text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,23.2.2017
 COM(2017) 83 final
 2017/0036(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi (ajavahemikuks 2016-2019) vastuvõtmise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Komisjon kasutab tihevooreaktorit vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule. Kõnealune leping sõlmiti 99 aastaks. Selle täitmiseks sõlmisid mõlemad pooled 31. oktoobril 1962. aastal vastavalt asjaõigusele 99 aastaks põlisrendilepingu („bail emphytéotique“).
 Tihevooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll. Tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi peamine eesmärk on pakkuda katsete tegemiseks stabiilset ja usaldusväärset neutronvoogu. Uuritud valdkonnad on tuumamaterjale ja tuumkütust käsitlev teadustegevus eesmärgiga suurendada tuumareaktorite ohutust (nii tuumalõhustumise kui ka tuumasünteesi korral), reaktorite vananemist ja eluiga käsitlev uurimistegevus, täiustatud tuumkütusetsüklit ja jäätmekäitlust käsitlevad teadusuuringud. Tihevooreaktor toimib ka koolituskeskusena, mis pakub võimalusi doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele, kes teevad teadustööd siseriiklike või Euroopa programmide kaudu.
 Reaktorit kasutatakse ka radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks, millega kaetakse enam kui 60 % isotoobikogusest, mida vajatakse Euroopas igal aastal 10 miljoni meditsiinilise diagnoosi panemiseks. Selles vallas on reaktor Euroopa radiofarmatseutiliste preparaatide tootjate jaoks peamine tarnija. Lisaks on reaktori toodangut tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. See on oluline enamiku praegu kasutatavate lühikese poolestusajaga isotoopide puhul.
 Ühenduse tihevooreaktori käitamist on toetatud mitme täiendava teadusprogrammiga.
 13. novembril 2012 võttis nõukogu vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava nelja-aastase (2012–2015) täiendava teadusprogrammi (nõukogu otsus 2012/709/Euratom – ELT L 321/59, 20.11.2012), milles käsitleti Madalmaades Pettenis Teadusuuringute Ühiskeskuses asuva reaktori käitamist. 2012.–2015. aasta täiendava teadusprogrammi osamaksed tulid kolmelt osalevalt liikmesriigilt – Madalmaadelt, Prantsusmaalt ja Belgialt, nelja aasta jooksul kogusummas 31,4 miljonit eurot. Kõnealune summa hõlmas eraldisi reaktori dekomisjoneerimisfondi iga-aastasteks osamakseteks. Viimane täiendav teadusprogramm lõppes 31. detsembril 2015.
 Käesolevas nõukogu otsuse ettepanekus käsitletakse tihevooreaktori käitamise uut nelja-aastast programmi (2016–2019), mis põhineb tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühma (Nuclear Research and Consultancy Group, NRG, Madalmaad) ning tuuma- ja alternatiivenergia komissariaadi (Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives – CEA, Prantsusmaa) uurimistegevusel. Täiendava teadusprogrammi toetus 2016.–2019. aastaks on 30,2 miljonit eurot, tingimusel et tihevooreaktorit kasutatakse ja hooldatakse korrapäraselt. Kõnealune summa hõlmab eraldisi reaktori dekomisjoneerimisfondi iga-aastasteks osamakseteks. Kui käitaja NRG esitab ajavahemikul 2016–2019 riiklikele ohutusasutustele ametliku teatise ohutu konserveerimise staatusele eelnevast reaktori lõplikust seiskamisest, peatatakse teha jäänud maksed ning samuti ka komisjoni esitatud rahastamisnõuded.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 Ei kohaldata
 •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Ei kohaldata
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Ettepanek põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 7.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Ei kohaldata
 •Proportsionaalsus
 Ei kohaldata
 •Vahendi valik
 Ei kohaldata
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 Ei kohaldata
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Nendest liikmesriikidest, kellega nende tuumauuringutealast tegevust arvestades konsulteeriti, nõustusid tihevooreaktori rahastamises osalema kaks liikmesriiki (Madalamaad ja Prantsusmaa).
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ei kohaldata
 •Mõjuhinnang
 Ei kohaldata
 •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Ei kohaldata
 •Põhiõigused
 Ei kohaldata
 4.MÕJU EELARVELE
 Finantsselgitusest nähtub, et uue täiendava programmi rahastamise osamakseid tasuvad kaks osalevat liikmesriiki: Madalmaad ja Prantsusmaa. Ajavahemikul 2016–2019 moodustavad kõnealuse kahe liikmesriigi osamaksed kokku 30,2 miljonit eurot. Nimetatud summa ja sellele lisanduv eeldatav äritulu tagavad piisava käitamiseelarve reaktori prognoositavate kulude katmiseks ajavahemikul 2016–2019. Tuleks tähele panna, et eelarvega on hõlmatud eraldised reaktori dekomisjoneerimiseks ja kulud, mis on seotud reaktori üldise toetusega, kommunaalteenustega, kindlustusega ja kasutatud kütuse käitlemisega.
 Komisjon kinnitab nõukogu 27. juuni 1996. aasta koosoleku protokollis esitatud deklaratsiooni, milles kinnitati, et tihevooreaktor saab piisava rahastamise korral aidata kaasa ühenduse programmide täitmisele seoses raamprogrammidega või muul viisil. Osaletakse kas konkurentsi alusel või Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisasutuste tegevuseks vajalike kiiritusteenuste osutamise kaudu. See tähendab, et komisjon ei rahasta oma eelarvevahenditest tihevooreaktori käitamise kulusid, sh reaktori hooldamise ega remondi kulusid.
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Ei kohaldata
 •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 Ei kohaldata
 2017/0036 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi (ajavahemikuks 2016-2019) vastuvõtmise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomiteega
 1
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa teadusruumi raames on Petteni tihevooreaktor praegu ja edaspidi oluline ühenduse käsutuses olev vahend, millega on võimalik aidata kaasa materjaliteaduste arendamisele ja katsetamisele, tuumameditsiinile ning tuumaenergeetika reaktorite ohutusuuringutele.
 (2)Tihevooreaktori käitamist on toetatud mitme täiendava teadusprogrammiga, millest viimane (nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus 2012/709/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi aastateks 2012–2015) vastuvõtmise kohta)
 2
 lõppes 31. detsembril 2015.
 (3)Tihevooreaktori käitamine jätkus terve 2016. aasta jooksul ilma täiendava teadusprogrammita, oodates rahastavate liikmesriikide volitatud üksuste läbirääkimiste tulemusi. Kuna läbirääkimiste tulemuseks oli kokkulepe kahe põhjenduses 6 nimetatud liikmesriigi vahel, siis on vaja anda jätkuvat rahalist toetust uue täiendava teadusprogrammi alusel.
 (4)Täiendavate teadusprogrammide vahelise järjepidevuse ning aastateks 2016–2019 ette nähtud tihevooreaktoreid käsitleva täiendava teadusprogrammi tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2016. Osa käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksetest tuleks kasutada ka 2016. aastal tekkinud kulude katmiseks.
 (5)Võttes arvesse vajadust tihevooreaktori kui ühenduse teadusuuringute taristu asendamatu osa järele sellistes valdkondades nagu tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervis, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinialaste teadusküsimuste lahendamiseks, tuumasüntees, alusuuringud ja koolitused ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuste ohutust Euroopa huvidele vastavates reaktorisüsteemides kasutamiseks, tuleks jätkata reaktori käitamist käesoleva täiendava teadusprogrammi alusel kuni 2019. aasta lõpuni.
 (6)Kuna tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühm (Nuclear Research and Consultancy Group, NRG, Madalmaad) ning tuuma- ja alternatiivenergia komissariaat (Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives – CEA, Prantsusmaa) on konkreetselt huvitatud tihevooreaktori kiiritusvõimest, on nad jõudnud kokkuleppele ja rahastavad täielikult kõnealust teadusprogrammi osamaksetega, mida nad teevad Euroopa Liidu üldeelarvesse sihtotstarbelise tuluna.
 (7)Osamaksed on ette nähtud tihevooreaktori käitamiseks, et toetada uurimisprogrammi tegevust. Selle juures eeldatakse reaktori korrapärast käitamist ja hooldust. Käitaja NRG esitatud ametlik teatis riiklikele ohutusasutustele ohutu konserveerimise staatusele eelnevast reaktori lõplikust seiskamisest peatab teha jäänud maksed ning samuti ka komisjoni esitatud rahastamisnõuded,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Võetakse vastu tihevooreaktori käitamist käsitlev täiendav teadusprogramm (edaspidi „programm”), mille eesmärgid on sätestatud I lisas ja mille kestus on neli aastat alates 1. jaanuarist 2016.
 Artikkel 2
 Programmi elluviimisega seotud kulud (hinnanguliselt 30,2 miljonit eurot) rahastatakse täielikult NRG (Madalmaad) ja CEA (Prantsusmaa) osamaksetest. Kõnealuse summa jaotus on toodud II lisas. Selliseid vahendeid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2002
 3
 artikli 21 lõikega 2.
 Artikkel 3
 1.Programmi juhtimise eest vastutab komisjon. Selleks kasutab ta Teadusuuringute Ühiskeskuse abi.
 2.Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu teavitatakse programmi rakendamisest.
 Artikkel 4
 Ametlik teatis riiklikele ohutusasutustele ohutu konserveerimise staatusele eelnevast reaktori lõplikust seiskamisest peatab teha jäänud maksed ning samuti ka komisjoni esitatud rahastamisnõuded.
 Artikkel 5
 Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpparuande käesoleva otsuse rakendamise kohta.
 Artikkel 6
 Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
 Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.
 Artikkel 6
 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 nõukogu nimel
 eesistuja
 ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus:
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 1.4.Eesmärgid
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju
 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2.Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline toetus
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS
 ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 Ettepaneku/algatuse nimetus
 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav tihevooreaktori täiendav teadusprogramm aastateks 2016-2019
 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 Jaotis 10:
 Otsene teadustegevus
 Peatükk 10 04:
 Teadusuuringute Ühiskeskuse muu tegevus
 Artikkel 10 04 04:
 Tihevooreaktori käitamine
 Ettepaneku/algatuse liik
 ⌧ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
 Eesmärgid
 Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Tihevooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll, kuna sellega toetatakse meditsiiniliste radioisotoopide tootmist ja ohutuid tuumatehnoloogiaid ning selliseid uurimisvaldkondi nagu tuumajaamade vananemine ja nende tööea pikendamine, pikaajaliste aktinoidide transmutatsioon jäätmete ohutumaks vaheladustamiseks, kütuse ohutuse suurendamine ning kütuse ohutuse uuringud uute turvalisemate reaktorite tarvis.
 Alusuuringutes kasutatakse neutronkiirgust ka materjalide struktuuri uurimiseks. Seda tegevust arendatakse pidevalt ning see aitab paremini mõista degradatsioonimehhanisme ja vähendada nende mõju, mis on oluline olemasolevate jaamade ohutuse jaoks. Termotuumasünteesiga seoses on ellu viidud mitmesuguseid projekte, et katsetada konstruktsiooni- ja paljundusmaterjale tuleviku termotuumareaktorite jaoks.
 Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Tihevooreaktori täiendava programmi põhieesmärk on tihevooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine. See hõlmab käitise tavapärast kasutust maksimaalse käitusperioodi jooksul ning katseteks ja meditsiiniliste isotoopide tootmiseks kasutatava neutronvoo tarnimist.
 Oodatavad tulemused ja mõju
 Kiiritusandmed ja tulemused paljudes valdkondades nagu näiteks tuumareaktorite ohutuse suurendamine, meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinialaste teadusküsimuste lahendamiseks ja vajaduste täitmiseks, termotuumareaktorite materjale käsitlevad uuringud, tuumaalased alusuuringud ja koolitused, jäätmekäitlusküsimused ja tuumkütused uue põlvkonna ohutumates reaktorisüsteemides kasutamiseks.
 Tulemus- ja mõjunäitajad
 Komisjoni kohustusteks on täiendava teadusprogrammi juhtimine ja sellest johtuv aruandlus reaktori käitamise tehnilise seisundi, reaktori teadustegevuseks kasutamise ja eelarveseisundi kohta. Teadusuuringute Ühiskeskuse koostab lõpparuande, milles käsitletakse järgmist:
 - tehniline aruanne, milles esitatakse andmed tihevooreaktori käitamise kohta;
 - peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus;
 - hooldus- ja remonditööde olukord;
 - eelarveseisund selles osas, mis puudutab liikmesriikidelt saadavat tulu ja täiendava teadusprogrammi eelarve kasutamist (sh eraldised dekomisjoneerimiseks, juhtimiskulud, maksed käitajale jms).
 Ettepaneku/algatuse põhjendus
 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
 Tihevooreaktori eesmärk on toetada rahastamises osalevate liikmesriikide teadus- ja arendustegevust järgmistes valdkondades: tuumakäitiste ja tuumkütusetsükli ohutus, jäätmekäitlus, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitusvõimalused.
 Tihevooreaktor tegeleb pidevalt reaktorite ohutuse suurendamisega. Pingutuste koordineerimine, tulemuste levitamine ja ühtlustamise toetamine toimub Euroopa võrgustike kaudu.
 Samuti on tihevooreaktori eesmärgiks toota meditsiinilisi radioisotoope.
 ELi meetme lisandväärtus
 Tihevooreaktoriga seotud teadustegevus annab lisandväärtust piiriülese mõju ja mastaabisäästuga ning aitab vähendada riikide investeeringuid teadusuuringutesse. Tuumavaldkonnas tegutsemine Euroopa tasandil on õigustatud.
