text:
 27.2.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 51/44
 Tožba, vložena 24. decembra 2009 – Meredith proti UUNT (BETTER HOMES AND GARDENS)
 (Zadeva T-524/09)
 2010/C 51/81
 Jezik postopka: angleščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Meredith Corporation (Des Moines, Združene države) (zastopnika: R.N. Furneaux in E.A. Hardcastle, solicitors)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Predlogi tožeče stranke
 —
 Odločba drugega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 23. septembra 2009 v zadevi R 517/2009-2 naj se razveljavi v delu, v katerem je bila zavrnjena prijava zadevne znamke Skupnosti za storitve iz razreda 36, in dovoli naj se prijava znamke za te storitve;
 —
 ugodi naj se predlogu tožeče stranke; in
 —
 toženi stranki naj se naloži plačilo stroškov postopka v primeru, da bo tem predlogom nasprotovala, in njen zahtevek naj se zavrne.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Zadevna znamka Skupnosti: besedna znamka „BETTER HOMES AND GARDENS“ za proizvode in storitve iz razredov 16, 35 in 36
 Odločba preizkuševalca: delna zavrnitev prijave znamke Skupnosti
 Odločba odbora za pritožbe: zavrnitev pritožbe
 Navajani tožbeni razlogi: kršitev členov 7(1)(b) in 7(2) Uredbe Sveta št. 207/2009, ker je odbor za pritožbe storil napako s tem, da pri določitvi, ali je znamka brez slehernega razlikovalnega učinka glede proizvodov in storitev, za katere se zahteva registracija, ni opravil pravilnega preizkusa.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 12.12.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 328/52
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2316
 z dne 8. decembra 2015
 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.
 (2)
 Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.
 (3)
 Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.
 (4)
 Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.
 (5)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.
 Člen 2
 V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 8. decembra 2015
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Heinz ZOUREK
 Generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo
 (1) UL L 256, 7.9.1987, str. 1.
 (2) Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).
 PRILOGA
 Opis blaga
 Uvrstitev (oznaka KN)
 Utemeljitev
 (1)
 (2)
 (3)
 Izdelek cilindrične oblike s pokrovom, izdelan iz plastične mase, ki deluje na baterije (t. i. „elektronski hranilnik“), višine 17 cm in premera 12 cm.
 Na pokrovu sta majhen zaslon LCD in reža, skozi katero se vstavljajo kovanci (na primeri euri). Če se kovanec ročno vstavi v režo, mehanizem v pokrovu (računska naprava) prepozna premer kovanca in vrednost kovanca se izpiše na zaslonu.
 Če se zaporedoma vstavi več kovancev, se prepoznane vrednosti prištejejo obstoječemu znesku in na zaslonu LCD se izpiše skupna vsota.
 Ko se kovanci odstranijo iz hranilnika, se njihova vrednost ne odšteje.
 Glej sliko (1).
 8470 90 00
 Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 8470, 8470 90 in 8470 90 00.
 Gre za sestavljeno blago, in sicer je izdelek sestavljen iz plastične posode in računske naprave. V primerjavi z običajnimi hranilniki daje temu izdelku bistveni značaj računska naprava. Uvrstitev glede na material, iz katerega je hranilnik izdelan (poglavje 39), je zato izključena.
 Ker izdelek nima funkcije za ročno vnašanje podatkov (kovanci niso podatki), se ne šteje za računski stroj (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 8470 (A)(1)). Ker obravnavana računska naprava omogoča seštevanje vsaj dveh števil, pri čemer je vsako sestavljeno iz več števk (npr. 0,02 EUR + 2,00 EUR = 2,02 EUR), izpolnjuje pogoje za uvrstitev med računske naprave (glej tudi prvi odstavek pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k tarifni številki 8470).
 Celotni izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 8470 90 00 med druge stroje z računsko napravo.
 (1) Slika je samo informativne narave.


type: other

text:
junio | 2015 | Blog de GROVER CORNEJO YANCCE
 Normas Legales del día Martes 30 de Junio del 2015
 Normas Legales del dia Martes 30 de Junio del 2015
 Esta entrada fue publicada en General el 30 junio, 2015 por GROVER CORNEJO YANCCE.
 SENTENCIA DE LA CORTE INTERAMERICA EN EL CASO CHAVIN DE HUANTAR
 sentencia caso chavin de huantar
 Esta entrada fue publicada en DERECHOS HUMANOS el 30 junio, 2015 por GROVER CORNEJO YANCCE.
 Normas Legales del día Lunes 29 de Junio del 2015
 Normas Legales del dia Lunes 29 de Junio del 2015
 Esta entrada fue publicada en NORMALES LEGALES el 30 junio, 2015 por GROVER CORNEJO YANCCE.
 Normas Legales del día Domingo 28 de Junio del 2015
 Normas Legales del dia Domingo 28 de Junio del 2015
 Normas Legales del dia Sabado 27 de Junio del 2015
 Normas Legales del día Sábado 27 de Junio del 2015
 USA LEGALIZA MATRIMONIO GAY
 El matrimonio gay ya es legal en todo Estados Unidos
 Los homosexuales podrán casarse en todo el terroritorio estadounidense, aunque se esperan protestas en grupos conservadores.
 El matrimonio gay ya es legal en todo Estados Unidos. Reuters
 En una decisión sin precedentes, la Suprema Corte de Estados Unidos concluyó por mayoría que la Constitución garantiza que ciudadanos del mismo sexo pueden contraer matrimonio. El fallo, de 5 votos a favor y cuatro en contra, se da luego de conocerse que, de acuerdo a encuestas, la mayor parte de consultados aprueba la union igualitaria.
 Así se pronunció el presidente de Estados Unidos, a través de Twitter: “Hoy es un gran paso en nuestra marcha hacia la igualdad. Parejas de gays y lesbianas ahora tienen derecho a casarse, justo como todosl os demás. #ElAmorGana”
 Si bien lo decretado por la Suprema Corte puede sorprender a los extranjeros, esto se veía venir desde hace meses. En octubre del 2014, la Suprema Corte rechazó revisar las decisiones de varios estados que permitían el matrimonio igualitario, algo considerado como una victoria tácita por activistas. Desde entonces, el número de estados que permitían el matrimonio gay creció de 24 a 36.
 “La corte ahora sostiene que parejas del mismo sexo pueden ejercer el derecho fundamental al matrimonio. Nunca más esta libertad les será negada”, indicó el juez Anthony Kennedy. Él fue apoyado por sus colegas Ruth Bader Ginsburg, Stephen G. Breyer, Sonia Sotomayor y Elena Kagan.
 -El primer estado de Estados Unidos donde se permitió el matrimonio gay fue Massachussetts (2004)
 -Hasta antes del fallo de la Suprema corte, 70 % de estadounidenses vivían en lugares donde el matrimonio gay es legal. (New York Times/ Washington Post)
 http://larepublica.pe/mundo/america/10774-el-matrimonio-gay-ya-es-legal-en-todo-estados-unidos-avance
 Esta entrada fue publicada en General el 26 junio, 2015 por GROVER CORNEJO YANCCE.
 Normas Legales del dia Viernes 26 de Junio del 2015
 Esta entrada fue publicada en NORMALES LEGALES el 26 junio, 2015 por GROVER CORNEJO YANCCE.
