb ne bo poslabšala arbitrarno, s kršitvijo, načela pridobljenih pravic. Da bi navedena določba ZDIJZ-C določala retroaktivno uporabo zakona ne izhaja niti iz zakonodajnega oziroma vladnega gradiva predloga ZDIJZ-C. Po pregledu predloga ZDIJZ-C, sprejetega 3. 10. 2013 na 27. redni seji Vlade, je ugotoviti, da v gradivu predlagatelja tudi ni mogoče najti prav posebne utemeljitve povratne veljave zakona z vidika doseganja koristi za povratno učinkovanje sporne zakonske določbe oziroma morebitna retroaktivna uporaba nikjer ni posebej obrazložena. Iz ustavne odločbe št. U-l-158/11 z dne 17.12.2013 izhaja, da »Povratno učinkovanje lahko upraviči le posebna utemeljujoča javna korist, brez katere ne bi bilo mogoče doseči zasledovanega cilja ureditve. Taka javna korist pa biti glede na to, da se z njo utemeljuje izjema od ustavne prepovedi povratnega učinkovanja predpisa - izjeme pa je treba razlagati restriktivno - v zakonodajnem postopku posebej ugotovljena. Te utemeljitve ne morejo nadomestiti morebitna kasnejša (po zaključenem zakonodajnem postopku prvič podana) utemeljevanja ciljev zakona, ki iz zakonodajnega gradiva niso razvidna.«. Z razkritjem zahtevane dokumentacije bi se poslabšal konkurenčni položaj zavezanca, prav tako pa se s tem znižuje tudi njegova tržna vrednost. Zavezanec je prepričan, da bi razkritje zahtevane dokumentacije povzročilo občutno škodo tako njemu kot zunanjim uporabnikom, katerih podatki bi se razkrili. Priložena dokumentacija tako po navedbah zavezanca vključuje njegove poslovne podatke, osebne podatke posameznikov in podatke pravnih oseb, zato je zaupne narave in predstavlja poslovno skrivnost. Osebni podatki posameznikov se nanašajo tako na zaposlene pri zavezancu kakor tudi na tretje osebe. Razkritje teh podatkov nepooblaščenim osebam, vključno tudi prosilki in širši javnosti v primeru njihove javne objave, lahko tem osebam in zavezancu povzroči občutno škodo. Ker dokumentacija vsebuje tudi podatke pravnih oseb, lahko njihovo razkritje nepooblaščenim osebam tem osebam povzroči občutno škodo. Da je priložena dokumentacija poslovna skrivnost izhaja tudi iz priložene fotokopije sklepa o določitvi poslovne skrivnosti.
 V zvezi z zahtevanimi podatki o impulzih je zavezanec v dopisu z dne 12. 6. 2019 navedel še, da se po njegovi oceni zahteva v tem delu nanaša na možnost brezplačne uporabe telefonskih storitev zavezanca. Dodelitev GSM terminala je le dodelitev telefonskega aparata in sama po sebi ne vključuje možnosti uporabe telefonskih storitev oziroma impulzov. Za uporabo storitev je potreben ustrezen telefonski priključek oziroma storitev, ki ga oziroma jo zagotovi uporabnik testnega terminala sam. Nadalje se je opredelil do zahtevanih podatkov še varovanja poslovne skrivnosti. Navedel je, da bi bilo z razkritjem podatkov o testiranju naprav in storitev omajano zaupanje v varovanje zasebnosti uporabnikov (ki so ga ti v času prejema naprave oziroma storitve v testiranje upravičeno pričakovali), zavezancu pa bi na ta način nastala občutna škoda na visoko konkurenčnem trgu. Nadalje bi razkritje podatkov o potencialnih oziroma obstoječih strankah zavezanca, ki preizkušajo naprave oziroma storitve, konkurenčnim podjetjem, razkrilo obstoječe oziroma potencialne stranke zavezanca in tako nedvomno škodovalo konkurenčnemu položaju zavezanca. Dokumenti, ki se nahajajo v fasciklih »Zahtevki do 31. 12. 2011), »«Zahtevki 2012«, »Zahtevki 2013 – 2014 (do 31. 12. 2014) in »Zahtevki 4. 4. 2014 – 31. 12. 2014«, so del prodajnih aktivnosti v sklopu izvajanja osnovne dejavnosti zavezanca na trgu. Zavezanec je zato mnenja, da dodeljevanje testnih naprav in storitev ter omogočanje preizkušanja storitev potencialnim strankam ali kupcem, v sklopu običajnega trženja blaga in storitev in kot del osnovne dejavnosti, ki jo zavezanec izvaja na trgu, ne sodi med sponzorske in donatorske posle oziroma posle, s katerimi se dosega podoben učinek. Navedel je tudi, da se lahko dodeljevanje telefonskih aparatov šteje kot del upravljanja, razpolaganja s stvarnim premoženjem, vendar je mnenja, da gre v primeru prej navedene dokumentacije Sektorja za prodajo za izjemo po tretjem odstavku 6.a člena ZDIJZ.
 IP je s sklepom št. 0902-13/2015/7 z dne 29. 4. 2016 pritožbeni postopek prekinil do pravnomočnosti odločbe Upravnega sodišča v zadevi št. I U 1149/2015, ker je ugotovil, da se predmetna zahteva prosilke deloma prekriva z njeno predhodno zahtevo z dne 10. 7. 2014, le-ta pa je bila predmet odločanja v upravnem sporu. Nadalje je mogoče ugotoviti, da je Upravno sodišče s sklepom št. I U 1149/2015-10 z dne 4. 4. 2016 prekinilo postopek o upravnem sporu glede zahteve z dne 10. 7. 2014 do odločitve Ustavnega sodišča o zahtevi za oceno ustavnosti petega odstavka 1.a člena ZDIJZ, prosilka pa je želela »zamrznitev« postopka do odločitve Upravnega sodišča (elektronski dopis prosilke z dne 22. 1. 2016). Ko je Ustavno sodišče z odločbo št. U-I-52/16-17 z dne 12. 1. 2017 odločilo, da peti odstavek 1.a člena in prvi odstavek v zvezi s tretjim in četrtim odstavkom 6.a člena ZDIJZ nista v neskladju z Ustavo Republike Slovenije (v nadaljevanju: Ustava)[2], je sodišče sklenilo, da prekinjeni postopek nadaljuje. O zahtevi prosilke z dne 10. 7. 2014 je nato Upravno sodišče odločilo s sodbo in sklepom št. I U 1149/2015-16 z dne 7. 12. 2018, ki ju je IP prejel 3. 1. 2019. Ker je IP predmetni pritožbeni postopek prekinil do pravnomočnosti odločbe Upravnega sodišča v zadevi št. I U 1149/2015, le-ta pa je postala pravnomočna, je IP nadaljeval z obravnavo zadeve.