 Reaktorit kasutatakse ka igal aastal Euroopas määratavast 10 miljonist meditsiinilisest diagnoosist 60 % puhul kasutatavate radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks. Tihevooreaktor on Euroopa meditsiinisektoris (haiglad, kliinikud, arstid jne) väga oluline asutus, sest radioisotoope kasutatakse mitmes meditsiinivaldkonnas, eelkõige vähi raviks ja ennetamiseks. Alternatiive on väga vähe, kuna enamik praegu kasutatavatest lühikese poolestusajaga isotoopidest toodetakse seal. Reaktori toodangut on tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse.
 Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Praegu suudavad meditsiinis kasutatavat tehneetsium-99m (Tc-99m) toota jätkusuutmatult vähe tootmisreaktoreid, mille hulka kuulub ka tihevooreaktor. Kuna need reaktorid olid ehitatud 1950.–60. aastatel, läheneb praegu nende kasutusaja lõpp, seepärast suureneb vajadus neid kavakohasteks hooldustöödeks seisma panna ja üha sagedamini esineb plaaniväliseid tootmiskatkestusi. 2009. aasta maikuu keskel lõpetas Kanadas töö NRU Reactor (meditsiiniliste isotoopide tootja) ega töötanud kogu ülejäänud 2009. aasta jooksul, mistõttu kogu maailmas tekkis pidev meditsiinis kasutatavate isotoopide puudus. 2010. aastal pandi tihevooreaktor põhja all asuva torustiku vooderdise remondiks seisma, katkestus mõjutas meditsiiniliste isotoopide tarneid.
 Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 Kavandatud täiendavas teadusprogrammis käsitletakse mitmesuguseid teadus- ja tehnoloogiaprobleeme, et täita energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) ja säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormi (SNETP) lühi- ja pikaajalisi eesmärke. Samuti sisaldab kava tegevusi, mis on tihedalt seotud raamprogrammi „Horisont“ 2020 osaks oleva Euratomi programmiga 2014–2018 ning selle kaheaastase pikendusega (2019–2020).
 Meetme kestus ja finantsmõju
 ⌧Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 ⌧
 Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2016–31.12.2019
 ⌧
 Finantsmõju aastatel 2016–2019.
 Ettenähtud eelarve täitmise viisid
 ⌧ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
 Märkused
 Komisjon on tihevooreaktori omanik vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule (põlisrent 99 aastaks). Tihevooreaktori käitamine toimub tegevusloa omaniku NRG (Madalamaad) vastutusel, mis võimaldab sõltumatul ja jätkusuutlikul õigusrežiimil põhinevat käitamist/ekspluatatsiooni. Täiendava teadusprogrammiga, mida juhib Teadusuuringute Ühiskeskus, saadakse lisatulu, mis on ette nähtud rahastavate liikmesriikide jaoks teadustöö tegemiseks.
 HALDUSMEETMED
 Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Komisjoni kohustuseks on täiendava teadusprogrammi juhtimine ja aruannete koostamine järgmistes valdkondades:
 i) reaktori käitamise tehniline seisund,
 ii) reaktori kasutamine teadustegevuseks,
 iii) reaktori eelarveseisund seoses liikmesriikidelt saadava tuluga ning
 iv) tasutud osamaksed.
 Programm kuulub Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuspõhise juhtimise planeerimistsüklisse ja iga-aastasesse juhtimiskavasse. Sellest tulenevalt lisatakse kavandatud eesmärkide järelevalve tulemused Teadusuuringute Ühiskeskuse iga-aastasesse tegevusaruandesse.
 Lisaks sellele koostab Teadusuuringute Ühiskeskus lõpparuande. Selles käsitletakse täiendava teadusprogrammi juhtimist ning see hõlmab järgmisi aspekte:
 - tehniline aruanne, milles esitatakse andmed tihevooreaktori käitamise kohta;
 - peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus;
 - hooldustööde olukord;
 - eelarveseisund selles osas, mis puudutab liikmesriikidelt saadud tulu ja täiendava teadusprogrammi eelarve kasutamist (sh eraldised dekomisjoneerimiseks, juhtimiskulud jms).
 Haldus- ja kontrollisüsteem
 Tuvastatud ohud
 Käesolev programm on eelmise täiendava teadusprogrammi jätk. Selle koostamisel andsid programmile sisemise hinnangu selles osalevad liikmesriigid, kes hindasid programmis osalemise riske.
 Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta
 Aruannetes keskendutakse täiendava teadusprogrammi juhtimisele ning neis käsitletakse tehnilisi, teaduslikke ja eelarvelisi küsimusi, sealhulgas eraldisi dekomisjoneerimiseks jms.
 Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
 Ei kohaldata
 Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Teadusuuringute Ühiskeskuse ametnikud tegelevad eespool nimetatud aruannete auditeerimise ja sisekontrolliga, mis hõlmab nii tehnilisi kui ka eelarvelisi aspekte. Kontrollikojale tagatakse juurdepääs kõigile auditi ja sisekontrolli tulemustele.
 Võetakse asjakohased meetmed eeskirjade eiramiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleb astuda kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,
 4
 nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/95, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,
 5
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta
 6
 .
 Lõhustuvate ainete liikumist kontrollivad Euratom ja IAEA.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 Olemasolevad eelarveread
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitme–aastase finants–raamistiku rubriik
 Eelarverida
 Assignee–ringute
 liik
 Rahaline osalus
 Nr [Nimetus ...]
 Liigendatud/liigendamata
 EFTA riigid
 Kandidaatriigid
 Kolmandad riigid
 Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 1a
 Artikkel 10 04 04 – Tihevooreaktori käitamine
 Punkt 10 04 04 01 – Tihevooreaktori käitamine – tihevooreaktori täiendav programm
 Liigendatud
 EI
 EI
 EI
 JAH
 Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Ei kohaldata
 Hinnanguline mõju kuludele
 Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 1a
 „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“
 Peadirektoraat: JRC
 Aasta 2016
 Aasta 2017
 Aasta 2018
 Aasta 2019
 Aasta ≥ 2019
 KOKKU
 Tegevusassigneeringud
 Eelarverida nr: 10 04 04 01
 Kulukohustused
 (1)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Maksed
 (2)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
 Eelarverida nr: Ei kohaldata
 (3)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 assigneeringud peadirektoraadile JRC KOKKU
 Kulukohustused
 =1 +3
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Maksed
 =2 +3
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Maksed
 (5)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 1a assigneeringud
 KOKKU
 Kulukohustus
 =4+ 6
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Maksed
 =5+ 6
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
 • tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Maksed
 (5)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud
 KOKKU
 (võrdlussumma)
 Kulukohustused
 =4+ 6
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Maksed
 =5+ 6
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 5
 „Halduskulud“
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Peadirektoraat: JRC
 Aasta 2016
 Aasta 2017
 Aasta 2018
 Aasta 2019
 Aasta ≥ 2019
 KOKKU
 • Inimressursid
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 • Muud halduskulud
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Peadirektoraat JRC KOKKU
 Assigneeringud
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 5 assigneeringud
 KOKKU
 (Kulukohustuste kogusumma
 = maksete kogusumma)
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta 2016
 Aasta 2017
 Aasta 2018
 Aasta 2019
 Aasta ≥ 2019
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud
 KOKKU
 Kulukohustused
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Maksed
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 ◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 ⌧
 Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid
 ⇩
 Aasta 2016
 Aasta 2017
 Aasta 2018
 Aasta 2019
 KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik
 Väljundi keskmine kulu
 Väljundite
 arv
 Kulu
 Väljundite
 arv
 Kulu
 Väljundite
 arv
 Kulu
 Väljundite
 arv
 Kulu
 Väljundite arv kokku
 Kulud
 kokku
 ERIEESMÄRK: Tihevooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine
 - Väljund
 Täisvõimsusega käitamise päevade arv
 Ei kohaldata
 250
 p.m.
 250
 p.m.
 250
 p.m.
 250
 p.m.
 1 000
 p.m.
 Erieesmärk kokku
 250
 p.m.
 250
 p.m.
 250
 p.m.
 250
 p.m.
 1 000
 p.m.
 KULUD KOKKU
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 Ülevaade
 ⌧
 Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 ◻
 Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 Aasta
 2019
 Aasta
 ≥ 2019
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIK 5
 Inimressursid
 Muud halduskulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 5 vahesumma
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 Inimressursid
 Muud
 halduskulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude
 vahesumma
 KOKKU
 Hinnanguline personalivajadus
 ⌧
 Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
 ◻
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 Aasta
 2019
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)
 XX 01 01 02 (delegatsioonides)
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus)
 • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid)
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides)
 XX 01 04 yy
 - peakorteris
 - delegatsioonides
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas)
 Muu eelarverida (täpsustage)
 KOKKU
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad
 Ainus Teadusuuringute Ühiskeskuse täidetav ülesanne on täiendava programmi haldamine. See toimub vahendite abil, mida täielikult rahastatakse täiendavast teadusprogrammist pärineva sihtotstarbelise tuluga.
 Koosseisuvälised töötajad
 Ei kohaldata
 Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 ⌧
 Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
 ◻
 Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.
 Ei kohaldata
 ◻
 Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.
 Ei kohaldata
 Kolmandate isikute rahaline osalus
 ◻ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.
 ⌧ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 Aasta
 2019
 Kokku
 Madalmaad
 7,250
 7,250
 7,250
 7,250
 29,000
 Prantsusmaa
 0,300
 0,300
 0,300
 0,300
 1,200
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU
 7,550
 7,550
 7,550
 7,550
 30,200
 Täiendav teadusprogramm nõuab eelarvestruktuuri (p.m.) üksnes selleks, et võtta vastu osalejate sihtotstarbelisi assigneeringuid. Asjaomased liikmesriigid on eespool osutatud summad välja arvutanud, et katta reaktori käitamise prognoositud kulud ajavahemikul 2016–2019, võttes arvesse eeldatavat äritulu. Komisjon ei rahasta mingil juhul jooksvaid kulusid, sealhulgas võimalikke hooldus- ja remondikulusid.
 Hinnanguline mõju tuludele
 ◻
 Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
 ⌧
 Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 ◻
 omavahenditele
 ⌧
 mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida:
 Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud
 Ettepaneku/algatuse mõju
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 Aasta
 2019
 Punkt 6 2 2 1
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 Punkt 6 2 2 1 – Tihevooreaktori käitamisest saadav tulu, mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks – Sihtotstarbeline tulu
 Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetodit.
 Täiendavat teadusprogrammi rahastatakse osalevate liikmesriikide osamaksetest, mis on arvutatud ajavahemiku 2012–2015 eelarve põhjal.
 FINANTSSELGITUSE LISA
 Ettepaneku/algatuse nimetus:
 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav tihevooreaktori täiendav teadusprogramm aastateks 2016–2019
 VAJALIKUKS PEETAV TÖÖTAJATE ARV JA TÖÖTAJATEGA SEOTUD KULUD
 MUUD HALDUSKULUD
 Kulude arvutamise meetodid
 Seoses inimressurssidega
 Seoses muude halduskuludega
 Käesolev lisa lisatakse finantsselgitusele talitustevahelise konsulteerimise käigus.
 Käesolevas lisas olevad tabelid täiendavad õigusaktile lisatavas finantsselgituses sisalduvaid tabeleid.
 Käesolev lisa on komisjonisiseseks kasutamiseks mõeldud dokument, mis peab jääma komisjoni talitustesse.
 Vajalikuks peetav töötajate arv ja töötajatega seotud kulud
 ⌧
 Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
 ◻
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIK 5
 Aasta 2016
 Aasta 2017
 Aasta 2018
 Aasta 2019
 KOKKU
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (peakorteris ja liikmesriikides olevates komisjoni esindustes)
 Ametnikud (AD palgaastmed)
 Ametnikud (AST palgaastmed)
 XX 01 01 02 (delegatsioonides)
 Ametnikud (AD palgaastmed)
 Ametnikud (AST palgaastmed)
 • Koosseisuväline personal
 XX 01 02 01 (üldvahendid)
 Lepingulised töötajad
 Renditud tööjõud
 Riikide lähetatud eksperdid
 XX 01 02 02 (delegatsioonides)
 Lepingulised töötajad
 Renditud tööjõud
 Noored eksperdid
 Kohalikud töötajad
 Riikide lähetatud eksperdid
 Muud eelarveread (täpsustage)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 5 vahesumma
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
 välja jäävad kulud
 Aasta 2016
 Aasta 2017
 Aasta 2018
 Aasta 2019
 KOKKU
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 Täistööajale taandatud töötajad
 Assigneeringud
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)
 Ametnikud (AD palgaastmed)
 Ametnikud (AST palgaastmed)
 10 01 05 01 (Otsene teadustegevus)
 Ametnikud (AD palgaastmed)
 Ametnikud (AST palgaastmed)
 • Koosseisuväline personal
 XX 01 04 yy
 Assigneeringud volitatud koosseisuvälistele töötajatele endistel B.A ridadel).
 Peakorteris
 Lepingulised töötajad
 Renditud tööjõud
 Riikide lähetatud eksperdid
 Delegatsioonides
 Lepingulised töötajad
 Renditud tööjõud
 Noored eksperdid
 Kohalikud töötajad
 Riikide lähetatud eksperdid
 XX 01 05 02 (kaudne teadustegevus)
 Lepingulised töötajad
 Renditud tööjõud
 Riikide lähetatud eksperdid
 10 01 05 02 (otsene teadustegevus)
 Lepingulised töötajad
 Renditud tööjõud
 Riikide lähetatud eksperdid
 Muud eelarveread (täpsustage)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGI 5 ja RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU
 Teadusuuringute Ühiskeskus haldab tihevooreaktorit kahe inimesega, keda täielikult rahastatakse täiendavast teadusprogrammist pärineva sihtotstarbelise tuluga.