 Normas Legales del dia Jueves 25 de Junio del 2015
 Normas Legales del día Miércoles 24 de Junio del 2015
 Normas Legales del dia Miercoles 24 de Junio del 2015
 LEY No 3033 LEY QUE ESTABLECE MEDIDAS PARA DINAMIZAR LA ECONOMÍA EN EL AÑO 2015
 LA PRESIDENTA DEL CONGRESO DE LA REPÚBLICA POR CUANTO:
 Artículo 1. Inafectación de las gratificaciones Las gratificaciones por Fiestas Patrias y Navidad no se encuentran afectas a aportaciones, contribuciones ni descuentos de índole alguna; excepto aquellos otros descuentos establecidos por ley o autorizados por el trabajador.
 Artículo 2. Regímenes laborales del sector público Los aguinaldos o gratificaciones a que se refiere el numeral 2 de la quinta disposición transitoria de la Ley 28411, Ley General del Sistema Nacional de Presupuesto, así como aquellos aplicables a los servidores civiles bajo el alcance de la Ley 30057, Ley del Servicio Civil, no se encuentran sujetos a aportaciones, contribuciones ni descuentos de índole alguna; excepto aquellos otros descuentos establecidos por ley o autorizados por el trabajador.
 Artículo 3. Aportaciones a Essalud El monto que abonan los empleadores por concepto de aportaciones al Seguro Social de Salud (Essalud) con relación a las gratificaciones de julio y diciembre son abonados a los trabajadores bajo la modalidad de bonificación extraordinaria de carácter temporal no remunerativo ni pensionable.
 Artículo 4. Aplicación para jubilados y pensionistas Las disposiciones contenidas en los artículos que anteceden son de aplicación a los jubilados y pensionistas.
 Artículo 5. Disponibilidad temporal de los depósitos de la compensación por tiempo de servicios (CTS) Decreto Legislativo 650, Ley de Compensación por Tiempo de Servicios, aprobado por el Decreto Supremo 001-97-TR, a disponer libremente del cien por ciento (100%) del excedente de cuatro (4) remuneraciones brutas, de los depósitos por CTS efectuados en las entidades financieras y que tengan acumulados a la fecha de disposición. Para tal efecto, se considerará el monto de la última remuneración del trabajador, y corresponderá a los empleadores comunicar a las instituciones financieras el monto intangible de cada trabajador. El Ministerio de Trabajo y Promoción del Empleo es el encargado de fiscalizar el cumplimiento de la presente disposición. 5.2 El reglamento podrá establecer otros procedimientos alternativos de comunicación del monto de la última remuneración del trabajador a las instituciones financieras.
 Artículo 6. Modificación de los artículos 1 y 2 del Decreto de Urgencia 001-2015 Modifícase el encabezado del artículo 1 y el segundo párrafo del artículo 2 del Decreto de Urgencia 001-2015, norma que dispone medidas excepcionales para la actualización de la Banda de Precios de combustibles comprendidos en el Fondo para la Estabilización de Precios de los Combustibles Derivados del Petróleo, por el texto siguiente: “Artículo 1.- Actualización y publicación de la Banda de Precios de combustibles dentro del mecanismo del Fondo para la Estabilización de Precios de los Combustibles Derivados del Petróleo Autorícese, de manera excepcional, la actualización de la Banda de Precios Objetivo de cada Producto a que se refieren los numerales 4.3 y 4.7 del artículo 4 y la Segunda Disposición Final del Decreto de Urgencia No 010-2004, norma que crea el Fondo para la Estabilización de Precios de los Combustibles Derivados del Petróleo, y modificatorias, hasta el mes de diciembre de 2016, de acuerdo a lo siguiente: (...)”. “Artículo 2.- Actualización de la Banda de Precios Objetivo (...) Las actualizaciones posteriores que se realicen de acuerdo a lo establecido en el artículo 1, de corresponder, se efectuarán el último día jueves de cada mes de los años 2015 y 2016. La última actualización que se efectúe en cumplimiento de lo dispuesto en la presente norma mantendrá vigencia hasta la siguiente actualización que se efectúe en aplicación del Decreto de Urgencia No 010-2004”.
 Artículo 7. Vigencia La presente Ley entra en vigencia a partir del día siguiente de su publicación. POR TANTO: Habiendo sido reconsiderada la Ley por el Congreso de la República, insistiendo en el texto aprobado en sesión del Pleno realizada el día veintiuno de mayo de dos mil quince, de conformidad con lo dispuesto por el artículo 108 de la Constitución Política del Perú, ordeno que se publique y cumpla. En Lima, a los dieciocho días del mes de junio de dos mil quince. ANA MARÍA SOLÓRZANO FLORES Presidenta del Congreso de la República NORMAN LEWIS DEL ALCÁZAR Segundo Vicepresidente del Congreso de la República
 Normas Legales del dia Martes 23 de Junio del 2015
 TITULO III PROCESO SUMARISIMO Capítulo I Disposiciones Generales [ 52669 vistas ]
 PROCESO UNICO DE EJECUCION ANTES LLAMADO PROCESO EJECUTIVO [ 49129 vistas ]
 PROCESOS NO CONTENCIOSOS [ 43779 vistas ]
 PROCESO CAUTELAR Capítulo I Medidas Cautelares [ 40838 vistas ]
 TITULO II PROCESO ABREVIADO [ 40017 vistas ]


type: caselaw

text:
 22.2.2014
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 52/36
 2014 m. sausio 13 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje LaserSoft Imaging prieš VRDT (WorkflowPilot)
 (Byla T-475/12) (1)
 (Bendrijos prekių ženklas - Žodinio Bendrijos prekių ženklo „WorkflowPilot“ paraiška - Absoliutūs atmetimo pagrindai - Apibūdinamasis pobūdis - Reglamento (EB) Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies c punktas)
 2014/C 52/68
 Proceso kalba: vokiečių
 Šalys
 Ieškovė: LaserSoft Imaging AG (Kylis, Vokietija), atstovaujama advokato J. Hunnekuhl
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui), atstovaujama D. Walicka
 Dalykas
 Ieškinys dėl 2012 m. rugpjūčio 6 d. VRDT ketvirtosios apeliacinės tarybos sprendimo (byla R 480/2012-4), susijusio su paraiška įregistruoti žodinį žymenį „WorkflowPilot“ kaip Bendrijos prekių ženklą.
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Atmesti ieškinį.
 2.
 Priteisti iš LaserSoft Imaging AG bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 9, 2013 1 12.


text:
 14.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 119/14
 Breithiúnas na Cúirte Ginearálta an 26 Eanáir 2022 – Unger Marketing International v EUIPO – Orben Wasseraufbereitung (Íontóirí uisce)
 (Cás T-325/20)
 (2022/C 119/43)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Níl san Iris Oifigiúil seo ach na fógraí maidir le cásanna ar cuireadh clabhsúr leo roimh an 1 Eanáir 2022 agus mar sin níl leagan Gaeilge ar fáil.


text:
 21.12.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 377/13
 Hotărârea Tribunalului din 12 noiembrie 2013 — Wünsche Handelsgesellschaft International/Comisia
 (Cauza T-147/12) (1)
 (Uniune vamală - Import de cutii de conserve de ciuperci provenite din China - Decizie de constatare a lipsei de justificare a remiterii drepturilor de import - Articolul 220 alineatul (2) litera (b) și articolul 239 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 - Eroare detectabilă a autorităților vamale - Neglijență vădită a importatorului - Încredere legitimă - Proporționalitate - Bună administrare - Egalitate de tratament)
 2013/C 377/30
 Limba de procedură: germana
 Părțile
 Reclamantă: Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG (Hamburg, Germania) (reprezentanți: K. Landry și G. Schwendinger, avocați)
 Pârâtă: Comisia Europeană (reprezentanți: L. Keppenne și B. R. Killmann, agenți)
 Obiectul
 Cerere de anulare a Deciziei C(2011) 6393 final a Comisiei din 16 septembrie 2011 prin care s-a constatat că nu este justificată remiterea drepturilor de import într-un caz specific
 Dispozitivul
 1.