 IP je kot organ druge stopnje na podlagi desetega odstavka 45. člena ZMed dolžan o pritožbi odločiti po določbah zakona, ki ureja dostop do informacij javnega značaja, kar pomeni, da se postopek s pritožbo skladno s četrtim odstavkom 27. člena ZDIJZ izvede po določbah ZUP. IP je tako v skladu z 247. členom ZUP po uradni dolžnosti dolžan preizkusiti, ali ni prišlo v postopku na prvi stopnji do bistvenih kršitev postopka in ali ni bil prekršen materialni zakon. V preostalem odločbo preizkusi le v delu, v katerem jo pritožnik oziroma prosilec izpodbija, se pravi, da odločbo preizkusi v mejah pritožbenih navedb. IP ugotavlja, da prosilka izpodbija odgovor zavezanca, s katerim ji je bil zavrnjen dostop do zahtevanih podatkov, v celoti.
 Pred nadaljnjo obrazložitvijo IP pojasnjuje, da so informacije za medije informacije, ki jih organ na lastno pobudo posreduje medijem, in informacije organa, ki jih organ posreduje mediju kot odgovor na vprašanje in so vezane na delovno področje organa, informacije morajo biti resnične in celovite (prvi odstavek 45. člena ZMed). Mediji lahko zahtevajo posredovanje informacij za medije od vseh organov, ki jih kot zavezance določa zakon, ki ureja dostop do informacij javnega značaja (drugi odstavek 45. člena ZMed).
 Nadalje IP pojasnjuje še, da se zavrnilni odgovor skladno z osmim odstavkom 45. člena ZMed šteje kot zavrnilna odločba. V obravnavanem primeru se torej zavrnilni odgovor organa z dne 22. 9. 2015 šteje kot zavrnilna odločba. Po določbi devetega odstavka 45. člena ZMed je pritožba zoper zavrnilni odgovor oziroma zoper fiktivno zavrnilno odločbo, ki je lahko sestavljena zgolj v obliki dopisa, dovoljena le, če zavrnilni ali delno zavrnilni odgovor na vprašanje izhaja iz dokumenta, zadeve, dosjeja, registra, evidence ali drugega dokumentarnega gradiva. Iz navedene določbe nedvoumno izhaja, da pritožba ni dovoljena v vseh primerih, ko je medij nezadovoljen s prejetim odgovorom, temveč le v primeru, ko odgovor na vprašanje izhaja iz določenega materializiranega, že ustvarjenega dokumenta in posledično zgolj takrat, ko so zahtevane informacije izvzete iz prostega dostopa po zakonu, ki ureja dostop do informacij javnega značaja. Pritožbeni postopek po določbi 45. člena ZMed pred IP je tako omejen na naslednji zaporedni fazi:
 IP najprej ugotavlja, da je družba TELEKOM SLOVENIJE, d.d., zavezanec po prvem odstavku 1.a člena ZDIJZ, torej kot poslovni subjekt pod prevladujočim vplivom oseb javnega prava (v nadaljevanju: poslovni subjekt pod prevladujočim vplivom). IP se je do tega opredeljeval obširneje že v svojih predhodnih odločbah[3]. Da je družba TELEKOM SLOVENIJE, d.d., zavezanec po ZDIJZ po prvem odstavku 1.a člena pa izhaja tudi iz sodne prakse[4].
 Nadalje IP ugotavlja, da v obravnavanem primeru ni sporno, da zahtevani dokumenti izvirajo iz delovnega področja zavezanca in da zavezanec z zahtevanimi dokumenti razpolaga v materializirani obliki. Slednje je IP ugotovil tudi sam, in sicer z vpogledom v zahtevane dokumente. Primarno je v obravnavanem primeru sporno, ali so zahtevani podatki pred 17. 4. 2014 informacije javnega značaja, ki jih je zavezanec kot poslovni subjekt pod prevladujočim vplivom dolžan posredovati prosilcu, ali ne. Po mnenju zavezanca namreč ZDIJZ ne velja za pogodbe, sklenjene pred 17. 4. 2014, ko je začela veljati novela ZDIJZ. Prav tako pa je sporno tudi, ali so zahtevani podatki poslovna skrivnost družbe in iz tega razloga niso prosti dostopni.
 ZDIJZ v petem odstavku 1.a člena določa, da je poslovni subjekt pod prevladujočim vplivom zavezanec za dostop do informacij javnega značaja iz 4.a člena tega zakona, ki so nastale kadarkoli v času, ko je bil pod prevladujočim vplivom. Zakonska določba je po mnenju IP jasna in zavezanec je nedvomno zavezan posredovati informacije javnega značaja, ki so nastale v času, ko je bil pod prevladujočim vplivom, ne glede na to, da so nastale pred uveljavitvijo ZDIJZ-C, torej pred 17. 4. 2014. Navedeno nesporno izhaja iz odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-52/16-17 z dne 12. 1. 2017, pa tudi sodbe Upravnega sodišča št. I U 1149/2015-16 z dne 7. 12. 2018, s katero je Upravno sodišče pritrdilo odločitvi IP, da je organ dolžan prosilki posredovati istovrstne dokumente. Upoštevaje odločitve Ustavnega sodišča in Upravnega sodišča se tako IP na tem mestu podrobneje ne opredeljuje do navedb zavezanca, da ZDIJZ ne velja za pogodbe, sklenjene pred 17. 4. 2014, ko je začel veljati ZDIJZ-C. Tudi v zvezi z navedbami zavezanca glede odločbe ATVP (št. 0600-50/2010-25 z dne 25. 1. 2013) se IP sklicuje na predhodno navedeni odločbi in izpostavlja odločbo Ustavnega sodišča, ki v 19. točki za pravno razmerje iz 1. alineje drugega odstavka 1.a člena ZDIJZ našteva »večinski delež vpisanega kapitala«, »pravica nadzora večine« ali »pravica imenovanja več kot polovice članov poslovodnih ali nadzornega organa«. Povedano drugače, ne glede na prepoved uresničevanja glasovalne pravice pri zavezancu po odločbi ATVP, je zavezanec nedvomno zavezan po ZDIJZ. Ni namreč sporno, da ima Republika Slovenija v zavezancu (neposredno in posredno) večinski delež vpisanega kapitala.
 IP najprej ugotavlja, da je bilo o dostopu do določenih dokumentov, ki so predmet zahteve in pritožbe prosilke v tem postopku, že pravnomočno odločeno, in sicer glede podatkov, o katerih je IP odločil v točki 1 izreka te odločbe. Subjekti, na katere se nanaša zahteva prosilke, so namreč navedeni splošno (državna in zasebna podjetja ter posamezniki) in tako zajemajo tudi subjekte, ki jih je prosilka navedla v zahtevi z dne 10. 7. 2014.