 Muud halduskulud
 ⌧
 Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 ◻
 Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta 2016
 Aasta 2017
 Aasta 2018
 Aasta 2019
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIK 5
 Peakorteris:
 XX 01 02 11 01 – Lähetused ja esinduskulud
 XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid
 XX 01 02 11 03 – Komiteede koosolekud
 XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid
 XX 01 02 11 05 – Juhtimis- ja infosüsteemid
 XX 01 02 11 06 – Täiendkoolitus
 XX 01 03 01 03 – Sisseseade ja mööbel
 XX 01 03 01 04 – Teenused ja muud tegevuskulud
 Muud eelarveread (täpsustage)
 Delegatsioonides:
 XX 01 02 12 01 – Lähetused, konverentsid ja esinduskulud
 XX 01 02 12 02 – Töötajate täiendkoolitus
 XX 01 03 02 01 – Soetamine, rentimine ja sellega seotud kulud
 XX 01 03 02 02 – Sisseseade, mööbel, varustus ja teenused
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 2016
 Aasta
 2017
 Aasta
 2018
 Aasta
 2019
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 XX 01 04 yy – Tegevusassigneeringutest (endised „BA“ read) rahastatav haldus- ja tehniline abi (välja arvatud koosseisuvälised töötajad)
 - peakorteris
 - delegatsioonides
 XX 01 05 03 – muud halduskulud seoses kaudse teadustegevusega
 10 01 05 03 – muud halduskulud seoses otsese teadustegevusega
 Muud eelarveread (täpsustage)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma
 KOKKU
 Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades seda vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Kulude hindamiseks kasutatud arvutusmeetodid
 Seoses personaliga
 Täpsustage iga töötajate kategooria puhul kasutatud arvutusmeetod (eeldused, keskmised kulud jne)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
 Meeldetuletus: Iga töötajate kategooria keskmised kulud on esitatud veebisaidil BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 Ei kohaldata
 • Koosseisuvälised töötajad
 Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 Ei kohaldata
 • Koosseisuvälised töötajad
 Ei kohaldata
 Muud halduskulud
 Täpsustage iga eelarverea puhul kasutatud arvutusmeetod,
 eeldused (nt koosolekute arv aastas, keskmised kulud jne)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
 Ei kohaldata
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 Ei kohaldata
 (1)
 Teadus- ja tehnikakomitee 13.–15. juuni 2016. aasta protokoll.
 (2)
 ELT L 321, 20.11.2012, lk 59.
 (3)
 ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
 (4)
 EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
 (5)
 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
 (6)
 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,23.2.2017
 COM(2017) 83 final
 LISAD
 järgmise dokumendi juurde:
 NÕUKOGU OTSUS
 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi (aastateks 2016–2019) vastuvõtmise kohta
 LISAD
 järgmise dokumendi juurde:
 NÕUKOGU OTSUS
 Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi (aastateks 2016–2019) vastuvõtmise kohta
 I LISA
 TEADUSLIKUD JA TEHNILISED EESMÄRGID
 Programmi põhieesmärgid on järgmised.
 1. Tihevooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine, et tagada neutronivoo kättesaadavus katse-eesmärkidel.
 2. Tihevooreaktori tõhusa kasutamise võimaldamine teadusasutustele, kes tegelevad paljude eri valdkondadega: tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervis ja sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitused ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuste kasutamise ohutust Euroopa huvidele vastavates reaktorisüsteemides.
 ___________________________________________________________________________
 II LISA
 OSAMAKSETE JAOTUS
 Programmi osamaksed tasuvad Madalmaad ja Prantsusmaa.
 Osamaksed jaotuvad järgmiselt:
 Madalmaad: 29 miljonit eurot
 Prantsusmaa: 1,2 miljonit eurot
 Kokku: 30,2 miljonit eurot
 Osamaksed tasutakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse ja assigneeritakse käesolevale programmile. Osa käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksetest võib vastavalt osamakseid maksvate riikide ja komisjoni vahel kokku lepitavale tööprogrammile kasutada ka kõrgvooreaktori käitamisega 2016. aastal tekkinud kulude katmiseks.
 Kõnealused osamaksed on kindlaks määratud ega kuulu seoses käitamise, hoolduse ega dekomisjoneerimise kulude muutumisega ülevaatamisele.


type: wikipedia

text:
Buddhalaisuus on Magadhassa (nyk. osa Intiaa) noin 500-luvulla eaa. syntynyt elämänfilosofia tai uskonto. Sen perustaja on yleensä historiallisena henkilönä pidetty prinssi Siddhartha Gautama, joka kuitenkin luopui rikkauksistaan ja tuli myöhemmin Buddhaksi eli valaistuneeksi (kirj. ”herännyt”). Hän itse opetti olevansa tavallinen ihminen, ei jumala tai profeetta. Buddhalaisia on maailmassa noin 490 miljoonaa.
 Usein kiistellään siitä, pitäisikö buddhalaisuus luokitella uskonnoksi vai elämänfilosofiaksi. Tämä johtuu mm. siitä, että toisin kuin useimpien uskontojen perustajat, Buddha ei opettanut minkään jumalten palvontaa eikä ylistänyt sokeaa uskoa. Sen sijaan Buddha kehotti oppilaitaan ajattelemaan itse ja tutkimaan opetuksia kriittisesti niiden ymmärtämiseksi. Kuuluisassa Kalamasutrassa Buddha sanoo, ettei mitään tule uskoa ”vain siksi että niin on usein sanottu tai niin on tapana uskoa – – vain koska niin huhutaan tai niin sanotaan pyhissä teksteissä – – vain päättelyn tai olettamusten pohjalta – – tai sen ajatuksen perusteella, että ’tämä munkki on opettajamme.’”
 Buddhalaisuuden tärkein opetus on, että elämässä on kärsimystä (paal. dukkha) tai se on epätyydyttävää, eivätkä ohimenevät asiat voi tuottaa todellista onnea. Tästä huolimatta buddhalaisuus ei ole pessimistinen uskonto, sillä kärsimyksestä voi myös vapautua. Buddhan neljän jalon totuuden mukaan kärsimystä on (ensimmäinen totuus), mutta sillä on syy eli janoaminen sekä tietämättömyys (toinen totuus), se voidaan lopettaa pääsemällä irti sen syistä ja valaistumalla (kolmas totuus), ja on olemassa tapa saada se loppumaan: jalo kahdeksanosainen polku (neljäs totuus).
 Buddhalaisuuden keskeinen päämäärä on valaistuminen eli nirvana, joka nähdään kaiken kärsimyksen loppuna. Valaistumisen voi saavuttaa kehittämällä jaloa kahdeksanosaista polkua, joka jakaantuu kolmeen pääosaan: hyveen, keskittymisen ja viisauden kehittämiseen. Valaistunut tajuaa olemassaolon perimmäisen luonteen eikä siksi enää takerru maailmaan. Näin hänen takertumisensa lakkaa, ja sen myötä myös kärsimys.
 Historiaa
 Siddhartha Gautama syntyi Lumbinissa, nykyisessä Nepalissa, noin 560-luvulla eaa. Hän kuului Shakya-heimon ylhäisösukuun. Perimätiedon mukaan hänen isänsä oli Shakyoiden kuningas, mutta tästä ei ole historiallisia todisteita. Siddhartha eli kuitenkin aikakauteensa nähden hyvin ylellistä elämää.
 Kuuluisan buddhalaisen legendan mukaan hänen isänsä oli yrittänyt varjella poikaansa näkemästä kaikkea maailman pahuutta, mutta täytettyään 29 vuotta ylellisyyksiin kyllästynyt Gautama näki palatsin ulkopuolella kävellessään sairaan, vanhuksen, kuolleen ja askeetikon. Kokemuksen sävähdyttämänä tuleva Buddha luopui entisestä elämästään, puki yllensä okranvärisen kaavun ja pakeni palatsistaan.
 Seuraavan kuuden vuoden ajan Siddhartha eli askeetikkona. Vanhojen kirjoitusten mukaan hän opiskeli meditaatiota aikansa kuulujen mestareiden alaisena, mutta kun ei saavuttanut tämän kautta valaistumista, päätti ryhtyä äärimmäisen ankaraan askeesiin, ja esimerkiksi lopetti syömisen käytännössä kokonaan. Lopulta hän huomasi, ettei tämäkään harjoitus johtanut valaistumiseen, ja luopui ankarasta askeesista, syöden hieman riisivelliä palauttaakseen ruumiinvoimansa.
 Lopulta Siddhartha päätti istua bodhipuun alle, vannoen, ettei nousisi, ennen kuin oli täysin valaistunut. Vielä samana yönä hän buddhalaisen perimätiedon mukaan näki todellisuuden luonteen, valaistui ja tuli Buddhaksi. Tämän jälkeen hän ryhtyi opettamaan muita, vaikka tiesi, ettei valaistumista itseään voitu ilmaista sanoin. Sen sijaan hän päätti opettaa tavan saavuttaa se itse. Ensimmäisen opetuspuheensa Gautama piti Sarnathin metsäkaurispuistossa viidelle entiselle askeetti-ystävälleen. Sutraa kutsutaan nimellä ”Dharman pyörän paneminen liikkeelle.”
 Siddhartha Gautama kuoli – buddhalaisen näkemyksen mukaan saavuttaen paranirvanan, lopullisen vapautumisen kärsimyksistä – n. 483 eaa. Jälkeensä hän jätti oppinsa ja luostarilaitoksen, joka piti niitä suullisesti elossa vuosisatojen ajan. Kuningas Ašoka (273–232 eaa.) kääntyi verisen taistelun kauhut nähtyään buddhalaiseksi ja auttoi uskontoa leviämään laajemmalle. Hänen pilareihin kaiverruttamansa mietelauseet ovat varhaisimmat tunnetut buddhalaiset kirjoitukset. Myöhemmin buddhalaisuus jakautui opillisten erimielisyyksien seurauksena nk. kahdeksaantoista koulukuntaan.
 Intiassa buddhalaisuus alkoi kadota 500-luvulta lähtien, mikä johtui mahdollisesti hindulaisuuden renessanssista. 1100-luvulta muslimivalloitukset hävittivät buddhalaisuuden Intiasta käytännössä kokonaan. Tässä vaiheessa buddhalaisuus oli kuitenkin jo asettunut muualle Aasiaan.
 Buddhalaisuuden koulukunnat
 Buddhalaisuuden lukuisat suuntaukset jaotellaan usein niin harjoittajien kuin tutkijoiden osalta karkeasti kahteen, theravadaan ja mahajanaan.
 Eroavaisuuksista huolimatta molemmille koulukunnille yhteistä on hyväksyä keskeiset buddahalaiset opetukset:
 Molemmat hyväksyvät Buddhan opettajanaan.
 Molemmat hyväksyvät keskitien, ehdollistetun seurauksen, neljä jaloa totuutta, jalon kahdeksanosaisen polun ja kolme olemassaolon merkkiä.
 Molemmat hyväksyvät että valaistumisen tavoittelu on mahdollista niin luostarissa kuin sen ulkopuolella.
 Molemmat mieltävät buddhuuden korkeimmaksi saavutukseksi.
 Theravada
 Theravada-buddhalaisuus on vanhin nykypäiviin asti selvinnyt varhaisbuddhalainen koulukunta. Nimitys Theravada tarkoittaakin ”vanhimpain tietä.” Se on nk. hinajana-suuntaus (skr. hinajana, pieni vaunu), eli siinä korostetaan harjoittajan omaa valaistumista ja vapautumista kärsimyksestä. Theravada-buddhalaisen opetuksen mukaan jokainen on itse vastuussa päätöksistään ja valaistumisestaan. Mahajanan seuraajien piirissä Theravadaa kutsutaan joskus yksinkertaisesti hinajanaksi, mutta nimitystä pidetään alentavana.
 Theravadan tunnustama pyhien kirjoitusten kokoelma on paalinkielinen tipitaka (paal. Tipitaka, skr. Tripitaka, ’kolme koria’), johon on koottu Buddhan opetuspuheita, allegorisia kertomuksia sekä buddhalaista runoutta. Perinteisesti Theravadassa tunnustetaan myös vuosisatojen varrella tipitakaa varten kirjoitetut selitysteokset.
 Theravadaa harjoitetaan varsinkin Kaakkois-Aasian maissa, kuten Thaimaassa, Burmassa ja Sri Lankassa.
 Mahajana
 Mahajana-buddhalaisuus sisältää useita suuntauksia, kuten puhtaan maan buddhalaisuus, zen ja tiibetinbuddhalaisuus. Mahajanalle ominaista on myötätunnon syvempi painottaminen kuin muissa koulukunnissa. Siinä missä Theravadassa ihanteena on tulla Arhatiksi (paalia, ’jalo’), jälleensyntymien ketjusta vapautuneeksi valaistuneeksi olennoksi, Mahajanassa ihanteeksi muodostui Bodhisattva (sanskritia, ’valaistumisolento’). Bodhisattva vannoo jatkavansa jälleensyntymien kierrossa elämistä, muiden auttamista ja polun opettamista kunnes jokainen olento on valaistunut.
 Theravada kritisoi Mahajanaa siitä, että se hyväksyy osaksi opetustaan kirjoitukset, joiden alkuperänä eivät olisi Buddhan opetukset. Mahajana ei hyväksy kritiikkiä.
 Nykyisin Mahajana-buddhalaisuutta tavataan erityisesti Kiinassa, Tiibetissä, ja Japanissa.