 Respinge acțiunea.
 2.
 Obligă Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 165, 9.6.2012.


text:
La responsabilità civile del professionista delegato per le vendite ai sensi dell'art.591 bis c.p.c.
 La disciplina dell'esecuzione forzata, sin dal 1998, prevede che il giudice dell'esecuzione possa delegare lo svolgimento delle operazioni di vendita forzata a professionisti esterni. In un primo momento la delega per la vendita di beni immobili e mobili registrati poteva essere conferita solo ai notai. La riforma delle leggi n. 80 e 263 del 2005 ha ampliato la platea dei professionisti ai quali può essere conferita la delega, che è stata parzialmente modificata nell'oggetto.
 L'art.591 bis II comma c.p.c. definisce l'ambito oggettivo della delega. Dall'esame della disposizione emerge che lo svolgimento delle attività delegate richiede al professionista la disponibilità di una struttura organizzata al fine di garantire il migliore espletamento dell'incarico che è senz'altro impegnativo.
 Secondo parte della dottrina egli è un ausiliario del giudice, mentre, seconda altra dottrina, è un suo sostituto. La legge del 1998 aveva indotto a definire il notaio delegato come ausiliario del giudice ai sensi dell'art.68 c.p.c. . Tuttavia, secondo parte della dottrina, il rapporto del delegato con il giudice non ha carattere meramente accessorio, collaterale e occasionale. Il professionista è designato dal giudice affinchè svolga attività che, di norma, competono a quest'ultimo e, quindi, in sua sostituzione. Pertanto, secondo la tesi in esame, l'art.68 c.p.c. pare difficilmente applicabile in quanto il giudice affida al delegato compiti che potrebbe tranquillamente svolgere in autonomia. Si ritiene, dunque, che il delegato sia un sostituto del giudice tanto più che assume la qualifica di pubblico ufficiale ai sensi dell'art.357 c.p. in quanto svolge attività di rilevanza pubblicistica.
 Con particolare riferimento alla responsabilità civile si discute se essa si configuri in termini di responsabilità extracontrattuale ai sensi dell'art.2043 c.c., oppure in termini di responsabilità contrattuale. A favore della natura contrattuale della responsabilità, infatti, si è sostenuto che il professionista delegato, pur essendo un pubblico ufficiale, resta un soggetto privato che svolge un'attività professionale ai sensi degli artt.2229 e ss. c.c. . Pertanto la delega potrebbe dar vita ad un rapporto analogo a quello che nasce dal contratto d'opera professionale.
 Il Tribunale di Avellino con un'ordinanza del 17 ottobre 2012 resa nell'ambito di un procedimento sommario proposto ai sensi dell'art.702 bis c.p.c. , ha affrontato entrambe le questioni finora accennate. Il caso controverso riguarda la responsabilità di un notaio delegato il quale, nel corso dell'udienza in cui il Giudice dell'esecuzione ha dichiarato esecutivo il piano di riparto delle somme ricavate dalla vendita forzata dell'immobile pignorato, ha dichiarato che gli importi depositati su alcuni libretti erano stati sottratti alla sua disponibilità da un collaboratore che aveva provveduto ad autodenunciarsi.
 Dopo una procedura esecutiva lunghissima, per il creditore il momento dell'effettivo recupero del credito si allontanava nuovamente. Attesa la mancanza di disponibilità del professionista delegato e della sua assicurazione a farsi carico delle conseguenze dell'accaduto, si rendeva necessario percorrere una via giudiziale che, al più presto possibile, permettesse di conseguire un titolo esecutivo e, nel contempo, assumere le iniziative necessarie ad evitare gli effetti negativi della scelta del professionista di rendersi impossidente.
 A seguito di un giudizio sommario proposto ai sensi dell'art.702 bis c.p.c. contro il notaio il quale ha esteso il contraddittorio al proprio collaboratore, alla compagnia assicurativa e alla banca presso la quale erano aperti i libretti di deposito, il problema è stato risolto nel giro di un anno.
 Infatti, il Tribunale di Avellino, in primo luogo ha separato dal giudizio principale, quello relativo all'accertamento delle responsabilità tra il professionista delegato, il proprio collaboratore e la Banca, da svolgersi con rito ordinario. Inoltre, ha accolto il ricorso del creditore, condannando il Notaio delegato e, in sua manleva, la compagnia assicurativa, a pagare gli importi dovuti e le spese legali.
 Il Tribunale, nell'ordinanza dell'ottobre 2012 ha osservato che “il notaio delegato delle operazioni di vendita è un ausiliario del giudice ed in tale veste svolge una funzione pubblica finalizzata all'esatta esecuzione della vendita forzata. Nello svolgimento di tale incarico il notaio delegato deve operare con la diligenza qualificata richiesta dalla funzione ai sensi dell'art.1176 c.c.”. Nel caso di specie ciò non è accaduto in quanto il notaio ha fatto confluire sugli stessi libretti, importi relativi a diverse procedure esecutive creando una iniziale promiscuità che ha reso più difficoltosa e meno trasparente la gestione delle procedure.
 Atteso che, come ha rilevato il Tribunale di Avellino, l'attività svolta dal notaio delegato per la vendita non richiede una particolare competenza tecnica in ragione della capacità del professionista, la diligenza richiesta deve essere la migliore possibile e il professionista risponde anche per colpa lieve. Né tale colpa è eliminata dal fatto che l'ammanco è stato determinato dal collaboratore, in quanto il notaio ha deciso liberamente di avvalersi del suo ausilio e avrebbe dovuto quantomeno sorvegliarne l'operato.
 (20/06/2013 - Alfonsina Biscardi)


type: wikipedia

text:
1962 (MCMLXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek.
 Dogodki
 1. januar - Zahodna Samoa (danes Samoa) pridobi neodvisnost od Nove Zelandije.
 3. januar - papež Janez XXIII. izobči Fidela Castra.
 9. januar - Kuba in Sovjetska zveza podpišeta trgovinski dogovor.
 10. januar - plaz s perujske gore Huascarán pod seboj pokoplje več naselij in po oceni zahteva 4000 žrtev.
 24. januar - Organisation de l'armée secrete izvede bombni napad na francosko veleposlaništvo v Alžiriji.
 3. februar - Združene države Amerike razglasijo trgovinski embargo nad Kubo, kasneje spremenjen v skoraj popolnega, v odziv na kubansko nacionalizacijo lastnine ameriških državljanov.
 4. – 5. februar - vêlika konjunkcija: med Sončevim mrkom je vseh pet s prostih očesom vidnih planetov in Luna poravnanih znotraj 16° ekliptike.
 7. februar - v eksploziji premogovnika v Posarju (Zahodna Nemčija) umre 299 rudarjev.
 20. februar - projekt Mercury: astronavt John Glenn v kapsuli Friendship 7 kot prvi Američan obkroži Zemljo.
 2. marec - general Ne Win pride z vojaškim državnim udarom na oblast v Burmi.
 18. marec - s podpisom sporazuma v francoskem kraju Évian-les-Bains se konča alžirska osamosvojitvena vojna.
 3. april - Džavaharlal Nehru je izvoljen za de facto ministrskega predsednika Indije.
 7. april - pisatelj Milovan Đilas je ponovno aretiran v Jugoslaviji, tokrat zaradi izida knjige Pogovori s Stalinom.
 6. maj - Antonio Segni je izvoljen za predsednika Italije.
 14. maj - španski kralj Juan Carlos I. se poroči s princeso Sofijo.