 Zavezanec je dostop do teh dokumentov zavrnil, in ker je prosilec zoper pisni odgovor zavezanca z dne 18. 7. 2014 vložil pritožbo, je IP nato v pritožbenem postopku odločil o delnem dostopu do teh dokumentov z odločbo št. 0902-17/2014/22. Ker je organ sprožil upravni spor, pa je o dostopu odločilo še Upravno sodišče, ki je s sodbo št. I U 1149/2015-16 z dne 7. 12. 2018 tožbo zavezanca zavrnilo, odločba IP pa je s tem dnem postala pravnomočna.
 Ker je torej o dokumentih iz točke 1 izreka te odločbe, ki so tudi predmet tega pritožbenega postopka, že bilo pravnomočno odločeno (res iudicata), pri čemer je mogoče ugotoviti tudi, da sta pri obeh zadevah prosilec in zavezanec ista subjekta, je IP v tem delu izpodbijani odgovor zavezanca odpravil po uradni dolžnosti, zahtevo in pritožbo prosilke v tem delu pa zavrgel (1. točka izreka te odločbe).
 Informacija javnega značaja v primeru poslovnega subjekta pod prevladujočim vplivom je na podlagi določb 1. alineje prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ med drugim informacija iz sklenjenega pravnega posla, ki se nanaša na izdatke poslovnega subjekta za naročilo blaga, gradenj, agentskih, svetovalnih ali drugih storitev ter sponzorskih, donatorskih in avtorskih pogodb in drugih pravnih poslov, s katerimi se dosega enak učinek. Nadalje pa je treba upoštevati še, da se dostop do zahtevane informacije javnega značaja poslovnih subjektov pod prevladujočim vplivom na podlagi prvega odstavka 6.a člena dovoli, ne glede na določbe 6. člena ZDIJZ, ki določa izjeme (tudi varstvo poslovne skrivnosti), če gre za osnovne podatke o sklenjenih pravnih poslih iz prve alineje prvega odstavka 4.a člena tega zakona, in sicer:
 To so torej absolutno javno dostopni podatki, kar izhaja tudi iz sodne prakse[5]. Informacije javnega značaja v primeru poslovnega subjekta pod prevladujočim vplivom torej dejansko predstavljajo vsi pravni posli, ki predstavljajo izdatke poslovnega subjekta. Določeni deli teh pogodb sicer lahko predstavljajo poslovno skrivnost, osnovni podatki pa so torej praviloma vedno javno dostopni.
 Kot že navedeno, je informacija javnega značaja v primeru poslovnega subjekta pod prevladujočim vplivom na podlagi določb prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ med drugim tudi informacija iz sklenjenega pravnega posla, ki se nanaša na donatorske in sponzorske pogodbe.
 Sponzorske in donatorske pogodbe in drugi pravni posli, s katerimi se dosega enak učinek
 Slovenski civilno-pravni red ne pozna načela numerus clausus pravnih poslov in pogodb. Donatorska in sponzorska pogodba sta inominatna kontrakta in slovenski pravni red ne daje njune splošne definicije. Posamezne parcialne definicije donacije se pojavljajo v različnih (predvsem davčnih) predpisih, medtem ko je pojem »sponzorstvo« še bolj posredno definiran v medijski in oglaševalski zakonodaji. Donacija in sponzorstvo sta pojma, katerih vsebino je izoblikovala praksa, in noben zakon ne določa obveznih elementov ali obličnosti donatorske oziroma sponzorske pogodbe (kot npr. velja za darilno pogodbo). Pri sklepanju pravnih poslov, ki dosegajo učinke donatorstva oziroma sponzorstva, so stranke prepuščene svoji volji, željam in možnostim uporabe elementov in določb drugih (nominatnih in obličnih) kontraktov. Donacija in sponzorstvo sta predvsem ekonomsko-trženjska pojma, ki se zaradi svoje vsebine razpolaganja s finančnimi in nefinančnimi sredstvi obravnavata zlasti z vidika davčnega prava, za obstoj in veljavnost učinkov donacije oziroma sponzorstva pa sklenitev pogodbe v pisni obliki nikakor ni pogoj. Sponzorska pogodba je lahko pogodba sui generis ali pa mešana pogodba. Vsebinsko ZMed za potrebe tega zakona v prvem odstavku 52. člena sponzoriranje definira kot katerokoli obliko prispevanja k financiranju programskih vsebin s strani fizične ali pravne osebe, ki to stori z namenom promocije svojega imena ali firme, blagovne znamke, oziroma svoje podobe v javnosti. Po 14. točki 3. člena Zakona o avdiovizualnih medijskih storitvah (v nadaljevanju: ZAvMS)[6] pomeni sponzoriranje katerokoli obliko prispevanja in vsak prispevek s strani fizičnih ali pravnih oseb, ki ne izvajajo dejavnosti ponujanja avdiovizualnih medijskih storitev ali produkcije avdiovizualnih del, k financiranju avdiovizualnih medijskih storitev, z namenom promocije ali uveljavitve svojega imena ali firme, blagovne znamke, podobe, dejavnosti ali izdelka.
 Zakon o omejevanju uporabe tobačnih izdelkov (v nadaljevanju: ZOUTPI)[7] v enajsti točki 3. člena določa, da je doniranje ali sponzoriranje dogodka, dejavnosti ali posameznika vsaka posredna ali neposredna oblika prispevka za dogodek, dejavnost ali posameznika s ciljem, učinkom ali mogočim učinkom promocije tobaka, tobačnih izdelkov in povezanih izdelkov ali njihove uporabe.
 Po definiciji devetdesete točke 6. člena Zakon o zdravilih (v nadaljevanju: ZZdr-2)[8] je sponzor oziroma sponzorka poslovni subjekt oziroma posameznik, ki prevzame odgovornost za začetek, vodenje oziroma financiranje kliničnega preskušanja zdravila.
 Nobena od citiranih definicij ne definira sponzorstva na splošno, ampak le v zvezi s posameznimi področji (tobačni izdelki, medijske vsebine, zdravila), vendar pa je iz teh definicij, ob upoštevanju obstoječe pravne teorije in prakse ter teorij drugih družboslovnih strok, mogoče izvesti kriterije (nekakšen »najnižji skupni imenovalec«), ki jih je treba upoštevati ob presoji, ali gre za sponzorske pravne posle oziroma pravne posle s sponzorskim enakimi učinki po ZDIJZ. »Heterogenost sponzorske pogodbe kot ene njenih najbolj tipičnih zakonitosti terja poglobljen individualen pristop pri tolmačenju vsake sponzorske pogodbe, kar je za pravno stroko izjemen izziv, zlasti ob ugotovitvi, da je pri tem treba upoštevati različna znanja in spoznanja iz ekonomije, financ, sociologije, komunikologije in nekaterih drugih znanstvenih ved«.