 Vajrajana
 Vajrajana (’timanttipolku’) eli tantrinen buddhalaisuus on mahajanan alainen suuntaus, joka yhdistyy nykyisin erityisesti tiibetinbuddhalaisuuteen. Se on esoteerinen perinne, jossa erilaisten rituaalien ja mielikuvaharjoitusten kautta pyritään vapauttamaan alitajuisia voimia, jotka tukevat pyrkimystä valaistumiseen. Koska vajrajana-harjoitusten katsotaan olevan vaarallisia, ellei harjoittajan mieli ole hyvin kehittynyt, perinteen mukaan niitä tulee harjoittaa ainoastaan gurun eli laman ohjastamana, ja ne pidetään visusti salassa.
 Navayana
 Navayana ('uusi polku) sai alkunsa 1950-luvulla Intiassa kastittomien hindujen ihmisoikeustaistelun tuloksena. Navayanan perustaja B. R. Ambedkar katsoi, että buddhalaiseksi kääntyminen oli tapa paeta kastijärjestelmän aiheuttamaa syrjintää.. Suuntauksen ominaispiirteitä ovat vahva tasa-arvoisuuden korostaminen sekä käytännönläheisyys: navayana mm. opettaa, että uudelleensyntyminen perustuu siihen, että kuolleen ihmisen kehon atomit palaavat luonnon kiertokulkuun.
 Navayana harjoitetaan lähes yksinomaan Intiassa, Maharashtran osavaltiossa. Intian buddhalaisista 87 % harjoittaa navayanaa..
 Buddhalaiset kirjoitukset
 Buddhan arvioidaan käyttäneen opettaessaan Magadhan valtakunnan puhekieltä magadhi-prakritia. Perimätiedon mukaan pian Buddhan edesmenon jälkeen 500 arhatia, täysin valaistunutta seuraajaa, kokoontui neuvonpitoon, jossa munkkikuri (vinaya) ja opetukset (dharma) kerrattiin ja jaettiin osiin munkkiryhmien mieleenpainettaviksi. Varhaiset buddhalaiset jakautuivat munkkikuri- ja oppitulkintojen takia useisiin koulukuntiin noin keisari Ašokan valtakaudesta alkaen, ja jokainen koulukunta lisäsi teksteihin omia kommentaarejaan.
 Sri Lankalaisen historiateoksen Mahavamsan mukaan keisari Ašoka lähetti n. 250 eaa. poikansa, buddhalaisen munkin Mahindan Sri Lankaan. Poika sai paikallisen kuninkaan, Devanampiya Tissan, kääntymään buddhalaiseksi. Noin sata vuotta myöhemmin, 100-luvulla eaa., Theravada-koulukunnan versio Tripitakasta, paalinkielinen kaanoni, kirjoitettiin muistiin juuri Sri Lankassa. Tämä oli ilmeisesti ensimmäinen kerta, kun buddhalaiset tekstit saivat kirjallisen muodon.
 Tripitaka (’kolme koria’, sanskr., paaliksi ”tipitaka”) on buddhalaisen kaanonin eri versioiden yhteinen nimitys, joka jakaantuu perinteisesti kolmeen osaan, Vinayaan eli luostarisäännöstöön, Dharmaan eli opetuksiin, ja Abhidharmaan eli ’korkeampiin opetuksiin,’ jotka nykykäsityksen mukaan ovat myöhempiä filosofisia tekstejä. Näistä ainoastaan Vinaya on käytännössä identtinen kaikissa Tripitakoissa, Dharma-osio sisältää tiettyjä yhteisiä sutria ja Abhidharma on kaikissa erilainen.
 Tripitakan eri versiot ovat erittäin laajoja. Esimerkiksi korealainen Tripitaka, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon, on kaiverrettu yli 80 000 puulaatalle.
 Navayanabuddhalaisten tärkein yksittäinen pyhä kirja on Ambedkarin kirjoittama, postuumisti julkaistu, The Buddha and His Dhamma.
 Buddhalaisuuden oppeja
 Buddhalainen filosofia käsittelee laajasti metafysiikan, fenomenologian, etiikan ja tietoteorian ongelmia. Buddhalaisuus hylkää monet jo Buddhan elinaikana kehittyneet intialaisen filosofian ajatukset, erityisesti atman-opin. Hindulaisen filosofian näkökulmasta buddhalainen filosofia luetaan heterodoksisiin nastika-koulukuntiin, koska buddhalaisuus ei tunnusta Veda-kirjoja uskonnollisena auktoriteettina.
 Buddha itse oli opettajana käytännönläheinen ja painotti harjoituksen – pikemmin kuin spekulaation – merkitystä ymmärryksen saavuttamisessa, mutta myöhemmin hänen opetuksiaan selittämään on kehittynyt metafyysisiä rakennelmia, jotka ovat käsitteellisessä syvyydessään nykyfilosofian vertaisia.
 Neljä jaloa totuutta
 Buddhan ensimmäinen opetuspuhe, jonka hän piti viidelle askeetti-ystävälleen valaistumisensa jälkeen, käsitteli neljää jaloa totuutta, joiden voidaan katsoa muodostavan buddhalaisen opetuksen ytimen. Neljä jaloa totuutta ovat:
 Kärsimyksen totuus (dukkha) Elämässä on kärsimystä. Buddhan käyttämä sana dukkha suomennetaan usein kärsimykseksi. Dukkhan merkitys on kuitenkin suomen kielen sanaa kärsimys paljon laajempi: se viittaa kaikkiin elämän kielteisiin tunteisiin aina yleisestä tyhjyyden tai epätyydyttävyyden tunteesta fyysiseen sekä henkiseen tuskaan. Buddha ei siis väittänyt koko elämän olevan pelkkää tuskaa, vaan muistutti, että suurimmatkin mielihyvän (sukha) tuntemukset ovat lopulta tilapäisiä ja epätyydyttäviä.
 Kärsimyksen syyn totuus (samudaya). Kärsimyksen syy on halu tai takertuminen (paal. tanha, janoaminen). Ihminen kärsii, koska janoaa jatkuvasti lisää, eikä kykene löytämään maailmasta tyydytystä. Jano jaotellaan kolmeen: aistinautintojen janoon, olemisen janoon ja olemattomuuden janoon. Kärsimyksen perimmäinen syy on tietämättömyys, joka mahdollistaa janon ja siitä seuraavan vihan.
 Kärsimyksen lakkaamisen totuus (nirodha) Kärsimys lakkaa, kun sen syy – janoaminen sekä tietämättömyys – lakkaa. Tätä kärsimyksen lakkaamista kutsutaan valaistumiseksi, koska siinä ei ole tiedottomuutta, ja vapautumiseksi (skr. nirvana, paal. nibbana, ”Sidoksista vapautuminen”), koska se on vapaa haluista.
 Kärsimyksen loppuun johtavan tien totuus (ariya-magga) Kärsimyksen loppumiseen johtaa jalo kahdeksanosainen polku.
 Jalo kahdeksanosainen polku
 Jalo kahdeksanosainen polku on buddhalaisuuden neljäs jalo totuus, polku vapautumiseen kärsimyksestä. Polun tekijät eivät ole portaita siinä mielessä, että niitä seurattaisiin askel askeleelta, vaan kaikki osatekijät ovat läsnä yhtä aikaa ja toisiaan tukien. Polku jaetaan kolmeen osaan, viisauteen, itsekuriin ja meditaatioon tai keskittymiseen
 Viisaus oikea näkemys Neljän jalon totuuden, olemassaolon merkkien ja muiden totuuksien ymmärtäminen.oikea aikomus Luopuminen takertumista, hyväntahtoisuus kaikkia tietoisia olentoja kohtaan, väkivallattomuus ja rauha.
 Etiikka oikea puhe Rehellinen, hyväntahtoinen ja rauhaa edistävä puhe. Pidättäytyminen valehtelusta, eripuraisesta ja vihaisesta puheesta sekä joutavien puhumisesta.oikea toiminta Väkivallattomuus, pidättyminen ottamasta, mitä ei ole annettu, kohtuullisuus aistinautinnoissa (erityisesti seksuaalisen väärinkäytöksen ja päihteidenkäytön välttäminen).oikea elinkeino Elinkeino, joka ei tuota vahinkoa tietoisille olennoille eikä vaadi edellä mainittujen periaatteiden rikkomista.
 Meditaatio oikea ponnistus Taitavien mielentilojen edistäminen ja taitamattomien välttäminen.oikea tarkkaavaisuus (samma sati): Läsnäolo nykyhetkessä. Kehon, tuntemusten, mielen ja totuuksien pitäminen jatkuvasti mielessä, niiden jatkuva huomioiminen.
 Bikkhu Bodhi kuvaa oikeaa tarkkaavaisuutta seuraavasti:
 ”Saattaa luulla, että on muutenkin aina nykyhetkessä, mutta se on harhakuva. Olemme harvoin tietoisia nykyhetkestä – – tietämätön mieli heijastaa omat sisäiset rakennelmansa kohteeseen ja kuvittelee sille ominaisuuksia, mitä alkuperäisessä havainnossa ei lainkaan ollut. – – Oikea tarkkaavaisuus raivaa tämän tilan ja valaisee kokemuksen sellaisenaan ennen tulkintoja.”
 - Bikkhu Bodhioikea keskittyminen Meditaation syvempien tilojen, jhaanojen, harjoittaminen.
 Pratītyasamutpāda
 Pratītyasamutpāda (paalinkieltä, sanskr. pratitya-samutpada, ’ehdonvarainen seuraamus’) on yksi buddhalaisuuden keskeisistä opetuksista. Ehdonvarainen seuraamus tarkoittaa sitä, että kaikki olemassa olevat asiat ja ilmiöt ovat toisistaan riippuvaisia ja edellyttävät toistensa olemassaoloa. Kaikki asiat ja ilmiöt vaativat tiettyjä ilmiöitä ja olosuhteita syntyäkseen ja myös muuttuvat tai katoavat olosuhteiden muuttuessa. Esimerkiksi ihminen tarvitsee pysyäkseen hengissä tai terveenä muita ihmisiä, ruokaa, vaatteita, ilmaa hengitettäväksi, vettä juotavaksi jne.
 Kahdentoista nidanan ketju on tämän periaatteen sovellutus, joka osoittaa jälleensyntymän perimmäisen syyn eli tietämättömyyden. Ketjun jokainen linkki edellyttää aina edellisen olemassaoloa ja johtaa seuraavaan. Ketjun viimeinen linkki johtaa taas ensimmäiseen ja kierre on valmis. 12 nidanaa ovat: 1) tietämättömyys, joka johtaa 2) tahdollisiin muodostelmiin eli karmaan. Se taas johtaa 3) tietoisuuden heräämiseen, joka mahdollistaa 4) nimen ja muodon (paaliksi nama-rupa) eli fyysisten ja psyykkisten ilmiöiden olemassaolon. Nimen ja muodon myötä syntyvät 5) kuusi perustaa tai aistia – siis tavalliset viisi aistia sekä mieli. 6) Kun on aistit, syntyy kosketus, joka buddhalaisessa terminologiassa tarkoittaa aistin, sen kohteen ja aistitietoisuuden yhtäaikaista läsnäoloa. Kosketus johtaa 7) tuntemukseen (miellyttävään, epämiellyttävään tai neutraaliin), joka mahdollistaa 8) halun (tanhan) ja 9) takertumisen synnyn. 10) Näistä seuraa tuleminen ja 11) jälleensyntymä, mikä loppujen lopuksi aiheuttaa 12) sairauden, vanhuuden ja kuoleman.
 Kolme olemassaolon merkkiä
 Buddhan opetuksen mukaan kaikki ilmiöt ja havainnot ovat pysymättömiä (anicca), epätyydyttäviä (dukkha) ja vailla minuutta (anatta). Nämä kolme tuntomerkkiä eivät kuvaile vain materiaalista maailmaa, vaan myös psykologisia ilmiöitä, kuten tunteita ja mielentiloja. Anicca eli pysymättömyys. Kaikki ilmiöt, havainnot ja olemassaolo on pysymätöntä, tilapäistä ja jatkuvassa muutoksessa. Tämä koskee myös mielentiloja ja tunteita; nekin kaikki syntyvät erilaisten olosuhteiden vallitessa ja katoavat jossain vaiheessa. Esimerkiksi ihmisen elävä keho koostuu atomeista, jotka ovat aikaisemmin syntyneet tähtien räjähdyksen seurauksena, mutta kehon kuoltua atomit taas toimivat osina uuden muodon olemassaoloon.Dukkha eli tyydyttämättömyys. Elämä itsessään on epävajaa kokemus, koska kohtaamme sairauksia, vanhan iän ja kuoleman. Koska mikään maailmassa ei ole pysyvää, niin takertumisen ilmiöihin siinä toivossa että ne olisivat ikuisia synnyttää kärsimyksen. Esimerkiksi ihmisen keho kuolee ja katoaa, joten on turhaa yrittää takertua siihen ikuisena, pysyvänä objektina.Anatta eli minuuttomuus. Monista muista uskonnoista poiketen buddhalaisuus opettaa, että ei ole olemassa ikuista sielua tai muuta pysyvää minuutta. Käsitys minuudesta rakentuu viiden skandhan eli kokemuksen osatekijöiden yhdistelmästä, mutta yksistään minkään niistä ei voida sanoa olevan ”minä” tai ”minun”. Käsitys kehosta muuttuu koko ajan ja syntyy uudelleen jatkuvasti.
 Kolme jalokiveä
 Buddhalaisuuden kolme elementtiä ovat valaistuminen, joka henkilöityy Buddhan hahmossa, buddhalaiset opetukset eli Dharma ja buddhalainen yhteisö, Sangha. Nämä muodostavat kolme jalokiveä, joihin buddhalaiset turvautuvat ja joista haetaan apua kärsimyksen keskellä.