 30. maj – 17. junij - v Čilu poteka Svetovno prvenstvo v nogometu, konča se z zmago brazilske reprezentance.
 31. maj - v Izraelu obesijo častnika SS Adolfa Eichmanna, njegovo truplo kasneje kremirajo in pepel raztrosijo na morju.
 11. junij - trije zaporniki pobegnejo iz zapora Alcatraz in izginejo brez sledu, kar ni uspelo nikomur drugemu.
 20. junij - objavljena je prva številka revije Ekran.
 30. junij - zadnji pripadniki Francoske tujske legije zapustijo Alžirijo.
 1. julij - Burundi in Ruanda postaneta neodvisni državi.
 5. julij - Alžirija postane neodvisna država, za prvega predsednika je izvoljen Ahmed Ben Bella.
 12. julij - The Rolling Stones imajo prvi nastop v Londonu.
 5. avgust - Nelson Mandela je aretiran v Južni Afriki pod obtožbo hujskanja k uporu.
 6. avgust - Jamajka postane neodvisna država.
 15. avgust - Nizozemska prepusti Zahodno Novo Gvinejo Indoneziji.
 22. avgust - neuspešen poskus atentata na francoskega predsednika Charlesa de Gaulla.
 27. avgust - proti Veneri izstrelijo medplanetarno vesoljsko sondo Mariner 2.
 31. avgust - Trinidad in Tobago postane neodvisna država.
 27. september - z izidom knjige Silent Spring avtorice Rachel Carson se prične okoljevarstveno gibanje.
 29. september - izstreljen je kanadski Alouette 1, prvi satelit, izdelan izven Sovjetske zveze in ZDA.
 10. oktober - mejni spor med Indijo in Kitajsko preraste v oborožen spopad.
 11. oktober - pričetek drugega vatikanskega koncila.
 14. oktober - kubanska raketna kriza: ameriško vohunsko letalo U-2 fotografira nameščanje sovjetskih balističnih izstrelkov na Kubi.
 28. oktober - Nikita Hruščov oznani, da je ukazal odstranitev raket s Kube. Drugi del skrivnega dogovora z ameriškim predsednikom Kennedyjem - odstranitev ameriških raket iz Turčije - ostane skrivnost, zato dobi javnost vtis, da je Sovjetska zveza popustila.
 6. november - Generalna skupščina OZN z resolucijo obsodi politiko apartheida v Južni Afriki in pozove članice naj prekinejo vojaške ter gospodarske zveze z državo.
 30. november - burmanski politik U Tant je izvoljen za novega generalnega sekretarja OZN.
 14. december - Mariner 2 leti mimo Venere in pošlje na Zemljo prve podatke o planetu.
 24. december - kubanske oblasti izpustijo zadnjih 1113 ljudi zajetih med spodletelo invazijo v Prašičjem zalivu leto prej, v zameno za hrano v vrednosti 53 milijonov USD.
 Rojstva
 13. januar - Brane Završan, slovenski igralec in šansonjer
 17. januar - Jim Carrey, kanadski komik in igralec
 23. januar - Jože Bavcon, slovenski botanik
 30. januar -
 Abdulah bin Al-Hussein, jordanski kralj
 Jonas Žnidaršič, slovenski igralec in radijski ter televizijski voditelj
 25. januar - Chris Chelios, ameriški hokejist grškega rodu
 4. februar - Žiga Turk, slovenski informatik, politik in kolumnist
 5. februar - Sandi Klavžar, slovenski matematik
 6. februar - Axl Rose, ameriški glasbenik
 10. februar - Cliff Burton, ameriški kitarist († 1986)
 22. februar - Steve Irwin, avstralski zoolog in televizijski voditelj († 2006)
 2. marec - Jon Bon Jovi, ameriški glasbenik in igralec
 28. marec - Jure Franko, slovenski alpski smučar
 28. april - Branko Jovanović Vunjak – Brendi, slovenski pevec († 2011)
 10. maj - David Fincher, ameriški filmski režiser, scenarist in igralec
 25. maj - Milan Zver, slovenski družboslovec in politik
 28. maj - Branko Đurić, bosanski igralec in režiser
 16. junij - Veronica Thörnroos, finska političarka in premierka Ålanda
 3. julij - Tom Cruise, ameriški igralec
 20. julij - Primož Ulaga, slovenski smučarski skakalec
 30. avgust - Aleksander Litvinenko, ruski častnik († 2006)
 4. september - Šinja Jamanaka, japonski zdravnik in biotehnolog, nobelovec
 23. september - Zvonko Černač, slovenski politik in pravnik
 12. oktober -
 Franc But, slovenski agronom, ekonomist, politik in diplomat
 Branko Crvenkovski, makedonski politik
 16. oktober - Manute Bol, sudansko-ameriški košarkar († 2010)
 19. oktober - Evander Holyfield, ameriški boksar
 26. oktober - Davo Karničar, slovenski alpinist in ekstremni smučar
 3. november - Anti Rinne, finski politik in predsednik vlade
 11. november - Demi Moore, ameriška igralka in producentka
 18. november - Kirk Hammett, ameriški kitarist
 19. november - Jodie Foster, ameriška filmska igralka
 9. december - Mia Žnidarič, slovenska pevka
 15. december - Marko Pavliha, slovenski politik, poslanec, pravnik
 27. december - Tomaž Toporišič, slovenski dramaturg, publicist in prevajalec
 Smrti
 16. januar - Ivan Meštrović, hrvaški kipar in arhitekt (* 1883)
 29. januar - Fritz Kreisler, avstrijsko-ameriški skladatelj in violinist (* 1875)
 17. februar - Bruno Walter, nemški dirigent (* 1876)
 19. februar - Georgios Papanikolaou, grško-ameriški karcinolog (* 1883)
 11. marec - Vladimir Lamut, slovenski slikar, grafik (* 1915)
 15. marec - Arthur Holly Compton, ameriški fizik, nobelovec (* 1892)
 20. marec - Charles Wright Mills, ameriški sociolog (* 1916)
 24. marec - Auguste Picard, švicarski izumitelj (* 1884)
 29. april - Tanabe Hadžime, japonski sodobni filozof (* 1885)
 6. maj - Edison Pettit, ameriški astronom (* 1889)
 31. maj - Adolf Eichmann, nemški častnik SS in vojni zločinec (* 1906)
 2. junij - Fran Saleški Finžgar, slovenski pisatelj, dramatik in prevajalec (* 1871)
 6. julij -
 John Anderson, škotsko-avstralski filozof (* 1893)
 William Faulkner, ameriški pisatelj, nobelovec (* 1897)
 8. julij - Georges Bataille, francoski knjižničar, pisatelj, filozof (* 1897)
 5. avgust - Marilyn Monroe, ameriška igralka (* 1926)
 9. avgust - Hermann Hesse, nemški pesnik in pisatelj, nobelovec (* 1977)
 15. avgust - Lei Feng, kitajski vojak (* 1940)
 18. avgust - Maks Fabiani, slovensko-italijanski arhitekt (* 1965)
 15. september - William Weber Coblentz, ameriški fizik, astronom (* 1873)
 9. oktober - Milan Vidmar, slovenski elektrotehnik, šahist, filozof in pisatelj (* 1885)
 16. oktober - Gaston Bachelard, francoski filozof (* 1884)
 31. oktober - Louis Massignon, francoski rimokatoliški duhovnik, orientalist in raziskovalec islama (* 1883)
 7. november - Eleanor Roosevelt, ameriška borka za človekove pravice, prva dama ZDA (* 1887)
 18. november - Niels Henrik David Bohr, danski fizik, nobelovec (* 1885)
 15. december - Charles Laughton, angleški igralec, scenarist, producent in režiser (* 1899)
 24. december - Wilhelm Ackermann, nemški matematik (* 1896)
 Nobelove nagrade
 Fizika - Lev Davidovič Landau
 Kemija - Max Ferdinand Perutz, John Cowdery Kendrew
 Fiziologija ali medicina - Francis Harry Compton Crick, James Dewey Watson, Maurice Hugh Frederick Wilkins
 Književnost - John Steinbeck
 Mir - Linus Carl Pauling


text:
Malá Fatra je jadrové pohorie na severe Slovenska v Žilinskom kraji. Je súčasťou krajinného celku Fatransko-tatranskej oblasti, ktorá je súčasťou Vnútorných Západných Karpát. Po Vysokých, Nízkych Tatrách a Oravských Beskydách je štvrtým najvyšším pohorím s bohatou a pomerne zachovalou západokarpatskou prírodou. Významnú časť pohoria v krivánskej časti Malej Fatry zaberá Národný park Malá Fatra.