 Višje sodišče v Ljubljani[9] je glede poslovnega dogovora, s katerim se je tožnica zavezala, da bo vsako leto trajanja pogodbe zagotovila izdelke določene blagovne znamke v dogovorjeni vrednosti kot podporo tožencu, z namenom povezati podobo te znamke in njenega imena z moštvom toženca in promoviranja te povezave, za zagotovitev obojestranskih koristi, štelo da gre po vsebini za sponzorsko pogodbo. Podobno je v drugi zadevi opredelilo, da se s sponzorsko pogodbo sponzor zaveže sponzorirati določen dogodek ali določen subjekt s sredstvi v naravi ali v denarju, sponzoriranec pa se v zameno zaveže izvesti določene aktivnosti.[10] Že prej je Višje sodišče v Ljubljani ugotovilo, da sponzorske pogodbe zakon ne ureja, torej se za njeno sklenitev ne zahteva nikakršna oblika (prvi odstavek 51. člena Obligacijskega zakonika).[11] V tej zadevi je Višje sodišče opredelilo, da se s sponzorsko pogodbo sponzor zaveže sponzorirati določen dogodek (prireditev) ali določen subjekt (športnika, društvo, klub) s sredstvi v naravi (opremo, stvarmi ali storitvami) ali v denarju, sponzoriranec pa se zaveže izvesti določene aktivnosti (reklamiranje sponzorja na tekmah in drugih prireditvah, tekmovalnih dresih, panojih, reklamnih materialih), pri čemer lahko vsebuje tudi druge obveznosti ali aktivnosti sponzoriranca.
 Vrhovno sodišče je že leta 1999[12] postavilo mejnik med prodajno in sponzorsko pogodbo, ko ni dvomilo v to, da pogodba »s katero se je tožeča stranka zavezala sponzorirati prireditev (smučarske skoke v Planici) s sredstvi v naravi (bundami in hlačami), tožena stranka pa je za nasprotno dajatev izvedla aktivnosti (napisi na bundah, navedba tožeče stranke kot enega od glavnih sponzorjev prireditve na vseh reklamnih materialih, biltenih, sporedu prireditve, na panojih itd.), s katerimi je podprla tržno komunikacijo tožeče stranke kot sponzorja«, šteje za sponzorsko in ne prodajno pogodbo, ne glede na to, da sponzoriranec (sicer po krivdi sponzorja) ni v celoti realiziral svojega dela dogovora. Vrhovno sodišče torej dejanskega učinka na tržno komuniciranje (promocijo) ni štelo kot odločilnega za obstoj sponzorske pogodbe, ampak je za odločilen štelo namen sponzorja, da s svojim prispevkom pridobi določeno korist oziroma protistoritev (tudi če pogodba nazadnje ni izpolnjena).
 V teoriji se sponzorstvo razlaga kot oblika oglaševanja oziroma korporativne komunikacije in kot posebno (pogodbeno) razmerje, od katerega imata oba udeleženca v odnosu neko medsebojno korist – sponzor se zaveže, da bo podprl dejavnost sponzoriranca s finančnimi sredstvi, storitvami ali blagom, sponzoriranec pa bo v zameno opravil storitev oglaševanja sponzorja in njegovih blagovnih znamk. Kot protistoritve sponzoriranca se v literaturi naštevajo zlasti še pravice do pojavljanja imena na določenih dogodkih, produktih, storitvah, stavbah, vozilih ali oblačilih, ekskluzivno sponzorstvo, pozicioniranje produktov ali storitve, izbira prostora ali lokacije, podarjene vstopnice, rezervirani sedeži, dostop do baze strank, obisk dogodka za zaposlene, popusti, komunikacijski program na ciljnih trgih sponzorja, pa tudi demonstracije in testiranja. Tudi v okoljih, kjer imajo sponzorske pogodbe daljšo tradicijo in so bolj izkušeni, še niso oblikovali enotne definicije, ki bi »pokrila« bistvene elemente tovrstnega razmerja.
 Sponzorstvo se v teoriji deli po več kriterijih, npr. glede na usmerjenost komunikacije (do kupcev ali do poslovnih partnerjev), glede na funkcionalnost (npr. krepitev ugleda podjetja ali blagovne znamke, ali pospeševanje prodaje posameznega izdelka oziroma storitve), glede na panoge (npr. šport, kultura, humanitarne dejavnosti), glede na subjekt oziroma objekt sponzoriranja (športnik, umetnik, društvo, ustanova ali dogodek, prireditev, projekt, akcija) in podobno. Iz razlikovanja sponzorstva od družbeno odgovornega ravnanja, kamor štejemo tudi pretežni del donacij, je mogoče napraviti predvsem sklep, da sponzor zasleduje nek profit (materialen ali nematerialen). Kot cilje sponzorstva z vidika sponzorja se navajajo tudi promocija z vzorčnimi modeli, demonstriranje funkcionalnosti izdelkov, spodbujanje poskusne uporabe izdelka v povezavi z on-line podporo, promoviranje novega izdelka in izvedba test marketinga, predstavitev izdelka novemu segmentu kupcev, ustvarjanje priložnosti za druženje s poslovnimi partnerji, drugimi sponzorji ali odločevalci. Tako pridemo do zaključka, da protistoritev sponzoriranca nikakor ni nujno le v neposrednem reklamiranju oziroma prikazovanju izdelka, blagovne znamke ali firme sponzorja, ampak so vrste in učinki protistoritev lahko bistveno širši in lahko obsegajo tudi dejavnosti, ki nimajo neposrednega izraza v (širši) javnosti v obliki neposrednega prikazovanja (npr. mnenja, podana po testiranju, ki nadomeščajo obsežnejše trženjske analize, prikrito oglaševanje, ustvarjanje pozitivne podobe ob medijskem poročanju, »opinion making«, izobraževanje javnosti o sponzorjevi branži, ipd), zagotovo pa imajo ali bi vsaj lahko imeli vsaj posredne pozitivne učinke na sponzorjevo poslovanje.
 Sponzoriranec in sponzor ne skleneta nujno pogodbe o sponzoriranju v pisni obliki, čeprav je to pri kompleksnejših (predvsem strateško usmerjenih) sponzorskih razmerjih običajna (in priporočena) praksa. Sponzoriranec mora namreč zaradi davčnih razlogov za sponzorsko pridobljena sredstva izdati račun za storitve, ki jih opravi. Zato je v primerih sponzorskih storitev in produktov manjših vrednosti (računalniki, telefoni, bivanje v zdravilišču, svetovanje) ter kadar ima protistoritev manjšo vrednost oziroma so njeni učinki merljivi šele skupaj z drugimi spremljevalnimi dejavnostmi, pogosta praksa, da se sponzorstvo ne obračuna z davčnega vidika in tudi ne sklene posebna (sponzorska) pogodba. Vsekakor prispevek sponzorja, če je ta v blagu, ni nujno »nevračljiv«. Kadar so predmet sponzorjevega prispevka nepotrošne stvari zlasti, če imajo daljšo življenjsko dobo (npr. avtomobili, računalniki, mobilni telefoni, športni pripomočki), se lahko sponzorirancu zgolj dajo v uporabo in jih mora ta po poteku dogovorjenega časa vrniti sponzorju. Vsekakor je to v primeru testiranja sponzorjevih izdelkov povsem običajno. Vsekakor je lahko prispevek tudi potrošna stvar ali storitev, pri čemer po naravi stvari vrnitev ne pride v poštev. V konkretnem primeru so bili prispevki zavezanca tako nepotrošne stvari (mobilni telefoni), ki so jih morali zunanji uporabniki po poteku roka vrniti (ne glede na to, da je bil pri nekaterih čas testiranja tudi dve ali več let), in storitve (prenos podatkov in pogovori v mobilnem omrežju).