 Buddha eli valaistunut yksilö ja päämäärä. Buddha on opettaja, joka on saavuttanut valaistumisen ja opettaa nyt muita. Mutta Buddha tarkoittaa myös sitä, että valaistuminen ja Buddhaksi tuleminen on saavutettavissa oleva päämäärää, joten se toimii myös päämääränä ja motivaationa jatkaa buddhalaista harjoitusta.
 Dharma eli totuus ja opetus. Dharma käsittää valaistumiseen johtavat opetukset jotka voivat tulla Buddhasta tai kaikista havaittavissa olevista ilmiöstä. Se tarkoittaa myös kaikkeuden absoluuttista totuutta, sekä lainalaisuutta jonka varaan koko todellisuus rakentuu ja jota kaikki olennot noudattavat.
 Sangha''' eli kanssaharjoittajat ja yhteisö. Sanga on muista yksilöistä koostuva ryhmä, jonka parissa buddhalaisuutta harjoitetaan ja jolle harjoituksesta saavutetut hyödyt jaetaan. Sanghan ei tarvitse toimia vain luostarissa ja koostua munkeista ja nunnista, vaan se voi olla mikä tahansa järjestäytyneesti buddhalaisuutta harjoittava ryhmä.
 Karma
 Karma eli syyn ja seurauksen laki tarkoittaa tahdonvaraista tekoa ja sen seurauksia. Karma viittaa toimintaan ja sen takana olevaan tarkoitukseen; kehon, ajatusten ja puheen kautta tehdyt teot johtavat tulevaisuuden seuraamuksiin. Taidokkaat teot ja aikeet johtavat toivottaviin seurauksiin, kun taas taidottomat ja pahantahtoiset kärsimykseen. Karma voi ilmetä henkisinä tiloina tai fyysisinä tapahtumina.
 Koko uudelleensyntymisen ketju määräytyy karman mukaan. Buddhan opetuksen mukaan karma voidaan puhdistaa ja poistaa, jolloin on mahdollista päästä irti pakollisesta syntymisestä uuteen kehoon.
 Buddhalainen etiikka
 Etiikka muodostaa suuren osan jalosta kahdeksanosaisesta polusta, ja on siksi tärkeässä asemassa buddhalaisuudessa. Vääryyksien välttäminen auttaa puhdistamaan mieltä pahansuovista ajatuksista ja haitallisista tavoista. Taitavien ajattelumallien – kuten hyväntahtoisuuden ja myötätunnon – kehittäminen taas tasapainottaa tunne-elämää, poistaa liiallisen syyllisyydentunnon ja valmistelee mieltä meditaatiota varten. Eettinen elämä edistää onnellisuutta ja on tärkeä askel kärsimyksestä vapautumista kohti.
 Buddhalaisen etiikan pääkohdat tiivistyvät viiteen silaan (paal. panca-sila, ’viisi hyvettä’):
 Tulee pidättyä tuottamasta vahinkoa eläville olennoille
 Tulee pidättyä ottamasta sitä, mitä ei ole annettu
 Tulee pidättyä sukupuolisesta väärinkäytöksestä
 Tulee pidättyä valheellisesta puheesta
 Tulee pidättyä mieltä sumentavista aineista
 Edellä mainitut ohjeet eivät ole ”käskyjä,” koska buddhalainen etiikka ei perustu auktoriteettien määräyksiin. Sen sijaan ne kaikki tukevat elävien olentojen rauhaisaa yhteiseloa ja pyrkimystä valaistumiseen. Kuhunkin ohjeeseen sisältyy myös positiivinen periaate: esimerkiksi ensimmäiseen ohjeeseen sisältyy ”kiellon” lisäksi rakastavan ystävällisyyden kehittäminen kaikkia eläviä kohtaan.
 Jälleensyntymä
 Karma ei buddhalaisessa katsannossa välttämättä toteudu yhden elämän aikana, vaan se vaikuttaa myös eri elämien, nk. jälleensyntymien, välillä. Jälleensyntymän avulla voidaan selittää, miksi toiset esimerkiksi syntyvät hyviin oloihin ja toiset köyhyyteen, ja miksi toisten kohtalona näyttää olevan kärsimys ja toisten (rajallinen) onni. Tällaiset asiat määrittää menneiden elämien karma. Toisin kuin hindulaisuudessa, buddhalaisuudessa karmaa ei käsitetä vääjäämättömänä ”kohtalona,” vaan siihen voi itse vaikuttaa jokaisella päätöksellään. Vaikka syntyisikin huonoihin oloihin, hyvää karmaa tekemällä on mahdollista saavuttaa onnea tässä ja seuraavissa elämissä.
 Buddhalaisuudessa jälleensyntyminen ei tarkoita samaa kuin hindulaisten sielunvaellus, jossa yksilön sielu siirtyy seuraavaan olomuotoon, sillä buddhalaisen Anatta-periaatteen mukaan ei mitään sielua tai itseä lopullisessa katsannossa ole. Sen sijaan jälleensyntyminen merkitsee tiedostamistapahtuman jatkumista kuoleman jälkeen karman lain mukaisesti.
 Suotuisa jälleensyntymä tukee myös valaistumispyrkimystä: esimerkiksi ihmiseksi syntyminen on erittäin harvinaista ja suuri onni, koska päinvastoin kuin eläimillä, ihmisillä on mahdollisuus ymmärtää valaistumisen tavoittelun tärkeys ja viedä itseään omalla toiminnallaan kohti nirvanaa. Tämän vuoksi usein painotetaankin, että ihmisen tulisi käyttää hyväkseen tämän elämän tarjoama mahdollisuus pyrkimällä valaistumiseen.
 Nirvana
 Vaikka suotuisa karma ja jalot toimet takaavat maallisenkin menestyksen, Buddhalaisuudessa niiden päätarkoituksena on tukea pyrkimystä valaistumiseen eli nirvanaan (paal. nibbana, ’Sidoksista Vapautuminen’), joka kuvataan kaiken kärsimyksen ja jälleensyntymisen lopuksi, elämänkierrosta eli samsarasta vapautumiseksi. Toisaalta sanotaan, ettei Nirvanaa oikeastaan voi kuvailla, koska se on kaiken käsitteellisen tiedon tuolla puolen, eräänlainen suora kokemus todellisuudesta ilman järjen erotteluja.
 Nirvanan saavuttaneen henkilön kuolemaa kutsutaan parinirvanaksi, jossa jälleensyntyminen lakkaa. Koska parinirvanan saavuttanut ei enää voi suoranaisesti auttaa muita olentoja, Mahajana-buddhalaisuuden piirissä ihanteeksi on nostettu bodhisattva (sanskritia, paal. boddisatta, ’valaistumisolento’), joka jatkaa valaistuttuaankin jälleensyntymistä kaikkien tietoisten olentojen auttamiseksi.
 Buddhalaisuuden vaikutus maailmanuskontoihin
 Buddhalaisuus ei ole vaikuttanut juutalaisuuteen eikä kristinuskoon, sillä näiden uskontojen alueet ovat maantieteellisesti etäällä toisistaan. Sen sijaan islamilla ja buddhalaisuudella on todettu tiettyjä yhtäläisyyksiä. Havainto ei sovi perinteiseen käsitykseen, jonka mukaan islam olisi syntynyt Arabian niemimaan luoteisosassa tuhansien kilometrien päässä buddhalaisuuden vaikutusalueista. Se sopii kuitenkin kilpailevaan teoriaan, jonka mukaan islam olisi voinut syntyä Persiassa ja mahdollisesti sen koillisessa Khorasanin maakunnassa, joka rajoittuu nykyiseen Afganistaniin. Vielä 600-luvulla Afganistanin valtauskontona oli buddhalaisuus (muistona siitä olivat Talibanien vuonna 2001 räjäyttämät Buddhan jättiläispatsaat). Maantieteellinen läheisyys avaa mahdollisuuden siihen, että Khorasanin keskuksessa Mervissä mahdollisesti muotoutunut islam olisi saanut vaikutteita buddhalaisuudesta. Unkarilaisen Ignaz Goldziherin (k. 1921) mukaan islamiin kuuluva fatalismi saattaisi olla peräisin Intiasta. Tuhannen ja yhden yön saduissa fatalismi esiintyy muun muassa ilmaisuna, jonka mukaan ihmisen kohtalo on kirjoitettu hänen otsaansa. Vastaavasti Intiassa Brahma kirjoitti syntymättömän lapsen otsaan tämän tulevan kohtalon. Islamin suuntauksista suufilainen mystiikka muistuttaa buddhalaista mietiskelyä.
 Markus Gross on jatkanut buddhalaisvaikutteiden kartoitusta. Profeetta Muhammedin kerrotaan syntyneen ”elefantin vuonna”. Elefantti kuuluu myös Buddhan syntymään. Buddhan äiti näki raskaana ollessaan unta elefantista, Buddha oli edellisessä elämässään elefantti tai jopa syntyi valkoisena norsuna.
 Varsinkin islamilainen pyhiinvaellus on täynnä buddhalaisvaikutteita. 700-luvun alkuun sijoitetussa selonteossa kuvataan Nava Viharan buddhalaisluostaria kankaalla peitetyksi kuutioksi, jonka ympäri uskovat kiersivät. Kuvaus muistuttaa Kaaban temppelin kiertämistä. Pyhiinvaeltajien kääriytyminen valkeaan viittaan, joka jättää oikean olkapään paljaaksi, on buddhalaista pukeutumista, jota muslimit eivät muuten käytä. Pyhiinvaeltajilta kiellettyjen tekojen luettelo vastaa buddhalaismunkkien kieltoja. Niihin kuuluu jopa kielto tappaa hyönteisiä. Pyhäkön kiertäminen tunnetaan kaikissa maailmanuskonnoissa. Omituisin yhdenkaltaisuus on se, että Intian Bodhgayan Mahabodji – temppelissä, joka on paikassa missä Buddha valaistui, on pitkänomainen rata, jota pyhiinvaeltajat kävelevät edestakaisin. Se vastaa tarkasti Safa- ja Marwa-vuorten välistä pyhiinvaeltajien juoksureittiä Mekassa ja sijaitsee jopa samassa kohtaa suhteessa pääpyhäkköön.
 Sekä kristinuskossa että juutalaisuudessa viinillä on tärkeä uskonnollinen merkitys. Näin on myös Koraanissa (16:67, 47:15, 83:25), kunnes Lehmän suurassa (2:219) viini kielletään. Buddhalaisuudessa viinin kieltäminen kuuluu ”Viiteen käskyyn”, jotka on osoitettu kaikille buddhalaisille. Islam on voinut saada viinikieltonsa buddhalaisuudesta, ellei se ole syntynyt omia aikojaan. Buddhalaisvaikutteita on löydetty myös Uskottomien suurasta "Al-Kafirun" (suura 109). Se on tulkittu buddhalaiseksi runoksi, joka on käännetty osittain väärin arabiaksi.
 Buddhalaisten juhlapäivät
 Tärkein buddhalainen juhla on vesak, jota vietetään toukokuun täysikuupäivänä. Theravada-perinteessä se juhlistaa Buddhan syntymää, valaistumista ja parinirvanaa. Mahajanassa Vesak-päivänä juhlitaan ainoastaan Buddhan syntymää, Tiibetinbuddhalaisuudessa taas pelkästään valaistumista.
 Toinen kuuluisa juhla on Dharmachakra-päivä. Silloin juhlistetaan Buddhan ensimmäistä opetuspuhetta, joka käsitteli neljää jaloa totuutta.
 Vain Buddhan valaistumista muistava juhla on nimeltään bodhi-päivä. Japanissa juhlan nimi on 臘八 (Rōhatsu), joka tarkoittaa sananmukaisesti "12. kuukauden kahdeksas päivä". Japanissa on myös tapana, että juhlaa edeltää viikon mittainen retriitti tai muuten intensiivinen meditatio..
 Navayanabuddhalaiset juhlivat myös Ambedkarin syntymäpäivää sekä Dhammachakra Pravartan Din.
 Buddhalaisuus Suomessa
 Karjalankannaksella on 1700–1800 -luvuilla ollut buddhalaisia kalmukkeja, jotka toimivat venäläisten kasakkajoukoissa. Autonomian aikana Suomessa alettiin tutkia jonkin verran, ja vuonna 1886 julkaistiin Carl Robert Sederholm kirjoittama kirja Buddha den upplyste och hans lära'', joka on ensimmäinen suomalainen kirja buddhalaisuudesta..
 Buddhalainen toiminta itsenäisessä Suomessa alkoi vuoden 1947 tienoilla, kun Buddhismin ystävät ry. perustettiin (vuonna 1997 nimi vaihtui Bodhidharma ry:ksi). Sen toiminta kuitenkin lakkasi väliaikaisesti 1980-luvulla. Vuonna 1973 FWBO, länsimaisen buddhalaisen veljeskunnan ystävät, aloitti toimintansa Suomessa. 1990-luvun loppuun mennessä buddhalaisuus ei vielä ollut Suomessa erityisen järjestäytynyttä tai näkyvää. Vasta viime vuosikymmenen kuluessa buddhalaisia järjestöjä on alkanut kunnolla rantautua Suomeen. Nykyisin Suomessa toimii miltei neljäkymmentä pienehköä järjestöä. Suomen Buddhalainen Unioni (SBU) pyrkii toimimaan eri ryhmittymien yhteistyöjärjestönä. Suomessa olevien buddhalaisten määräksi arvioidaan alle 10 000.
 Suomalaisia buddhalaisen perinteen munkkeja ja nunnia on ollut vain hyvin vähän, näiden joukossa Tae Hye sunim, Ani Sherab sekä entinen munkki Thanavuddho (Santeri Ahola).