 Členenie Malej Fatry
 Malá Fatra patrí do Fatransko-tatranskej oblasti Západných Karpát. Pôdorys pohoria Malá Fatra predstavuje nepravidelnú elipsu (poetickejšie „krídla motýľa“) s celkovou vzdušnou dĺžkou a najväčšou šírkou . Charakteristickým znakom je hlavný hrebeň, ktorý sa kľukatí a vytvára rázsochy oddeľujúce hlboké doliny. Geomorfologický charakter pohoria sa dotváral hlavne v postglaciálnej ére.
 V mieste nazývanom Strečniansky priesmyk je pohorie rozdelené riekou Váh na dva geomorfologické podcelky:
 Na sever od rieky sa nachádza Krivánska Malá Fatra, ktorej veľká časť s rozlohou je od 1. apríla 1988 národným parkom. Pomenovaná je podľa najvyššieho vrcholu – Veľkého Kriváňa (). Geomorfologicky sa člení na časti: 1. Rozsutce, 2. Štefanovská kotlina, 3. Krivánske Veterné hole, 4. Osnica
 Na juh od Váhu sa nachádza Lúčanská Malá Fatra, ktorá je pomenovaná podľa jej najvyššieho vrcholu – Veľkej lúky (). Geomorfologicky sa Lúčanská Fatra delí na časti: 1. Lúčanské Veterné hole, 2. Kýčery, 3. Kľak, 4. Vrícka kotlina, 5. Martinské predhorie
 Vymedzenie
 Severozápadný okraj pohoria lemuje Žilinská kotlina, severným smerom pokračuje horská krajina Kysuckou vrchovinou a východne sa rozkladá Oravská vrchovina. Nasleduje hlboké údolie Oravy a Váhu s Kraľovianskym meandrom, ktorý oddeľuje Malú Fatru od Veľkej. Následne sa krajina otvára do rozsiahlej Turčianskej kotliny, ktorá pohorie vymedzuje východným smerom, južná časť potom susedí s pohorím Žiar. V najjužnejšej časti krátkym úsekom susedí Hornonitrianska kotlina a posledným susediacim celkom sú na západe ležiace Strážovské vrchy.
 Geologická stavba
 Malá Fatra je súčasťou vrásovo-príkrovovej stavby fatransko-tatranského pásma jadrových pohorí Západných Karpát. Jej kryštalinické jadro tatrika je tvorené hlbinnými vyvrelinami mladšieho paleozoika (karbónu) granodioritmi a tonalitmi. Tie boli po svojom umiestnení a utuhnutí rýchlo vyzdvihnuté, takže už v perme a spodnom triase na nich sedimentovali pieskovce a kremence.
 Na granitoidnom jadre Malej Fatry leží sedimentárny obal (jednotka Malej Fatry). Je dobre vyvinutá hlavne v severnej časti pohoria. Buduje oblasť západne od Párnice, oblasť Veľkého a Malého Kriváňa a zasahuje až do Strečna. Za samostatný celok bola v minulosti považovaná kozolská jednotka (niektorými zaraďovaná do infratatrika). Novšie výskumy preukázali, že je normálnou obalovou sekvenciou tatrika, s horninami permu a nazvyčajným vývojom karpatského keupra, v podloží dvoch šupín fatrika. Nad sedimentárnym obalom ležia príkrovy z vápencov a dolomitov krížňanského a chočského príkrovu. Sedimentárny sled zliechovskej jednotky krížňanského príkrovu siaha až do strednej kriedy a má v tejto oblasti svoje typové oblasti. V málo odolných horninách vznikol členitý reliéf s charakteristickými bralami, tiesňavami a skalnými vežami (napríklad komplex Rozsutcov, Boboty, Sokolie, Vrátna dolina, Tiesňavy). Výraznými krajinotvornými prvkami sú bralné partie, z krasových foriem sú zastúpené škrapy, závrty, priepasti, kaňony, jaskyne, krasové pramene.
 Vrcholy Malej Fatry
 Vrcholy Malej Fatry sú sústredené predovšetkým na hlavnom hrebeni Krivánskej a Lúčanskej Malej Fatry. Menšia časť nižších vrcholov je na kratších bočných hrebeňoch (Sokolie, Boboty...).
 Vrcholy Krivánskej Malej Fatry
 Veľký Kriváň ()
 Malý Kriváň ()
 Chleb ()
 Hromové ()
 Veľký Rozsutec ()
 Pekelník ()
 Stoh ()
 Steny – (južný vrchol , severný vrchol )
 Stratenec ()
 Suchý ()
 Poludňový grúň ()
 Malý Rozsutec ()
 Vrcholy Lúčanskej Malej Fatry
 Veľká lúka ()
 Krížava ()
 Veterné ()
 Minčol ()
 Kľak ()
 Úplaz ()
 Hnilická Kýčera ()
 Kozol ()
 Jaskyne Malej Fatry
 V Malej Fatre sa nachádza viacero jaskýň. Všetky sú verejnosti neprístupné. Najdlhšia je Jaskyňa nad vyvieračkou, ktorá je dlhá a je z časti zaplavená. V súčasnosti je zdrojom pitnej vody pre obec Terchová. Zaujímavá je aj Belská vyvieračka, ktorá zásobuje pitnou vodou obec Belá a okolie. Priemerná výdatnosť tohto prameňa je 200 litrov za sekundu. Pokusom s farbou bol v tejto vyvieračke dokázaný podzemný hydrologický systém s najväčším výškovým rozpätím na Slovensku (od cca 1 600 do ).
 Lúčanská Malá Fatra
 Višňovský kras: Puklinová jaskyňa (15 m), Turská jaskyňa (50 m), Višňovská vyvieračka, Višňovská jaskyňa, Hoblíkova jaskyňa, Stráňavská jaskyňa (Sonda pod Polomou, dĺžka 55 m)
 Rajecký kras: Ďurčinská jaskyňa v Sokole (29 m), Pokladová jaskyňa (40 m), ...
 Jaskyne na Kľaku
 Jaskyne pri Vrícku: Jaskyňa v kameňolome (195 m), Jaskyňa Dutá skala (35 m)
 Krasový ostrov Dubnej skaly: Dúpna skala (Oko, z historických máp, doteraz nenájdená), Plazivá (Jazvečia) jaskyňa (25 m)
 Krivánska Malá Fatra
 Vrátňanský kras: Priepasť v Malom Fatranskom Kriváni (hl. 60 m), Vyvieračka vo Vrátnej doline, Jaskyňa nad vyvieračkou (620 m, najdlhšia v M. Fatre), Estavela (zničená), Stratenecká priepasť, Medvedia jaskyňa, Kukurišova jaskyňa
 Systém Medvedích jaskýň – nachádza sa vo Vrátnej doline. Patrí sem Medvedia jaskyňa I a II, Šupicova jaskyňa, priepastka WC-1, dve suché vyvieračky V1, V2 a Wratnuella (teraz súčasť Medvedej jaskyne II).