 Slovenski pravni red, zlasti z davčnega vidika, nekoliko bolj ureja donatorske pravne posle. Slovenski računovodski standardi (v nadaljevanju: SRS)[13] v 11.36 točki določajo, da so donacije denarni zneski, pravice ali stvari, ki jih organizacija dobi od fizičnih ali pravnih oseb brez obveznosti vračila in se ne nanašajo na plačila za stvari oziroma storitve, ki jih je organizacija prodala tem osebam. Zakon o davku na dohodke pravnih oseb (v nadaljevanju: ZDDPO-2)[14] donacije obravnava kot nepriznane odhodke (9. točka prvega odstavka 30. člena ZDDPO-2), vendar zavezanec za davek lahko pod določenimi pogoji in v določeni višini uveljavlja zmanjšanje davčne osnove za znesek izplačil v denarju in v naravi za humanitarne, invalidske, socialno varstvene, dobrodelne, znanstvene, vzgojno izobraževalne, zdravstvene, športne, kulturne, ekološke, religiozne in splošno koristne namene (59. člen ZDDPO-2). ZDDPO-2 pa od donacij razlikuje stroške reprezentance, kamor štejejo tudi darila (z logotipom ali brez) ob poslovnih stikih zavezanca s poslovnimi partnerji, saj stroške reprezentance priznava v višini 50 % kot odhodke (31. člen ZDDPO-2). Nadalje Pravilnik o izvajanju Zakona o davku na dodano vrednost (v nadaljevanju: Pravilnik o ZDDV)[15] v 15. členu, z naslovom »Donacije«, določa, da znesek, ki ga davčni zavezanec izplača osebam, ki so v skladu s predpisi ustanovljene za opravljanje humanitarne, kulturne, znanstvene, zdravstvene, socialnovarstvene, vzgojno-izobraževalne, športne, verske ali sindikalne dejavnosti in ne gre za plačilo za opravljeno dobavo blaga oziroma storitev, ni predmet DDV. Pravilnik o opredelitvi pridobitne in nepridobitne dejavnosti[16] pa kot donacijo, ki se šteje med dohodke iz opravljanja nepridobitne dejavnosti zavezancev, izvzete iz davčne osnove po 27. členu ZDDPO-2, opredeljuje brezpogojno plačilo oziroma prispevek v denarju ali naravi oziroma so donacije zneski ali stvari, ki jih dobiva zavezanec iz 9. člena ZDDPO-2 od fizičnih in pravnih oseb brez obveznosti vračila in se ne nanašajo na plačila za proizvode ali storitve, katerih kupci so te osebe (1. alineja prvega odstavka 3. člena). Zakon o javnih financah (v nadaljevanju: ZJF)[17] v 11. točki prvega odstavka 3. člena definira donacijo kot namenski neodplačni prihodek, ki ga domača ali tuja pravna ali fizična oseba prispeva za določen namen (npr. darilo, pomoč, volilo, denarna zapuščina). »Stroški reprezentance« pa imajo glede na namen, ki je v promoviranju lastnega imena, produkta, blagovne znamke, pospeševanja prodaje in podobno, vsebinsko že podlago v pravnih poslih, ki imajo značilnosti sponzorskih pogodb.
 Upoštevaje zgoraj citirane predpise, prakso in teorijo ter namen ZDIJZ, ki je v zagotavljanju transparentnosti poslovanja poslovnih subjektov pod prevladujočim vplivom oseb, je IP ugotovil, da niso odločilni elementi sponzorstva oziroma sponzorskih pravnih poslov:
 obličnost;
 poimenovanje;
 kdo ali kaj je sponzoriranec, ta je lahko pravna oseba, posameznik (prepoznavna osebnost, ki je dejavna na posameznem ali več področjih, ali pa tudi ne), skupina posameznikov, dejavnost, dogodek, projekt, akcija in podobno);
 vrsta in oblika sponzorjevega prispevka (ta je lahko denarni ali v obliki blaga ali storitev in podobno in je lahko neposreden ali posreden);
 vrsta, oblika in narava sponzorirančeve protistoritve (ta je lahko v neposrednem oglaševanju ali promociji sponzorja, ali zgolj v uporabi njegovih izdelkov, znakov, blagovne znamke, imena, ali testiranju izdelkov;
 dejanski učinek, ki ga ima sponzorjev prispevek oziroma sponzorirančeva protistoritev (t.j. če sponzorirančevo ravnanje ne prinese pričakovanih rezultatov na prodaji, ugledu, to ne pomeni, da ne gre za sponzorsko pogodbo);
 dejanska izpolnitev pogodbe s strani obeh pogodbenih strank oziroma dejstvo, da stranke so ali niso izkoriščale svojih pravic, ki izhajajo iz pogodbe (t.j. če sponzoriranec protistoritve niti ne izpolni (bodisi po lastni krivdi, bodisi po sponzorjevi krivdi), to ne pomeni, da ne gre za sponzorsko pogodbo);
 nepovratnost prispevka (npr. zgolj uporaba sponzorjevih nepotrošnih stvari);
 izraz v širši javnosti (npr. zgolj neposredno prikazovanje izdelka ali podobe blagovne znamke ali firme sponzorja v javnosti).
 Bistveni elementi sponzorstva oziroma sponzorskih pravnih poslov so:
 - sponzorjev namen promocije ali uveljavitve svojega imena, firme, blagovne znamke, podobe, dejavnosti ali izdelka ali izvedba tržne analize (test marketing) in značilnost sponzorirančeve protistoritve, da v razmerju do sponzorjevega prispevka potencialno lahko doseže promocijo ali uveljavitev sponzorjevega imena, firme, blagovne znamke, podobe, dejavnosti ali izdelka ali mu priskrbi rezultate tržne analize ali uporabniške izkušnje (test marketing).
 Bistveni elementi izhajajo tudi iz samih navedb zavezanca, ki je v dodatnih pojasnilih med drugim navedel:
 Poslovno je zainteresiran pridobiti odziv uporabnikov in ne le trga kot celote glede delovanja TK priključkov, TK naprav in TK storitev.