 Suomen ensimmäinen buddhalainen temppeli Suomen vietnamilaisten buddhalaisten yhdyskunnan Liên Tâm -luostari on rakennettu Turun Moisioon. Heinäkuussa 2019 avattiin Kuopion Karttulan Syvänniemen kylällä burmalais-suomalaisen yhteisön buddhalainen Ratanasukhan luostari.
 Maailman pohjoisin, ja Suomen ainoa, stupa sijaitsee taide- ja retriittikeskus Samjessa Siikaisissa.
 Buddhalaisten sijoittuminen valtioittain
 Maat, joissa eniten buddhalaisia (2012)
 : 244 130 000
 : 64 420 000
 : 45 820 000
 : 38 410 000
 : 14 450 000
 : 14 380 000
 : 13 690 000
 : 11 050 000
 : 9 250 000
 : 5 010 000
 Buddhalainen taide
 Buddhalainen taide ilmaisee Buddhan opetuksia. Mandalat ovat tärkeä buddhan opetusten ilmentäjä. Se on hiekasta tai kivistä tehty taideteos, joka lopulta pyyhitään pois, kuvaamaan opetukseen pysymättömyydestä. Lopulta hiekka voidaan sirotella jokeen lahjana maailmalle. Buddhalainen musiikki oli ennen pitkälti mantrojen resitointia. Erityisesti tiibetinbuddhalaiset harjoittavat kurkkulaulua. Nykyään musiikilla säestetään tanssia. Buddhasta ja hänen elämästään kertovat buddhapatsaat. Kymmenillä erilaisilla symboleilla on eri merkitykset. Pitkät korvalehdet kertovat Siddhartha Gautaman kuninkaallisesta suvusta ja viisaudesta. Makaava buddha kuvastaa lopullisesti vapautuvaa buddhaa ja silmät auki oleva taas nirvanaan vaipumista. Jos silmät ovat kiinni buddha on saavuttanut lopullisen nirvanan eli parinirvanan. Buddhan kädet voivat olla myös eri asennoissa. Kämmenet päällekkäin buddha mietiskelee, kämmen kohti katsojaa tarkoittaa siunaavaa buddhaa ja maata kohti oleva käsi kertoo hyvän voittavan pahan.
 Thangka-maalaukset kuuluvat erityisesti tiibetinbuddhalaiseen taiteeseen. Ne tehdään kankaalle ja maaleihin saatetaan sekoittaa kristalleja, koralleja tai koristekiviä.. Niiden avulla pyritään myös harjoittamaan meditaatiota ja opettamaan meditaatiotekniikkaa.
 Katso myös
 Buddhalaisuuden vaikutus islamiin
 Tiibetinbuddhalainen musiikki
 Lähteet
 Englannista suomentanut Lauri Porceddu.
 Englannista suomentanut Lauri Porceddu.
 Tony Morris: Mihin uskovat buddhalaiset. Otava, 2008.
 Englannista suomentanut Tuula Saarikoski.
 Englannista suomentanut ja toimittanut A.Laaksonen.
 Viitteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Buddhalaisuus Suomessa
 Lista Suomessa toimivista buddhalaisista yhteisöistä
 Buddha.net
 Usein kysytyt kysymykset buddhalaisuudesta
 Accesstoinsight.com – laaja buddhalaisten tekstien kokoelma
 Thebigview.com – buddhalaisuus
 Buddhism. BBC.
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: other

text:
Stadgar för: Sala-Heby släktforskare
 1988-05-18 Stadgarna antagna vid föreningens grundande.
 1989-03-13 §7 ändrad. Antalet valberedare ändrat från tre till två.
 2008-03-13 §1 och §2 ändrade namn och föreningens ändamål. Sala släktforskarförening till Sala-Heby Släktforskare och att inom Sala och Heby kommun stödja och stimulera intresset.
 § 1 Föreningens namn Föreningens namn är Sala-Heby släktforskare.
 § 2 Föreningens ändamål Föreningens ändamål är att inom Sala Heby kommun stödja och stimulera intresset för släkt- och hembygdsforskning och förena dem som delar detta intresse.
 Medlemskap erhålles av den som anmäler intresse för föreningens verksamhet och betalar den årsavgift som årsmöte fastställer.
 § 4 Årsmötet är föreningens högsta beslutande organ.
 Årsmöte utser: Ordförande
 Fyra ordinarie styrelseledamöter samt
 Två suppleanter för dessa.
 Ordförandens mandattid är ett år. Styrelsens mandattid är två år, med växelvis avgång för halva styrelsen vart år.
 Styrelsen skall inom sig utse sekreterare och kassaförvaltare.
 Årsmötet utser en revisor och en revisorssuppleant, med ett års mandattid.
 Årsmötet utser en valberedning på två personer, varav en är sammankallande. Valberedningens mandattid är ett år.
 Årsmötet skall avhållas under första kvartalet. Kallelse till årsmötet skall ske minst tio dagar i förväg.
 2 Val av mötesordförande och sekreterare
 6 Godkännande av möteskallelsen
 7 Verksamhetsberättelse och bokslut
 8 Föredragning av revisionsberättelsen
 9 Fastställande av resultat och balansräkning
 10 Beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen
 12 Val av 2 styrelseledamöter på 2 år
 13 Val av 2 st ersättare på 1 år
 14 Val av 1 st revisor och 1 st ersättare båda på 1 år
 15 Val av valberedning. 2 st varav en sammankallande.
 16 Val av ombud till Samarbetet Föreningarnas hus
 17 Fastställande av medlemsavgift för år 2020
 18 Lokalfrågan
 19 Info från styrelsen
 20 Vid mötet väckta frågor
 § 9 Styrelsen Styrelsen sammanträder på ordförandens kallelse. Styrelsen äger rätt att fatta beslut, då minst tre ledamöter är närvarande. Styrelsen verkställer föreningens beslut och svarar för de löpande ärendena under mandatperioden.
 § 10 Räkenskaper Räkenskaper skall föras per kalenderår och revideras före årsmötet.
 § 11 Protokoll För samtliga sammanträden skall föras protokoll. Justeringsman utses vid alla möten till att jämte ordföranden justera protokollet.
 § 12 Motioner Motion till årsmötet skall inlämnas senast 10 januari.
 §13 Ändring av stadgar Förslag till ändring av dessa stadgar skall i skriftlig form inlämnas till styrelsen minst en månad före årsmötet. Stöd av minst 2/3 av de vid årsmötet närvarande medlemmarna fordras för en stadgeändring.
 § 14 Föreningens upplösning Beslut om föreningens upplösning skall fattas av två på varandra följande medlemsmöten, varav ett är årsmöte. Stöd av 3⁄4 av de vid mötena närvarande medlemmarna fordras för att beslut om upplösning av föreningen kan tas. Sista mötet avgör varthän föreningens ekonomiska tillgångar och eventuella inventarier skall överlämnas.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 12008M/PRO/09
 Euroopa Liidu lepingu konsolideeritud versioon - PROTOKOLLID - Protokoll (nr 9) Nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõike 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 238 lõike 2 rakendamist ühelt poolt ajavahemikus 1. november 2014 – 31. märts 2017 ja teiselt poolt alates 1. aprillist 2017
 Euroopa Liidu Teataja 115 , 09/05/2008 Lk 0274 - 0274
 PROTOKOLL (nr 9)NÕUKOGU OTSUSE KOHTA, MIS KÄSITLEB EUROOPA LIIDU LEPINGU ARTIKLI 16 LÕIKE 4 JA EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 238 LÕIKE 2 RAKENDAMIST ÜHELT POOLT AJAVAHEMIKUS 1. NOVEMBER 2014 – 31. MÄRTS 2017 JA TEISELT POOLT ALATES 1. APRILLIST 2017KÕRGED LEPINGUOSALISED,VÕTTES ARVESSE asjaolu, kui oluliselt tähtis oli kokkuleppele jõudmine nõukogu otsuses, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõike 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 238 lõike 2 rakendamist ühelt poolt ajavahemikus 1. november 2014 – 31. märts 2017 ja teiselt poolt alates 1. aprillist 2017 (edaspidi "otsus"), Lissaboni lepingu heakskiitmise ajal.ON LEPPINUD KOKKU järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule:Ainus artikkelEnne kui nõukogu vaatab läbi mis tahes eelnõu, mille eesmärk on muuta otsust või mis tahes selle sätteid või tunnistada need kehtetuks või muuta otseselt või kaudselt selle kohaldamisala või tähendust teise liidu õigusakti muutmise teel, peab Euroopa Ülemkogu asjaomase eelnõu üle esialgse arutelu, tehes otsuse konsensuse alusel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 15 lõikele 4.--------------------------------------------------


text:
Luigi Pirandello (pronunzja bit-Taljan: [luˈiːdʒi piranˈdɛllo]; twieled fit-28 ta' Ġunju 1867 – miet fl-10 ta' Diċembru 1936) kien drammaturgu, rumanzier, poeta u kittieb tan-novelli Taljan u l-ikbar kontributi tiegħu kienu d-drammi li kiteb. Huwa ngħata l-Premju Nobel għal-Letteratura fl-1934 "għall-poter kważi maġiku tiegħu li jittrasforma l-analiżi psikoloġika fi dramm tajjeb għat-teatru". Huwa kien nazzjonalist Taljan u kien jappoġġa l-Faxxiżmu b'mod moderat, saħansitra darba minnhom ta l-medalja tal-Premju Nobel tiegħu lill-gvern Faxxist biex tiddewweb bħala parti mill-kampanja tal-1935 tal-Oro alla Patria (Deheb lill-Patrija) matul it-Tieni Gwerra Italo-Etjopjana. Ix-xogħlijiet ta' Pirandello jinkludu r-rumanzi, mijiet ta' novelli, u xi 40 dramm, uħud minnhom miktuba bl-Isqalli. Il-farsi traġiċi ta' Pirandello sikwit jitqiesu bħala l-pijunieri tat-Teatru tal-Assurd.
 Bijografija
 Ħajja bikrija
 Pirandello twieled f'familja ta' klassi għolja f'żona msejħa Caos (li bit-Taljan tfisser Kaos, iżda bid-djalett Sqalli tfisser litteralment "qalziet", u tirreferi għall-għamla ta' rdum fil-qrib), ħdejn Porto Empedocle, subborg fqir ta' Girgenti (Agrigento, fin-Nofsinhar ta' Sqallija). Missieru, Stefano, kien ġej minn familja sinjura involuta fl-industrija tal-kubrit, u ommu, Caterina Ricci Gramitto, kienet ukoll ġejja minn familja sinjura dixxendenti tal-klassi għolja tal-borgeżija ta' Agrigento. Iż-żewġ familji, Pirandello u Ricci Gramitto, kien ferm kontra l-Borboni u pparteċipaw b'mod attiv fit-taqbida għall-unifikazzjoni u d-demokrazija magħrufa bħala Risorgimento. Stefano pparteċipa fl-ispedizzjoni famuża tal-elf, u iktar 'il quddiem segwa lil Garibaldi sal-Battalja ta' Aspromonte, u Caterina, li bilkemm kellha tlettax-il sena, ġiet imġiegħla takkumpanja lil missierha lejn Malta, fejn kien intbagħat f'eżilju mill-monarkija tal-Borboni. Iżda l-parteċipazzjoni fil-beraħ għall-kawża ta' Garibaldi u s-sens qawwi ta' idealiżmu ta' dawk is-snin bikrin malajr ittrasformaw, speċjalment għal Caterina, f'diżappunt feroċi u morr bir-realità ġdida maħluqa mill-unifikazzjoni. Eventwalment Pirandello assimila dan is-sens ta' tradiment u għadab u esprimieh f'diversi poeżiji tiegħu u fir-rumanz tiegħu I Vecchi e I Giovani. X'aktarx ukoll li din il-klima ta' diżillużjoni qanqlet f'Luigi sens ta' sproporzjon bejn l-ideali u r-realità li joħroġ fid-dieher fis-saġġ tiegħu dwar l-umoriżmu (L'Umorismo).
 Pirandello ngħata l-edukazzjoni primarja tiegħu d-dar, iżda kien iktar affaxxinat mill-ħrejjef u mil-leġġendi, xi mkien bejn il-popolari u l-maġija, li s-seftura anzjana tiegħu Maria Stella kienet tirrakkontalu milli mill-affarijiet skolastiċi jew akkademiċi. Meta kellu 12-il sena, kien diġà kiteb l-ewwel traġedja tiegħu. Fuq l-insistenza ta' missieru, inkiteb fi skola tas-snajja', iżda eventwalment qaleb għall-istudju tal-umanitajiet fil-ginnasio, xi ħaġa li dejjem kienet tattirah.
 Fl-1880, il-familja Pirandello marret tgħix f'Palermo. Hemmhekk, fil-belt kapitali ta' Sqallija, Luigi temm l-edukazzjoni sekondarja tiegħu. Huwa beda wkoll jaqra bosta kotba, u ffoka l-iktar fuq il-poeti Taljani tas-seklu 19 bħal Giosuè Carducci u Arturo Graf. Imbagħad beda jikteb l-ewwel poeżiji tiegħu u sar iħobb lill-kuġina tiegħu Lina.
 Matul dan il-perjodu, feġġew l-ewwel sinjali ta' differenzi serji bejn Luigi u missieru; Luigi kien skopra xi noti li żvelaw li Stefano kien qed jaqlibha lill-mara tiegħu. B'reazzjoni għan-nuqqas ta' fiduċja u ta' armonija dejjem tiżdied li Luigi beda jrawwem fil-konfront ta' missieru, raġel ta' fiżiku sod u li ma tantx joqgħod jomgħod il-kliem, ir-rabta tiegħu m'ommu baqgħet tikber tant li laħqet punt kważi ta' venerazzjoni qalila. Iktar 'il quddiem dan ħareġ fid-dieher, wara mewtha, fil-paġni li jmissu l-qlub tar-rumanz Colloqui con i personaggi fl-1915.