 Kras Rozsutcov: Kryštálová jaskyňa, Jaskyňa v Ďurkových skalách (15 m), Jaskyňa pod Červenou (16 m)
 Kras Osnice: Jaskyňa v Brale, Jaskyňa v Kačove (17 m)
 Vodstvo
 Celé územie Malej Fatry patrí do povodia Váhu. Toky majú charakter bystrín, horských riek a potokov s prudkým spádom. Dierový potok vytvoril pôsobivé útvary a vodopády v Jánošíkových dierach.
 Západný okraj pohoria lemujú rieky Varínka a Rajčianka, z východu obteká pohorie rieka Váh, ktorá delí Malú Fatru na dve časti a vytvára Prírodnú pamiatku Domašínsky meander. Zo severu tečie rieka Orava, ktorá ústi do Váhu pri obci Kraľovany. Za sútokom týchto riek Váh vytvára pôsobivý a chránený Kraľoviansky meander. Ďalej pozdĺž toku Váhu je umiestnená umelá priehrada Krpeľany s umelým kanálom, ktorá využíva silu toku na výrobu elektrickej energie. V dedinke Rieka (časť Šútova) a Nezbudská Lúčka, sa nachádzajú zatopené kameňolomy.
 V okolí pohoria sa nachádza niekoľko minerálnych prameňov napr. pri obci Nezbudská Lúčka, Poluvsie, Žaškov, Kamenná Poruba, Rajecká Lesná a hlavne v kúpeľnom meste Rajecké Teplice. Priamo v pohorí v Slovianskej doline je prameň s názvom Smradľavá voda.
 Vodopády
 V oblastiach vápenatých hornín vznikli vodopády. Najväčší a najkrajší je Šútovský vodopád. Ďalšie sa nachádzajú v doline Stohového potoka, v oblasti Jánošíkových dier a nad osadou Biela (vodopád Padacia na východ od Malého Rozsutca).
 Šútovský vodopád – najznámejší a najväčší () vodopád v Malej Fatre,
 NPP Kľacký vodopád – pod vrcholom Kľaku v Lúčanskej Malej Fatre,
 Vodopády Dierového potoka – v Jánošíkových dierach,
 Tiesňavy – viacero menších vodopádov na riečke Varínka (Vrátňanka),
 Fačkovský vodopád – pod vrcholom Kľaku v Lúčanskej Malej Fatre, asi juhovýchodne od obce Fačkov.
 Fauna a flóra Malej Fatry
 Pohorie je husto zalesnené iba s výnimkou hrebeňov. V prirodzenej postupnosti sú zachovalé všetky lesné vegetačné stupne, od bukovo dubového, smrekového, jedľového až po kosodrevinový. Stupne dopĺňajú skalné spoločenstvá, vysokohorské lúky (hole), mokrade a prameniská. Na území Malej Fatry bolo zistených 26 typov biotopov, 6 druhov rastlín a 29 druhov živočíchov európskeho významu.
 Fauna
 Fauna Malej Fatry je veľmi pestrá. Niektoré druhy patria medzi ohrozené a na Slovensku raritné.
 Cicavce (výber): medveď hnedý (Ursus arctos), rys ostrovid (Lynx lynx), srnec hôrny (Capreolus capreolus), jeleň lesný (Cervus elaphus), vlk dravý (Canis lupus), mačka divá (Felis silvestris), vydra riečna (Lutra lutra),...
 Netopiere (výber): netopier Bechsteinov (Myotis bechsteini), netopier obyčajný (Myotis myotis), uchaňa čierna (Barbastella barbastellus), podkovár malý (Rhinolophus hipposideros), podkovár veľký (Rhinolophus ferrumequinum),...
 Plazy a obojživelníky (výber): salamandra škvrnitá (Salamandra salamandra), užovka stromová (Elaphe longissima), vretenica obyčajná (Vipera berus), kunka žltobruchá (Bombina variegata), mlok karpatský (Triturus montandoni), mlok hrebenatý (Triturus cristatus),...
 Vtáky (výber): orol skalný (Aquila chrysaetos), sokol sťahovavý (Falco peregrinus), výr skalný (Bubo bubo), žlna sivá (Picus canus), kuvik kapcavý (Aegolius funereus), ďateľ bielochrbtý (Dendrocopos leucotos), ďateľ čierny (Dryocopus martius), muchárik bielokrký (Ficedula albicollis), skaliar pestrý (Monticola saxatilis), rybárik riečny (Alcedo atthis), bocian čierny (Ciconia nigra), včelár lesný (Pernis apivorus), sova dlhochvostá (Strix uralensis), lelek lesný (Caprimulgus europaeus), ďateľ hnedkavý (Dendrocopos syriacus), chriašteľ poľný (Crex crex), kuvik vrabčí (Glaucidium passerinum), jariabok hôrny (Bonasa bonasia), strakoš sivý (Lanius excubitor), prepelica poľná (Coturnix coturnix), žltochvost lesný (Phoenicurus phoenicurus), muchár sivý (Muscicapa striata), tetrov hlucháň (Tetrao urogallus), tetrov hoľniak (Tetrao tetrix), ďateľ trojprstý (Picoides tridactylus), muchárik červenohrdlý (Ficedula parva),...
 Ryby (výber): pstruh riečny (Salmo trutta), hrúz fúzatý (Gobio uranoscopus), kolok vretenovitý (Zingel streber), mihuľa potiská (Eudontomyzon danfordi), pĺž zlatistý (Sabanejewia aurata), hlaváč bieloplutvý (Cottus gobio),...
 Motýle (výber): jasoň červenooký (Parnassius apollo), jasoň chochlačkový (Parnassius mnemosyne), spriadač kostihojový (Callimorpha quadripunctaria), mlynárik východný (Leptidea morsei), modráčik krvavcový (Maculinea teleius), modráčik bahniskový (Maculinea nausithous), ?†ohniváčik hadovníkový (Lycaena helle),...
 Chrobáky (výber): bystruška potočná (Carabus variolosus), bystruška Zawadského (Carabus zawadszkii), fuzáč alpský (Rosalia alpina), fuzáč karpatský (Pseudogaurotina excellens), plocháč červený (Cucujus cinnaberinus), roháč obyčajný (Lucanus cervus),...
 Flóra
 Geologické podložie, členitý reliéf a veľké rozpätie nadmorských výšok podmienili pestrosť rastlinstva. Z fytogeografického členenia patrí do oblasti západokarpatskej flóry. Asi 83 % územia zaberajú lesy, prevažne zmiešané s prevahou listnatých drevín, najmä buk lesný. Charakteristický znak tohto pohoria je jeho subalpínsky stupeň, hlavne v Krivánskej časti, kde typické hole boli vytvorené ľudskou činnosťou počas valašskej kolonizácie v 16. a 17. storočí v spolupráci s pôsobením prírodných faktorov. Na území Malej Fatry bolo doteraz zistených viac ako 900 druhov vyšších rastlín. Z toho je 22 druhov západokarpatských endemitov, 14 karpatských endemitov, 15 karpatských subendemitov a 4 vlastné endemity Malej Fatry, alchemilka Sojákova, alchemilka panenská, očianka stopkatá a jarabina Margittaiho. Svahy vrcholov v pásme kosodreviny sú porastené kríkmi čučoriedky obyčajnej, napriek tomu, že sa nachádza v národnom parku jej častý nelegálny zber je viditeľný na ustupujúcom výskyte. Rastie tu aj 169 rastlín, ktoré sú ohrozené (67 kriticky).