 Ima interes, da naprave in storitve iz svoje ponudbe predstavi potencialnim strankam oziroma z njimi seznani strokovno javnost, in glede na hiter razvoj naprav in storitev na področju elektronskih komunikacij to vključuje tudi omogočanje preizkušanja njihovih funkcij, osebam, ki poročajo (v tradicionalnih medijih, blogih, ...) o razvoju in možnostih, ki jih (nove) naprave in storitve elektronskih komunikacij omogočajo. Zato tudi pod pogoji in na način, določen s Pravilnikom o dodeljevanju in uporabi testnih elektronskih komunikacijskih priključkov, preko svojih zaposlenih in zunanjih uporabnikov testira, promovira in prikazuje delovanje TK priključkov, TK naprav in TK storitev, dejavnost testiranj, promocij in prikazovanja pa je časovno omejena.
 Na spletnih straneh pa zavezanec navaja, da prek sponzorskih in donatorskih oblik sodelovanja krepi ugled podjetja in njegovih blagovnih znamk, kar pomeni, da mu je pri tovrstnih aktivnostih pomembna povezanost z našo blagovno znamko in vrednotami podjetja, ob tem pa tudi ugled in integriteta prosilca, geografska umeščenost, možnost aktivnega sodelovanja, odmevnost posameznih aktivnosti in možnost ustvarjanja dodatnih vsebin.[18]
 Za donatorske posle pa je poleg tega, da obličnost prav tako ni predpisana, da ni relevantno poimenovanje, da je lahko predmet donacije različen (denar ali stvari), ..., bistveno, da je donacija brezpogojna. Povedano drugače, pravna ali fizična oseba prispeva donacijo za določen namen, pri tem pa ne pričakuje neke povratne koristi.
 Pred nadaljnjo obrazložitvijo IP ponovno poudarja, da je o dostopu do določene vrste dokumentov, ki so predmet presoje IP v tem postopku, odločalo že tudi Upravno sodišče v zadevi št. I U 1149/2015-16, ki je štelo argumentacijo IP za zadostno. Povedano drugače, sodišče je štelo, da je IP v zadevi št. 0902-17/2014/22 v zadostni meri opredelil in dovolj obrazložil kriterije, ki so bili pravno odločilni za presojo, ali ima nek pravni posel učinke sponzorstva ali donatorstva, in te kriterije je IP upošteval tudi v tem primeru. Prav tako pa je treba poudariti tudi, da je sodišče v navedeni sodbi izrecno navedlo, da so določeni podatki o sponzorskih in donatorskih poslih absolutno dostopne informacije javnega značaja, ko gre za poslovne subjekte pod prevladujočim vplivom, zakon pa pri tem ne dopušča izjem niti po 6. členu niti po tretjem odstavku 6.a člena ZDIJZ.
 IP se je o tem, ali je posamezen sponzoriranec oziroma doniranec državno ali zasebno podjetje oziroma posameznik prepričal z vpogledom v Poslovni register Slovenije in druge javno dostopne vire ali pa so ta dejstva izhajala že neposredno iz posameznega zahtevanega dokumenta.
 IP se je z vpogledom v dokumentacijo, ki mu jo je posredoval zavezanec, prepričal, da obrazci za interno naročilo za izdajo mobilnih aparatov v testne namene, pri katerih so zunanji uporabniki državna podjetja, zasebna podjetja in posamezniki, po svoji vsebini pomenijo sponzorske pravne posle, ker gre za prispevek zavezanca v obliki TK naprave, dan z namenom, da zunanji uporabnik brezplačno uporablja dodeljeno TK napravo in storitve tako, da testira, demonstrira in promovira posamezno TK napravo in storitve, ki jih posamezna TK naprava omogoča, pri čemer se je zunanji uporabnik zavezal, da bo o testiranju, demonstriranju ali promoviranju poročal zadolžencu, da bo ta lahko pripravil poročilo. Pri tem, kot obrazloženo zgoraj, ni bistveno, ali so bila poročila dejansko tudi pridobljena ali izdelana oziroma ni bistveno, ali je sponzoriranec s svojim ravnanjem (uporabo, testiranjem, promoviranjem, demonstriranjem) tudi dejansko dosegel povečanje prodaje posamezne naprave oziroma ugleda ali blagovne znamke zavezanca. Bistveno je, da so konkretni sponzoriranci dejansko imeli možnost, da dosežejo te cilje, da je bil sponzorjev namen ob dodelitvi naprav, da sponzoriranec doseže te cilje, in da so sponzoriranci od razmerja imeli korist v obliki brezplačne uporabe sponzorjevih naprav. Iz navedenih razlogov interna naročila za izdajo mobilnih aparatov v testne namene, o dostopu do katerih je IP odločil v točki 2.1. izreka te odločbe, predstavljajo informacijo javnega značaja po 1. alineji prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ.
 Iz enakih razlogov sklepi o dodelitvi testnih priključkov (obrazci 1c) po svoji vsebini pomenijo sponzorske pravne posle, s to razliko, da gre za prispevek zavezanca kot sponzorja v obliki TK aparatov in mobilnih storitev ter na drugi strani za korist sponzoriranca v obliki brezplačnega koriščenja. V teh dokumentih sta namen zavezanca in protistoritev sponzoriranca nekoliko bolj konkretno opredeljena, in sicer:
 testiranje interneta, testiranje aplikacije, testiranje mobilnikov, testiranje paketov, testiranje omrežja;
 za promocijo in prikaz delovanja aplikacije, za promocijo, za promocijo Instant interneta v oddaji,...
 IP je o dostopu do predmetnih sklepov odločil v točki 2.5. izreka te odločbe.
 Glede najemnih pogodb o sklenitvi najemnega razmerja za uporabo blaga za test je IP ugotovil, da je namen teh pogodb, ki so sicer poimenovane kot »najemne«, v tem, da prejemniki testirajo napravo, ki jo brezplačno prispeva zavezanec, zato gre po vsebini in učinku za sponzorsko in ne najemno pogodbo. Gre za »najemne pogodbe«, o katerih je IP odločil v točki 2.2. izreka te odločbe.
 Nadalje je IP z vpogledom v interna naročila za izdajo blaga kot darilo zunanjim uporabnikom (za pravne ali fizične osebe) ugotovil, da določeni dokumenti predstavljajo donatorske pogodbe, ker se je zavezanec z njimi zavezal brezplačno predati naprave, na dokumentu pa je izrecno označeno »donacija«. IP je o teh podatkih odločil v točkah 2.3. in 2.4. izreka te odločbe.
 interna naročila za izdajo blaga kot darilo zunanjim uporabnikom (za pravne ali fizične osebe);
 interna naročila za izdajo mobilnih aparatov v testne namene;
 sklepi o dodelitvi testnih priključkov in
 najemne pogodbe o sklenitvi najemnega razmerja za uporabo blaga za test,
 po svojem učinku pomenijo sponzorske oziroma donatorske pravne posle in nedvomno imajo učinke, enake učinkom sponzorskih oziroma donatorskih pravnih poslov.