 Is-sentimenti romantiċi għall-kuġina tiegħu, li inizjalment ma ġewx aċċettati mill-familja ta' Lina, f'daqqa waħda ttieħdu bis-serjetà ħafna. Il-familja tagħha talbet li Luigi jabbanduna l-istudji tiegħu u jiddedika ruħu għan-negozju tal-kubrit biex b'hekk ikun jista' jiżżewwiġha minnufih. Fl-1886, waqt jum ta' vaganza mill-iskola, Luigi mar iżur il-minjieri tal-kubrit ta' Porto Empedocle u beda jaħdem ma' missieru. Din l-esperjenza kienet essenzjali għalih u pprovdietlu l-bażi għal stejjer bħal Il Fumo, Ciàula scopre la Luna, kif ukoll għal uħud mid-deskrizzjonijiet u mill-isfond tar-rumanz I Vecchi e I Giovani. Iż-żwieġ, li inizjalment deher li kien se jkun xi ħaġa imminenti, ġie pospost.
 Pirandello mbagħad inkiteb fl-Università ta' Palermo fid-dipartimenti tal-Liġi u tal-Umanitajiet. F'dawk is-snin l-Università ta' Palermo u speċjalment id-Dipartiment tal-Liġi kienu ċ-ċentru tal-moviment vast li eventwalment evolva fil-Faxxisti Sqallin. Għalkemm Pirandello ma kienx membru attiv ta' dan il-moviment, huwa kellu rabtiet mill-qrib ta' ħbiberija mal-ideologi ewlenin tiegħu: Rosario Garibaldi Bosco, Enrico La Loggia, Giuseppe De Felice Giuffrida u Francesco De Luca.
 Edukazzjoni għolja
 Fl-1887, wara li għażel b'mod definittiv id-Dipartiment tal-Umanitajiet, Pirandello mar jgħix f'Ruma sabiex ikompli bl-istudji tiegħu. Iżda l-impatt mal-belt, iċ-ċentru tat-taqbida għall-unifikazzjoni li għaliha l-familji tal-ġenituri tiegħu kienu tant issieltu b'entużjażmu ġeneruż, kien diżappuntanti u xejn qrib dak li kien stenna. "Meta wasalt Ruma kienet nieżla xita qliel, kien billejl u ħassejt qisu qalbi tingħafas, iżda mbagħad dħakt bħal raġel iddisprat".
 Pirandello, li kien moralista estremament sensittiv, finalment kellu ċans jara b'għajnejh id-dekadenza kbira tal-hekk imsejħa eroj tar-Risorgimento fil-persuna ta' zijuh Rocco, li dak iż-żmien kien uffiċjal anzjan u eżawst tal-prefettura, li pprovdielu abitazzjoni temporanja f'Ruma. Id-"daħka ddisprata", l-unika manifestazzjoni ta' tpattija għad-diżappunt, ispirat il-versi morri tal-ewwel ġabra ta' poeżiji tiegħu, Mal Giocondo (1889). Iżda mhux kollox kien negattiv; din l-ewwel żjara lejn Ruma pprovdietlu l-opportunità li jżur b'mod assidwu bosta teatri tal-belt kapitali, fosthom it-Teatri Nazionale, Valle u Manzoni, u stqarr "O t-teatru drammatiku! Se naħkmu. Ma nistax nidħol ġo teatru mingħajr ma nesperjenza sensazzjoni stramba, eċitament li jwassal biex demmi jbaqbaq fil-vini kollha tiegħi..."
 Minħabba kunflitt ma' professur tal-Latin, kellu jitlaq mill-Università ta' Ruma u mar lejn Bonn b'ittra ta' preżentazzjoni minn wieħed mill-professuri l-oħra tiegħu. Is-soġġorn tiegħu f'Bonn, li dam sentejn, kien mimli ħajja kulturali. Huwa qara r-romantiċi Ġermaniżi, Jean Paul, Tieck, Chamisso, Heinrich Heine u Goethe. Huwa beda jittraduċi l-Eleġiji Rumani ta' Goethe, ikkompona l-Eleġiji Boreali b'imitazzjoni tal-istil tal-Eleġiji Rumani, u beda jimmedita fuq is-suġġett tal-umoriżmu permezz tax-xogħlijiet ta' Cecco Angiolieri.
 F'Marzu 1891 ingħata d-dottorat tiegħu fil-Filoloġija Rumanza b'teżi dwar id-djalett ta' Agrigento: Ħsejjes u Żviluppi tal-Ħsejjes fid-Djalett Mitkellem ta Craperallis.
 Żwieġ
 Wara soġġorn qasir fi Sqallija, li matulu ż-żwieġ ippjanat ma' kuġintu tħassar, huwa reġa' lura Ruma, fejn sar ħbieb ma' grupp ta' kittieba u ġurnalisti, fosthom Ugo Fleres, Tommaso Gnoli, Giustino Ferri u Luigi Capuana. Capuana ħeġġeġ lil Pirandello jiddedika lilu nnifsu għall-kitba narrattiva. Fl-1893 kiteb l-ewwel xogħol importanti tiegħu, Marta Ajala, li ġie ppubblikat fl-1901 bħala l'Esclusa. Fl-1894 huwa ppubblika l-ewwel kollezzjoni ta' novelli tiegħu, Amori senza Amore. Huwa żżewweġ fl-1894 ukoll. Fuq suġġeriment ta' missieru huwa żżewweġ lil tfajla kwieta u mistħija minn familja tajba ta' Agrigento edukata mis-sorijiet ta' San Vinċenz: Maria Antonietta Portulano.
 L-ewwel snin taż-żwieġ qanqlulu interess ġdid fl-istudji u fil-kitbiet tiegħu: huwa kompla jiltaqa' mal-ħbieb tiegħu u kompla jiddiskuti l-arti, b'mod iktar vivaċi u stimolanti minn qatt qabel, filwaqt li l-ħajja tal-familja tiegħu, minkejja n-nuqqas ta' komprensjoni ma' martu fir-rigward tal-vokazzjoni artistika tiegħu, baqgħet għaddejja bi trankwillità relattiva bit-twelid ta' wliedu Stefano, Fausto u Rosalia "Lietta". Sadanittant Pirandello intensifika l-kollaborazzjonijiet tiegħu mal-edituri tal-gazzetti u ma' ġurnalisti oħra f'rivisti bħal La Critica u La Tavola Rotonda fejn fl-1895 ippubblika l-ewwel parti tad-Dialoghi tra Il Gran Me e Il Piccolo Me.
 Fl-1897 huwa aċċetta offerta biex jgħallem it-Taljan fl-Istituto Superiore di Magistero di Roma, u fir-rivista Marzocco ppubblika diversi paġni oħra tad-Dialoghi. Fl-1898, flimkien ma' Italo Falbo u Ugo Fleres, huwa stabbilixxa l-Ariel li kienet tinħareġ darba fil-ġimgħa, fejn ippubblika d-dramm b'att wieħed L'Epilogo (li iktar 'il quddiem biddel għal La Morsa) u xi novelli (La Scelta, Se...). L-aħħar tas-seklu 19 u l-bidu tas-seklu 20 kienu perjodu ta' produttività kbira għal Pirandello. Fl-1900 ippubblika fMarzocco wħud mill-iżjed novelli famużi tiegħu (Lumie di Sicilia, La Paura del Sonno...) u fl-1901 ippubblika l-ġabra ta' poeżiji Zampogna. Fl-1902 ippubblika l-ewwel sensiela ta' Beffe della Morte e della Vita u t-tieni rumanz tiegħu, Il Turno.
 Diżastru fil-familja
 Is-sena 1903 kienet fundamentali għall-ħajja ta' Pirandello. L-għargħar fil-minjieri tal-kubrit ta' Aragona, li fihom missieru Stefano kien investa mhux biuss ammont enormi tal-kapital tiegħu iżda anke d-dota ta' Antonietta, wasslet għall-kollass finanzjarju tal-familja. Antonietta, wara li fetħet u qrat l-ittra li ħabbret id-diżastru, daħlet fi stat ta' semikatatonija u tant ħadet xokk psikoloġiku li l-bilanċ mentali tagħha baqa' ssussat ferm u b'mod irrimedjabbli.
 Pirandello, li inizjalment kellu ħsibijiet ta' suwiċidju, ipprova jagħmel tajjeb għas-sitwazzjoni mill-aħjar li seta' billi żied in-numru ta' lezzjonijiet kemm tat-Taljan kif ukoll tal-Ġermaniż, u talab għal kumpens mir-rivisti li kien tahom il-kitbiet u l-kollaborazzjonijiet tiegħu mingħajr ħlas. Sadanittant, fir-rivista Nuova Antologia, immexxija minn G. Cena, bdew jiġu ppubblikati l-ewwel episodji tar-rumanz li Pirandello kien qed jikteb matul dik is-sitwazzjoni orribbli (filwaqt li billejl kien jieħu ħsieb lil martu li kienet marida mentalment wara jum sħiħ jaħdem). Ir-rumanz kien Il Fu Mattia Pascal. Dan ir-rumanz fih bosta elementi awtobijografiċi li ġew elaborati mill-ġdid b'mod li ma jikkorrispondix mar-realtà. Ir-rumanz mill-ewwel kiseb suċċess kbir. Fl-1905 ir-rumanz ġie tradott bil-Ġermaniż u witta t-triq għall-fama u għall-popolarità ta' Pirandello, li b'hekk seta' jippubblika ma' ditti iktar importanti bħal Treves, li magħhom fl-1906 ippubblika ġabra oħra ta' novelli msejħa Erma Bifronte. Fl-1908 ippubblika volum ta' saġġi bit-titlu Arte e Scienza u s-saġġ importanti L'Umorismo, fejn ta bidu għad-dibattitu leġġendarju ma' Benedetto Croce li kompla jiħrax fir-realtà miż-żewġ naħat għal bosta snin.
 Fl-1909 ġiet ippubblikata l-ewwel parti ta' I Vecchi e I Giovani f'episodji. Dan ir-rumanz jirrakkonta l-istorja tal-falliment u tar-repressjoni tal-Faxxisti Sqallin mill-1893 sal-1894. Meta ħareġ ir-rumanz fl-1913, Pirandello bagħat kopja tiegħu lill-ġenituri għall-ħmistax-il anniversarju taż-żwieġ tagħhom flimkien ma' dedika fejn kiteb li "l-ismijiet tagħhom, Stefano u Caterina, jgħixu b'mod erojku". Madankollu, filwaqt li ommu ġiet ittrasfigurata fir-rumanz fil-personaġġ ta' Caterina Laurentano, missieru, rappreżentat mir-raġel ta' Caterina, Stefano Auriti, jidher biss fil-memorji u fil-flashbacks, peress li, kif osserva tajjeb Leonardo Sciascia, "huwa miet iċċensurat b'sens Freudjan minn ibnu, li fil-fond ta' ruħu, huwa l-għadu tiegħu". Fl-1909 ukoll, Pirandello beda l-kollaborazzjoni tiegħu mal-ġurnal prestiġjuż Corriere della Sera fejn ippubblika n-novelli Mondo di Carta, La Giara, u fl-1910 Non è una cosa seria u Pensaci, Giacomino!. Dak iż-żmien, il-fama ta' Pirandello bħala kittieb kompliet tiżdied. Madankollu, il-ħajja privata tiegħu ġiet ivvelenata mis-suspetti u mill-għira ossessiva ta' Antonietta li bdiet issir fiżikament vjolenti.
 Fl-1911, filwaqt li l-pubblikazzjoni tan-novelli kompliet, Pirandello spiċċa r-raba' rumanz tiegħu, Suo Marito, ippubblikat mill-ġdid wara mewtu fl-1941, u rivedut għalkollox fl-ewwel erba' kapitli, bit-titlu Giustino Roncella nato Boggiòlo. Matul ħajtu l-awtur qatt ma ppubblika mill-ġdid dan ir-rumanz għal raġunijiet ta' diskrezzjoni; dan għaliex fih referenzi impliċiti għall-kittieba Grazia Deledda. Iżda x-xogħol li l-iżjed xoroblu l-enerġiji tiegħu dak iż-żmien kien il-ġabra ta' ġrajjiet La Vendetta del Cane, Quando s'è capito il giuoco, Il treno ha fischiato, Filo d'aria u Berecche e la guerra. Dawn kollha ġew ippubblikati mill-1913 sal-1914 u issa kollha jitqiesu bħala klassiċi tal-letteratura Taljana.
 L-Ewwel Gwerra Dinjija
 Malli l-Italja daħlet fl-Ewwel Gwerra Dinjija, iben Pirandello Stefano nkiteb bħala voluntier għas-servizz militari u ttieħed bħala priġunier mill-Awstro-Ungeriżi. Fl-1916 l-attur Angelo Musco rnexxielu jirreċta l-kummiedja fi tliet atti li l-kittieb kien silet min-novella Pensaci, Giacomino! u l-kummiedja pastorali Liolà.
 Fl-1917 il-ġabra ta' novelli E domani Lunedì ġiet ippubblikata, iżda s-sena kienet immarkata l-iktar minn rappreżentazzjonijiet teatrali importanti: Così è (se vi pare), A birrita cu' i ciancianeddi u Il Piacere dell'onestà. Sena wara, Ma non è una cosa seria u Il Gioco delle parti ġew prodotti bħala drammi fuq il-palk. Iben Pirandello Stefano reġa' lura d-dar meta l-gwerra ntemmet.