 Na vápencoch a dolomitoch možno nájsť viaceré zákonom chránené druhy, ako je poniklec prostredný, astra alpínska, horec Clusiov, dryádka osemlupienková, stračonôžka tatranská, žltohlav európsky (Trollius europaeus) a ďalšie.
 Na území rastú aj mäsožravé rastliny najčastejšie tučnica obyčajná (Pinguicula vulgaris), tučnica alpínska (Pinguicula alpina) a z rosičiek rosička okrúhlolistá (Drosera rotundifolia) a zriedkavo aj rosička anglická (Drosera anglica).
 Ďalšie významné rastliny: črievičník papučkový (Cypripedium calceolus), klinček lesklý (Dianthus nitidus), poniklec slovenský (Pulsatilla slavica), prilbica tuhá moravská (Aconitum firmum subsp. moravicum), vrchovka alpínska (Tozzia carpathica), zvonček hrubokoreňový (Campanula serrata), kozinec ľadový (Astragalus frigidus), plavúnik alpínsky (Diphasiastrum alpinum), plavúň obyčajný (Lycopodium clavatum), trčníček jednolistý (Malaxis monophyllos), sedmokvietok európsky (Trientalis europaea), kopytník európsky (Asarum europaeum), konvalinka voňavá (Convallaria majalis), pľúcnik najmäkší (Pulmonaria mollis), pľúcnik tmavý (Pulmonaria obscura), kostihoj hľuznatý (Symphytum tuberosum), marulka obyčajná (Clinopodium vulgare) a konopnica úhľadná (Galeopsis speciosa).
 Pralesy
 Na území pohoria bolo identifikovaných 8 pralesných lokalít: Skalnatá, Slačiny, Kľak, Stoh, Šramková, Šútovská dolina, Stratenec a Chleb s celkovou výmerou 570 ha.
 Zaujímavosti
 V Malej Fatre je viacero prírodných zaujímavostí. Zo všetkých treba spomenúť napríklad Kryštálovú jaskyňu v Malom Rozsutci, Mojžišove pramene, Domašínsky meander, Lipnerovu rizňu a Jánošíkove diery.
 Malofatranské naj:
 najvyšší bod: Veľký Kriváň
 najvyšší vodopád: Šútovský vodopád
 najväčší riečny meander na Slovensku: Domašínsky meander Váhu
 najnižší bod: rieka Váh pri Strečne ()
 Neďaleko Chaty Vrátna sa nachádza symbolický cintorín z roku 1998, ktorý je venovaný obetiam nešťastí v horách. Je na ňom nápis „Mŕtvym na pamiatku, živým pre výstrahu.“
 Turistický ruch
 V roku 1859, ako prví, propagovali turistiku významný geológ Dionýz Štúr a trenčiansky lekár Dr. Karol Brančík. Uverejňovali v tlači články o svojich výstupoch. Od roku 1880 začal Uhorský karpatský spolok organizovať výlety a v roku 1895 bol značkovaný hlavný hrebeň.
 Oblasť Malej Fatry je obľúbenou letnou aj zimnou turistickou lokalitou. Najznámejšou turistickou oblasťou je Vrátna dolina. Z ďalších známych stredísk predovšetkým zimnej turistiky treba spomenúť tieto: Lučivná, Valčianska dolina, Rajecká Lesná, Fačkovské sedlo, Martinské hole, Pod Jedľovinou a iné. Okolie ponúka aj možnosti pre cykloturistiku a hustú sieť cyklistických trás. V obciach Nižné Kamence, Varín, Rajecké Teplice sa nachádza Autokemping. V obci Strečno funguje tradícia plavby plťou po Váhu, atrakciou je rozhľadňa s výhľadom na 4 hrady. V Štefanovej sa nachádza náučný chodník Náučný chodník Štefanová, jeho trasa je totožná so žltou turistickou trasou Nové Diery – Podžiar – Štefanová. V Terchovej sa nachádza relaxačno informačné centrum s možnosťou kúpania.
 Viacero turistických zaujímavostí ponúkajú aj mestá Žilina, Martin, kúpeľné mesto Rajecké Teplice a obec Terchová, ktorá je centrom kultúry a turistického ruchu.
 Hrebeňovka Malej Fatry
 Snáď najatraktívnejším turistickým zážitkom v Malej Fatre je prechod vrcholového hrebeňa. Táto niekoľkodenná túra patrí svojim charakterom, v ktorom sa striedajú lúčne (hôľne), skalné, kosodrevinové či lesné partie k najkrajším hrebeňovkám na Slovensku.
 Hrebeňovka sa v princípe delí na dve samostatné časti: hrebeň Lúčanskej a Krivánskej Malej Fatry.
 Hrebeň Lúčanskej Malej Fatry
 Hrebeň Lúčanskej Malej Fatry sa zvykne prechádzať z Fačkovského sedla (). Prvým vrcholom je Reváň (), cez ktorý sa pokračuje na charakteristický skalnatý Kľak (), ktorý je výborným vyhliadkovým bodom. Pod ním sa nachádza Kľacký vodopád. Hrebeň pokračuje cez Ostrú skalu (), Vrícke sedlo () na skalnatý vrchol Skalky (). Odtiaľ popod kótu Janková () mierne do Sedla pod Úplazom (), ktoré je križovatkou turistických trás. Nad sedlom je vrchol Úplaz () a pod ním obľúbené bivakovacie Sedlo pod Hnilickou Kýčerou () s prameňom pitnej vody a križovatkou značkovaných turistických trás.
 Strmým výstupom chodník pokračuje na vrchol Hnilickej Kýčery (), ktorá je výborným vyhliadkovým bodom. Z vrcholu sa hrebeň tiahne prevažne lesom cez sedlo Majbíková (), Kopu (), Hornú lúku () na Veterné (). Tu sa začína najatraktívnejšia lúčnatá časť hrebeňa so stálymi výhľadmi. Ďalším vrcholom je najvyšší bod hrebeňa, podľa ktorého dostalo pohorie meno – Veľká lúka (). Táto časť býva často po dažďoch rozmočená, pretože sa tu nachádzajú rašeliniská. Z Veľkej lúky sa pokračuje na Krížavu (), na ktorej sa nachádzajú viaceré vysielače. Kótou Zázrivá () hrebeň pokračuje na Minčol (), pod ktorým sú pamätníky na prudké boje počas 2. svetovej vojny. Od kóty Úplaz () sa chodník vracia do lesa a klesá cez sedlo Javorina () do obce Strečno.
 Hrebeň Krivánskej časti Malej Fatry
 Hlavný hrebeň Krivánskej Malej Fatry sa začína v obci Nezbudská Lúčka pri Váhu a pokračuje po červenej turistickej značke okolo zrúcanín Starhradu cez bukový a zmiešaný les smerom k chate pod Suchým a následne na vrchol Suchý (). Odtiaľ hrebeň pokračuje cez skalnaté chodníky a hustý porast kosodreviny na sedlo Vráta (), Stratenec (), potom cez sedlo Priehyb () hôľným terénom na Malý Kriváň (), druhý najvyšší vrchol Malej Fatry. Sedlom Bublen () a vrcholom Pekelníka () je Malý Kriváň oddelený od najvyššieho vrcholu horstva, ktorým je Veľký Kriváň (). Pri Snilovskom sedle () s hornou stanicou lanovky je zvýšený počet turistov. Hrebeň sa ďalej tiahne na Chleb (), Hromové (), Steny, Poludňový grúň () do Stohového sedla (). Odtiaľ pokračuje na výrazný vrchol Stohu () a cez sedlo Medziholie () na najvýraznejší vrchol – Veľký Rozsutec (). Hrebeň klesá do sedla Medzirozsutce (), odkiaľ červená turistická značka hrebeňa veľmi strmo klesá do obce Zázrivá.