 Pri pogodbah o donatorstvu in pogodbah o izvajanju sms donacije preko omrežja mobitel gsm/umts je šlo za sodelovanje med zavezancem in drugo pogodbeno stranko na osnovi telefonske storitve, ki je potekala preko mobilnega omrežja zavezanca. O dostopu do teh pogodbah je IP odločil v točki 2.6. izreka te odločbe. Kot je značilno za donacije, iz predmetnih pogodb ni razvidno, da bi zavezanec kot donator pričakoval kakšno protistoritev ali korist v zameno. Iz donatorskih pogodb, o katerih je IP odločil v točki 2.7. izreka te odločbe, pa neposredno izhaja, da doniranec za donacijo ne bo opravil nobene nasprotne storitve zavezancu.
 Pri sponzorskih pogodbah, o katerih je odločil IP v točki 2.8. izreka te odločbe, pa so bistveni elementi sponzorstva (pričakovana vzajemna korist sponzorja in sponzoriranca ter sponzorjev namen promocije in sponzorirančeva protistoritve) očitni.
 Presojani dokumenti so nastali v obdobju od 1. 1. 2010 do 31. 12. 2014, torej v obdobju, ko je bil zavezanec pod prevladujočim vplivom, in zavezanec z njimi razpolaga v materializirani obliki, kar pomeni, da predstavljajo informacije javnega značaja.
 Kot že navedeno, je zavezanec dostop do zahtevanih podatkov zavrnil zaradi izjeme po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. Zavezanec v skladu s to določbo zavrne dostop do zahtevanih informacij, če se zahteva nanaša na podatek, ki je opredeljen kot poslovna skrivnost v skladu z zakonom, ki ureja gospodarske družbe. Zakon o gospodarskih družbah (v nadaljevanju: ZGD-1)[19] pa nadalje v 39. členu določa, da se za poslovno skrivnost štejejo informacije, ki izpolnjujejo zahteve za poslovno skrivnost v skladu z zakon, ki ureja poslovne skrivnosti. ZGD-1 tako napotuje na določbe Zakona o poslovni skrivnosti (v nadaljevanju: ZPosS)[20], ki je začel veljati 20. 4. 2019. Glede na to, da se presoja IP nanaša na pisni odgovor zavezanca z dne 2. 9. 2015, torej pred uveljavitvijo ZPosS, je IP pri presoji poslovne skrivnosti upošteval določbe členov 39 in 40 ZGD-1, ki sta veljala pred uveljavitvijo ZPosS.[21]
 Izhajajoč iz določb 39. člena ZGD je IP najprej presojal obstoj subjektivnega kriterija. Kot izhaja iz pravne teorije, se ta odraža v tem, da upravičenec sam, s svojim aktom in s svojo voljo, označi podatek kot zaupen in prepove njegovo neupravičeno sporočanje.[22] Ta kriterij tako zahteva izrecno odredbo o tem, kateri podatki se štejejo za poslovno skrivnost, odredba je lahko dana v splošnem aktu (npr. pravilniku) ali posamično, biti mora pisna in z njo morajo biti seznanjene osebe, ki so dolžne podatek varovati. Pri subjektivnem kriteriju se tako zakon ni spuščal v vprašanje, kakšen pomen imajo zaupni podatki za poslovni subjekt, določitev je bila prepuščena njemu samemu. Kot izhaja npr. iz sodbe Upravnega sodišča št. I U 764/2015-27 (točka 12), ni mogoče posegati v avtonomijo gospodarskega subjekta, da sam določi s pisno odredbo oziroma sklepom, kaj šteje za poslovno skrivnost, če niso podane zakonsko določene izjeme po tretjem odstavku 39. člena ZGD-1. Subjektivni kriterij se odraža v tem, da upravičenec sam s svojim aktom in s svojo voljo označi podatek kot zaupen in prepove njegovo neupravičeno sporočanje. Nosilec lahko kot poslovno skrivnost določi tudi morebitne manj pomembne podatke, saj je določitev poslovne skrivnosti prepuščena njemu samemu. Dejstvo, kateri podatki bodo opredeljeni kot poslovna skrivnost, je torej odvisno od družbe. Povedano drugače, po tem kriteriju ni pomembno, kakšen pomen imajo ti podatki objektivno za družbo, temveč gre za subjektivno odločitev družbe, da hoče zavarovati določen podatek kot poslovno skrivnost. Ne glede na to, pa mora biti za izpolnitev tega kriterija podana izrecna odredba o tem, kateri podatki se štejejo za poslovno skrivnost. Ta odredba je lahko dana v splošnem aktu (npr. v pravilniku o poslovni skrivnosti), lahko pa je tudi posamična. Zaradi določnosti in preprečevanja nejasnosti mora biti odredba pisna, z njo pa morajo biti seznanjene osebe, ki so dolžne podatek varovati. S pisnim sklepom družba določi tudi način varovanja poslovne skrivnosti in odgovornost oseb, ki so dolžne varovati poslovno skrivnost (prvi odstavek 40. člena ZGD-1).
 Ugotoviti je mogoče, da so predmetni dokumenti na vidnem mestu in jasno označeni s štampiljko »poslovna skrivnost«, zato izpolnjujejo t.i. subjektivni kriterij za obstoj poslovne skrivnosti. Ugotoviti je mogoče tudi, da je zavezanec posredovani dokumentaciji priložil Sklep z dne 30. 10. 2015, s katerim je ta dokumentacija opredeljena kot poslovna skrivnost zavezanca Ob izkazanem subjektivnem kriteriju poslovne skrivnosti ni potrebe po ugotavljanju, ali je podan tudi objektivni kriterij poslovne skrivnosti, je pa treba preveriti, ali v konkretnem primeru pridejo v poštev določbe tretjega odstavka 39. člena ZGD-1, po katerem se kot poslovna skrivnost ne morejo označiti tisti podatki, ki so po zakonu javni. Gre za t.i. absolutno javne podatke, torej podatke, na katerih razkritje volja »prizadetega« poslovnega subjekta nima vpliva.
 Na podlagi izrecne določbe prvega odstavka 6.a člena ZDIJZ se, ne glede na 2. točko prvega odstavka 6. člena tega zakona, dostop do taksativno navedenih podatkov vseeno dovoli, če gre za osnovne podatke o sklenjenih pravnih poslih iz 1. alineje prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ (torej tudi sponzorske in donatorske pravne posle in pravne posle, ki imajo enake učinke), in sicer:
 Ne glede na to, lahko zavezanci, katerih informacije javnega značaja se ne posredujejo v svetovni splet v skladu s četrtim odstavkom 10.a člena ZDIJZ, zavrnejo dostop do teh osnovnih podatkov o poslih, če v skladu s tretjim odstavkom 6.a člena tega zakona izkažejo, da bi razkritje huje škodovalo njihovemu konkurenčnemu položaju na trgu, razen če se ti podatki nanašajo na pravne posle, ki obsegajo donatorske, sponzorske, svetovalne, avtorske ali druge intelektualne storitve ali druge pravne posle, s katerimi se dosega enak učinek. Če se torej zahtevani podatki nanašajo na te primeroma navedene pravne posle, so zgoraj taksativno navedeni podatki (iz prvega odstavka 6.a člena ZDIJZ) absolutno javni. Tehtanje med različnimi pravicami (pravico določiti poslovno skrivnost oziroma sklicevati se nanjo in ustavno pravico dostopa do informacij javnega značaja) je opravil že zakonodajalec, ki je presodil in taksativno zapisal v zakon (ZDIJZ) podatke iz tistih pogodb, za katere meni, da javni interes na njihovem razkritju prevlada nad interesom poslovnih subjektov pod prevladujočim vplivom pravnih oseb javnega prava in njihovih pogodbenih partnerjev na njihovi avtonomiji določiti podatke za poslovno skrivnost.