 Fl-1919 Pirandello daħħal lil martu fi sptar tal-mard mentali. Is-separazzjoni minn ma' martu, minkejja l-għira morbuża u l-alluċinazzjonijiet tagħha, ikkawżaw tbatija kbira għal Pirandello li, saħansitra fl-1924, baqa' jemmen li seta' jieħu ħsiebha d-dar. Martu qatt ma ħarġet mill-isptar. L-1920 kienet is-sena tal-kummiedja bħal Tutto per bene, Come prima meglio di prima, u La Signora Morli. Fl-1921, il-Compagnia di Dario Niccodemi tellgħet fuq il-palk fil-Valle di Roma, id-dramm Sei personaggi in cerca d'autore. Dan kien tassew falliment. Il-pubbliku kien maqsum f'dawk li kienu favur u dawk li kienu kontra, u dawn tal-aħħar bdew jgħajtu, "Sptar tal-Mard Mentali, Sptar tal-Mard Mentali!". L-awtur, li kien preżenti fl-ispettaklu ma' bintu Lietta, telaq minn ħruġ laterali biex jevita l-folla ta' avversarji. Madankollu, l-istess dramm kien suċċess kbir meta ġie ppreżentat f'Milan. Fl-1922 f'Milan, Enrico IV ttella' għall-ewwel darba fuq il-palk u kien suċċess universali. Ir-reputazzjoni internazzjonali ta' Pirandello żviluppat ukoll. Is-Sei personaggi ttella' f'Londra u fi New York.
 L-Italja taħt il-Faxxisti
 Fl-1924 Pirandello kiteb ittra lil Benito Mussolini biex jitolbu jaċċettah bħala membru tal-Partit Faxxista Nazzjonali. Fl-1925 Pirandello, bl-għajnuna ta' Mussolini, kiseb id-direzzjoni artistika u s-sjieda tat-Teatro d'Arte di Roma, stabbilit mill-Grupp tal-Ħdax. Huwa ddeskriva lilu nnifsu bħala "Faxxist minħabba li jien Taljan". Għad-devozzjoni tiegħu għal Mussolini, ir-rivista satirika Il Becco Giallo kienet issejjaħlu P. Randello (randello bit-Taljan tfisser għuda twila u rqiqa).
 Pubblikament kien jesprimi twemmin apolitiku, u kien jgħid: "Jien apolitiku, jien bniedem fid-dinja biss". Huwa kellu kunflitti kontinwi mal-mexxejja Faxxisti. Fl-1927 huwa qatta' biċċiet il-karta tas-sħubija Faxxista tiegħu quddiem is-segretarju ġenerali tal-Partit Faxxista li baqa' ċċassat. Għall-bqija ta' ħajtu, Pirandello dejjem kien taħt sorveljanza stretta mill-pulizija sigrieta Faxxista OVRA.
 Id-dramm tiegħu I Giganti della Montagna ġie interpretat bħala evidenza tar-realizzazzjoni tiegħu li l-Faxxisti kienu ostili għall-kultura; minkejja dan, fi New York Pirandello ta stqarrija fejn ħabbar l-appoġġ tiegħu għall-annessjoni tal-Abissinja tal-Italja. Huwa ta l-medalja tal-Premju Nobel tiegħu lill-gvern Faxxista biex tiddewweb għall-Kampanja ta' Abissinja. L-appoġġ ta' Mussolini tah fama internazzjonali u għamel tour dinji, fejn introduċa x-xogħol tiegħu f'Londra, Pariġi, Vjenna, Praga, Budapest, il-Ġermanja, l-Arġentina, u l-Brażil.
 Il-kunċett ta' teatru ta' Pirandello għadda minn bidla sinifikanti. L-idea tal-attur bħala traditur inevitabbli tat-test, bħal fis-Sei personaggi, wittiet it-triq għall-identifikazzjoni tal-attur mal-karattru li jirreċta. Il-kumpanija tellgħet l-att tagħha fil-bliet ewlenin tal-Ewropa, u r-repertorju ta' Pirandello kulma jmur sar magħruf ferm. Bejn l-1925 u l-1926 l-aħħar u x'aktarx l-aħjar rumanz ta' Pirandello, Uno, Nessuno e Centomila, ġie ppubblikat bħala sensiela fir-rivista Fiera Letteraria. Huwa kien wieħed mill-kontributuri tar-rivista nazzjonalista tan-nisa, Lidel, u tal-ġurnal Faxxist Il Tevere.
 Pirandello ġie nnominat bħala l-Akkademiku tal-Italja fl-1929, u fl-1934 ingħata l-Premju Nobel għal-Letteratura wara li kien ġie nnominat minn Guglielmo Marconi, bħala membru tal-Akkademja Rjali tal-Italja. Huwa kien l-aħħar drammaturgu Taljan li ntgħażel għall-premju sad-9 ta' Ottubru 1997.
 Pirandello miet waħdu f'daru f'Via Bosio, Ruma, fl-10 ta' Diċembru 1936. Huwa rrifjuta funeral Statali offrut minn Mussolini u fl-1947 biss il-fdalijiet ikkremati tiegħu ndifnu fi Sqallija.
 Għażla ta' xogħlijiet
 Drammi ewlenin
 1916: Liolà
 1917: Così è (se vi pare)
 1917: Il piacere dell'onestà
 1918: Il gioco delle parti
 1919: L'uomo, la bestia e la virtù
 1921: Sei personaggi in cerca d'autore
 1922: Enrico IV
 1922: L'imbecille
 1922: Vestire gli ignudi
 1923: L'uomo dal fiore in bocca
 1923: L'altro figlio (The Other Son)
 1923: La vita che ti diedi
 1924: Ciascuno a suo modo
 1924: Sagra del Signore della Nave
 1926: L'Amica delle Mogli
 1926: Bellavita
 1927: Diana e la Tuda
 1929: O di Uno o di Nessuno
 1929: Come Tu Mi Vuoi
 1930: Questa sera si recita a soggetto
 Rumanzi
 1902: Il turno
 1904: Il fu Mattia Pascal
 1908: L'esclusa
 1911: Suo marito
 1913: I vecchi e i giovani
 1915: Si Gira, Quaderni di Serafino Gubbio
 1926: Uno, nessuno e centomila
 Novelli
 1922-1937: Novelle per un anno, 15-il volum. Għażla ta' tletin ġrajja ġew tradotti minn Virginia Jewiss bħala Stories for the Years (Yale, 2021).
 Poeżiji
 1889: Mal giocondo
 1891: Pasqua di Gea
 1894: Pier Gudrò, 1809-1892
 1895: Elegie renane, 1889-1890
 1901: Zampogna
 1909: Scamandro
 1912: Fuori di chiave
 Filmografija
 Il crollo, dirett minn Mario Gargiulo (l-Italja, 1920, ibbażat fuq id-dramm Lumie di Sicilia)
 Il lume dell'altra casa, dirett minn Ugo Gracci (l-Italja, 1920, ibbażat fuq in-novella Il lume dell'altra casa)
 Lo scaldino, dirett minn Augusto Genina (l-Italja, 1920, ibbażat fuq in-novella Lo scaldino)
 But It Isn't Serious, dirett minn Augusto Camerini (l-Italja, 1921, ibbażat fuq id-dramm Ma non è una cosa seria)
 La rosa, dirett minn Arnaldo Frateili (l-Italja, 1921, ibbażat fuq in-novella La rosa)
 The Voyage, dirett minn Gennaro Righelli (l-Italja, 1921, ibbażat fuq in-novella Il viaggio)
 Feu Mathias Pascal, dirett minn Marcel L'Herbier (Franza, 1925, ibbażat fuq in-novella Il fu Mattia Pascal)
 The Flight in the Night, dirett minn Amleto Palermi (il-Ġermanja, 1926, ibbażat fuq id-dramm Enrico IV)
 The Song of Love, dirett minn Gennaro Righelli (l-Italja, 1930, ibbażat fuq in-novella In silenzio)
 La Dernière berceuse, dirett minn Gennaro Righelli u Jean Cassagne (Franza, 1931, ibbażat fuq in-novella In silenzio)
 Liebeslied, dirett minn Constantin J. David (il-Ġermanja, 1931, ibbażat fuq in-novella In silenzio)
 As You Desire Me, dirett minn George Fitzmaurice (1932, bibbażat fuq id-dramm Come tu mi vuoi)
 Steel, dirett minn Walter Ruttmann (l-Italja, 1933, ibbażat fuq in-novella Giuoca, Pietro!)
 Pensaci, Giacomino!, dirett minn Gennaro Righelli (l-Italja, 1936, ibbażat fuq id-dramm Pensaci, Giacomino!)
 But It's Nothing Serious, dirett minn Mario Camerini (l-Italja, 1936, ibbażat fuq id-dramm Ma non è una cosa seria)
 The Man Who Couldn't Say No, dirett minn Mario Camerini (il-Ġermanja, 1938, ibbażat fuq id-dramm Ma non è una cosa seria)
 The Man from Nowhere, dirett minn Pierre Chenal (Franza, 1937, ibbażat fuq ir-rumanz Il fu Mattia Pascal)
 The Former Mattia Pascal, dirett minn Pierre Chenal (l-Italja, 1937, ibbażat fuq ir-rumanz Il fu Mattia Pascal)
 No Man's Land, dirett minn Mario Baffico (l-Italja, 1939, ibbażat fuq żewġ novelli)
 Enrico IV, dirett minn Giorgio Pastina (l-Italja, 1943, ibbażat fuq id-dramm Enrico IV)
 This Love of Ours, dirett minn William Dieterle (1945, ibbażat fuq id-dramm Come prima, meglio di prima)
 Man, Beast and Virtue, dirett minn Steno (l-Italja, 1953, ibbażat fuq id-dramm L'uomo, la bestia e la virtù)
 Of Life and Love, dirett minn Aldo Fabrizi, Giorgio Pastina, Mario Soldati u Luigi Zampa (l-Italja, 1954, ibbażat fuq erba' novelli)
 Vestire gli ignudi, dirett minn Marcello Pagliero (l-Italja, 1954, ibbażat fuq id-dramm Vestire gli ignudi)
 Never Say Goodbye, dirett minn Jerry Hopper (1956, ibbażat fuq id-dramm Come prima, meglio di prima)
 Todo sea para bien, dirett minn Carlos Rinaldi (l-Arġentina, 1957, ibbażat fuq id-dramm Tutto per bene)
 Liolà, dirett minn Alessandro Blasetti (l-Italja, 1963, ibbażat fuq id-dramm Liolà)
 The Voyage, dirett minn Vittorio De Sica (l-Italja, 1974, ibbażat fuq in-novella Il viaggio)
 Il turno, dirett minn Tonino Cervi (l-Italja, 1981, ibbażat fuq ir-rumanz Il turno)
 Henry IV, dirett minn Marco Bellocchio (l-Italja, 1984, ibbażat fuq id-dramm Enrico IV)
 Kaos, dirett minn Paolo and Vittorio Taviani (l-Italja, 1984, ibbażat fuq erba' novelli)
 The Two Lives of Mattia Pascal, dirett minn Mario Monicelli (l-Italja, 1985, ibbażat fuq ir-rumanz Il fu Mattia Pascal)
 You Laugh, dirett minn Paolo and Vittorio Taviani (l-Italja, 1998, ibbażat fuq żewġ novelli)
 The Nanny, dirett minn Marco Bellocchio (l-Italja, 1999, ibbażat fuq in-novella La balia)
 The Choice, dirett minn Michele Placido (l-Italja, 2015, ibbażat fuq id-dramm L'innesto)
 The Wait, dirett minn Piero Messina (l-Italja, 2015, ibbażat fuq id-dramm La vita che ti diedi)
 Iktar qari
 Giudice, Gaspare. Luigi Pirandello, UTET, 1963.
 Baccolo, L. Pirandello. Milan: Bocca. 1949 (it-tieni edizzjoni).
 Di Pietro, L. Pirandello. Milano: Vita e Pensiero. 1950. (it-tieni edizzjoni).
 Ferrante, R. Luigi Pirandello. Firenze: Parenti. 1958.
 Gardair, Pirandello e il Suo Doppio. Rome: Abete. 1977.
 Janner, A. Luigi Pirandello. Firenze, La Nuova Italia. 1948.
 Monti, M. Pirandello, Palermo: Palumbo. 1974.
 Moravia. A. "Pirandello" in Fiera Leteraria. Rome. 12 December 1946.
 Pancrazi, P. "L'altro Pirandello" In Scrittori Italiani del Novecento. Bari: Laterza. 1939.
 Pasini. F. Pirandello nell'arte e nella vita. Padova. 1937.
 Podestà. G. "Kafka e Pirandello." Humanitas, XI, 1956, pp. 230–44.
 Sarah Zappulla Muscarà, Enzo Zappulla, Pirandello e il teatro siciliano, Giuseppe Maimone Editore, Catania 1986.
 Mirella Maugeri Salerno, Pirandello e dintorni, Giuseppe Maimone Editore, Catania, 1987.
 Sarah Zappulla Muscarà (a cura di), Narratori siciliani del secondo dopoguerra, Giuseppe Maimone Editore, Catania 1990.
 Elio Providenti (a cura di), Archeologie pirandelliane, Giuseppe Maimone Editore, Catania, 1990.
 Carlo Schirru, Per un’analisi interlinguistica d’epoca: Grazia Deledda e contemporanei, Rivista Italiana di Linguistica e di Dialettologia, Fabrizio Serra editore, Pisa-Roma, Anno XI, 2009, pp. 9-32.
 Virdia. F. Pirandello. Milan:Mursia. 1975.
 Frederick May, Three Major Symbols in Four Plays by Pirandello, Lawrence, Kansas: Allen Press, 1974.
 Referenzi
 Twieldu fl-1867
 Mietu fl-1936
 Kittieba Taljani
 Drammaturgi
 Poeti Taljani