 V skladu z navedenim IP ugotavlja, da zgoraj našteti dokumenti, o katerih je IP odločil v točki 2 izreka te odločbe, predstavljajo informacije javnega značaja, vendar vsi v celoti predstavljajo poslovno skrivnost, razen absolutno javnih podatkov v skladu s prvim odstavkom 6.a člena ZDIJZ. Zavezanec je tako ravnal napačno, ker je prosilki zavrnil dostop, ker naj zahtevani dokumenti ne bi pomenili sponzorskih ali donatorskih pravnih poslov. Napačno je namreč odgovoril na pravno vprašanje, kaj so sponzorski oziroma donatorski pravni posli oziroma kakšne učinke imajo.
 Zavezanec (posledično) tudi ni uporabil določbe 7. člena ZDIJZ. Če dokument ali njegov del le delno vsebuje informacije iz prvega odstavka 6. člena ZDIJZ in jih je mogoče izločiti iz dokumenta, ne da bi to ogrozilo njihovo zaupnost, pooblaščena oseba organa na podlagi 7. člena ZDIJZ izloči te informacije iz dokumenta ter seznani prosilca z vsebino preostalega dela dokumenta (t. i. delni dostop). Konkretneje določa t.i. delni dostop Uredba o posredovanju in ponovni uporabi informacij javnega značaja[23] (19. člen). Ker je IP ugotovil, da je delni dostop v obravnavanem primeru mogoč, je odločil kot izhaja iz točke 2 izreka te odločbe. Povedano drugače, ker je zahtevane podatke mogoče izločiti iz posameznih dokumentov, je IP naložil organu, da prosilki omogoči dostop do podatkov, ki se nahajajo v posameznih dokumentih.
 Po pregledu vseh dokumentov, ki so bili predmet odločanja v tej zadevi, in na podlagi zgornjih argumentov, je IP ugotovil, da je zavezanec na prvi stopnji v delu napačno uporabil pravni predpis, na katerega je oprl svojo odločitev. IP je pritožbi prosilke v delu, ki se nanaša na absolutno javne podatke iz prvega odstavka 6.a člena ZDIJZ, tako ugodil in izpodbijano odločitev zavezanca, na podlagi prvega odstavka 252. člena ZUP, v tem delu odpravil (2. točka izreka). Glede preostalih delov zahtevanih dokumentov (t.j. tistih delov, ki jih mora zavezanec prekriti) IP izpodbijane odločitve organa ni odpravil, ampak je pritožbo prosilke zavrnil, kot to izhaja iz 3. točke izreka te odločbe. V delu, v katerem je že bilo pravnomočno odločeno, je zahtevo in pritožbo prosilke zavrgel, na podlagi 129. člen ZUP (1. točka izreka).
 Na podlagi petega odstavka 213. člena ZUP, ki se smiselno uporablja tudi za odločbo o pritožbi (prvi odstavek 254. člena ZUP), se v izreku odloči tudi o tem, ali so nastali stroški postopka. IP je ugotovil, da v tem postopku posebni stroški niso nastali, zato je odločil, kot izhaja iz 4. točke izreka tega sklepa.
 [1] Uradni list RS, št. 65/09 – uradno prečiščeno besedilo, 33/11, 91/11, 32/12, 57/12, 44/13 – odl. US, 82/13, 55/15 in 15/17.
 [2] Uradni list RS, št. 33/91-I, 42/97 – UZS68, 66/00 – UZ80, 24/03 – UZ3a, 47, 68, 69/04 – UZ14, 69/04 – UZ43, 69/04 – UZ50, 68/06 – UZ121, 140, 143, 47/13 – UZ148, 47/13 – UZ90, 97, 99 in 75/16 – UZ70a.
 [3] Npr. odločbi IP št. 0902-17/2014/13 in št. 0902-17/2014/22.
 [4] Npr. sodbi Upravnega sodišča št. I U 390/2015-11 in št. I U 1149/2015-16.
 [5] Npr. sodba Upravnega sodišča št. I U 1149/2015-16 z dne 8. 7. 2015.
 [6] Uradni list RS, št. 87/11 in 84/15.
 [7] Uradni list RS, št. 9/17 in 29/17.
 [8] Uradni list RS, št. 17/14.
 [9] Sodba št. II Cp 1704/2014.
 [10] Npr. sodba in sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 6421/2006.
 [11] Sodba Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 916/2005.
 [12] Sodba Vrhovnega sodišča št. VSL I Cp 776/97.
 [13] Uradni list RS, št. 95/15, 74/16 – popr., 23/17, 57/18 in 81/18.
 [14] Uradni list RS, št. 117/06, 56/08, 76/08, 5/09, 96/09, 110/09 - ZDavP-2B, 43/10, 59/11, 24/12, 30/12, 94/12, 81/13, 50/14, 23/15, 82/15, 68/16, 69/17 in 79/18
 [15] Uradni list RS, št. 141/06, 52/07, 120/07, 21/08, 123/08, 105/09, 27/10, 104/10, 110/10, 82/11, 106/11, 108/11, 102/12, 54/13, 85/14, 95/14, 39/16, 45/16, 86/16, 50/17 in 84/18.
 [16] Uradni list RS, št. 109/07 in 68/09.
 [17] Uradni list RS, št. 11/11 – uradno prečiščeno besedilo, 14/13 - popr., 101/13, 55/15 – ZFisP, 96/15 – ZIPRS1617 in 13/18.
 [18] www.telekom.si/o-podjetju/trajnostni-razvoj/druzbena-odgovornost
 [19] Uradni list RS, št. 65/09 – uradno prečiščeno besedilo, 33/11, 91/11, 32/12, 57/12, 44/13 – odl. US, 82/13, 55/15, 15/17 in 22/19 – ZPosS.
 [20] Uradni list RS, št. 22/19.
 [21] Po ustaljeni upravno sodni praksi (sodba Vrhovnega sodišče RS št. I Up 707/2004, sodba Vrhovnega sodišča RS št. I Up 1469/2006, sodba Upravnega sodišča št. I U 791/2010) organ odloča o upravni stvari po predpisih, ki so veljavni v času odločanja na prvi stopnji.
 [22] Zakon o gospodarskih družbah s komentarjem, 1. knjiga, GV Založba 2002.
 [23] Uradni list RS, št. 24/2016.