 Lyžiarske strediská
 Oblasť Malej Fatry patrí k obľúbeným lyžiarskym destináciám.
 Najznámejšia je v tomto smere Vrátna dolina. Nachádzajú sa v nej strediská Paseky so štvorsedačkovou lanovkou, Poludňový grúň, oblasť Kriváňa s modernou kabínkovou lanovkou na Snilovské sedlo, svah Oštiepková mulda – možnosť lyžovania do neskorej jari, Príslop a iné.
 Aj ďalšie malofatranské oblasti sú zaujímavé a viaceré sa postupne stávajú dôležitými centrami miestneho turistického ruchu. Patria k nim napríklad tieto: Lučivná, Havrania, Valča (Snowland Valčianska dolina), Rajecká Lesná, Fačkovské sedlo, Martinské hole, a Pod Jedľovinou.
 Malofatranské turistické chaty a horské hotely
 V Malej Fatre je možnosť ubytovania a stravovania vo viacerých horských chatách a hoteloch. V okolitých obciach je veľké množstvo privátov. Viaceré horské chaty boli počas druhej svetovej vojny vypálené. V roku 1985 vyhorela populárna chata pod Rozsutcom (v sedle Medziholie) a už nikdy nebola obnovená.
 Chaty a horské hotely: Chata pod Suchým – Chata Vrátna – Chata pod Chlebom – Chata na Grúni – Chata pod Kľačianskou Magurou – Chata na Martinských holiach – Hotel Boboty – Horský Hotel Havrania, Zázrivá – Hotel pod Sokolím
 Hrady
 V oblasti Malej Fatry a jej blízkom okolí sa nachádza viacero hradov, zámkov a kaštieľov, z ktorých sú niektoré zrúcaniny a niektoré sú premenené na múzeá. Priamo v Malej Fatre sa nachádza iba Strečniansky hrad, Starhrad a Kuneradský zámok. Strečnianske hrady boli postavené aby strážili dôležitú trasu cez Strečniansky priesmyk. Ďalšie hrady v okolí sú: Oravský hrad, Lietavský hrad, Budatínsky hrad a Znievsky hrad.
 Obyvateľstvo
 Obyvateľstvo tvoria takmer výlučne Slováci. Najväčšou osadou, ktorá sa nachádza priamo v pohorí je Štefanová vo Vrátnej doline. Ďalšie osady sú Frankovci, Biela (Zázrivá), Jánošíkovo a iné. Hory sú obývanie riedko, hlavne na samotách. V 15. až 16. storočí obývali severnú časť pastierske rodiny Valachov. Ich potomkovia sú dnes už asimilovaní s väčšinovým obyvateľstvom. Pre dediny Terchová a Zázrivá sú typické početné lazy, ktoré sú roztrúsené po ich katastrálnom území. V Terchovej sa nachádza až 68 osád.
 Folklór
 Relatívna odľahlosť regiónu umožnila vytvoriť niektoré špecifické druhy obliekania, tanca a hudby. Zachovalé sú aj prvky ľudovej architektúry, napríklad pastierske obydlia.
 V oblasti Malej Fatry je viacero rázovitých obcí, ktoré sú známe svojim jedinečným folklórom. Najznámejšou dedinou v tomto smere je Terchová, v ktorej sa každoročne koná veľký medzinárodný folklórny festival Jánošíkove dni. Festival sa uskutočňuje aj priamo vo Vrátnej doline, napr. Konský vozový sprievod z Terchovej do Vrátnej. V obci Terchová sa nachádza aj expozícia Považského múzea – Jánošík a Terchová. Obec Zázrivá je známa výrobou syrových korbáčikov a ľudovými tradíciami. Osobitnú zmienku si zaslúžia veľké drevené vyrezávané pohyblivé betlehemy – Slovenský betlehem v obci Rajecká Lesná a betlehem v kostole sv. Cyrila a Metoda v Terchovej. Neďaleko Martina sa nachádza Múzeum slovenskej dediny. V obci Trnové pri Žiline sa nachádza najzápadnejší drevený kostolík na Slovensku Kostol svätého Juraja.
 Chránené územia v Malej Fatre
 Krivánska Malá Fatra má zákonnú ochranu od roku 1967 ako Chránená krajinná oblasť Malá Fatra a v roku 1988 bol na tomto území vyhlásený Národný park Malá Fatra. Hranice Národného parku sú takmer totožné s územím európskeho významu Natura 2000. Najcennejšie plochy územia sú chránené ako národné prírodné rezervácie a prírodné rezervácie s 5. stupňom ochrany. Pre ochranu vtáctva sa na území Malej Fatry vytvorilo Chránené vtáčie územie Malá Fatra, ktoré je štvrté najväčšie CHVÚ () na Slovensku. Celkovo sa v Malej Fatre nachádza 16 národných prírodných rezervácií, 9 prírodných rezervácií, 5 prírodných pamiatok a 2 chránené areály.
 Negatívne vplyvy
 Malá Fatra patrí medzi často navštevované turistické lokality. S tým súvisia aj negatívne vplyvy na prostredie. Práve rekreačné aktivity a výstavba s nimi súvisiacich stavieb najviac zaťažujú životné prostredie v okolí. Záťažou je aj nelegálny zber a to najmä čučoriedok a húb. V Lúčanskej Fatre sa v častiach vrchov Polom a Dubníky nachádzajú veľké povrchové lomy, kde prebieha ťažba vápenca. V pohorí sa nachádzajú aj ďalšie menšie povrchové lomy alebo riečne ložiská štrku. Na územie pôsobí aj výstavba diaľnice D1 v úseku Dubná Skala – Turany, ktorá cez pohorie prechádza tunelom Višňové. Ľudským zásahom bolo ohrozené aj Šujské rašelinisko.
 Meraním povrchových vôd bol zistený obsah síranov (od 13,9 mg l(-1) Biela do 43,6 mg l(-1) Istebnianka). Výsledky naznačujú vplyv diaľkového prenosu znečistenia z Poľska a Česka a z lokálneho priemyslu (Kovohuty Istebné).
 Invázne rastliny
 Ekologicky stabilné územia sú voči šíreniu inváznych rastlín odolnejšie. Lokálne sa tieto rastliny šíria v okolí lesných ciest a chodníkov. Pozdĺž lesnej cesty na chatu pod Kľačianskou Magurou, rastie zlatobyľ kanadská (Solidago canadensis); v doline Mnišia je to netýkavka malokvetá (Impatiens parviflora); hviezdnik ročný (Stenactis annua) sa nachádza v závere doliny Hoskora. Ďalším spôsobom šírenia je ľudskou výsadbou, napr. v okolí chatovej osady Jarolím sa šíri telekia ozdobná (Telekia speciosa), agát biely (Robinia pseudoacacia) aj boľševník obrovský (Heracleum mantegazzianum). Záhradníckou činnosťou sa rozširuje aj sumach pálkový (Rhus typhina) Kŕmením lesnej zveri sa v lokalite PR Paráč rozšírila ambrózia palinolistá (Ambrosia artemisiifolia). Pohánkovec japonský (Fallopia japonica) spôsobuje problémy v osade Štefanová v ústí Sučianskej doliny. Pri chate pod Suchým bol vysadený náprstník červený (Digitalis purpurea), ktorý sa lesnou cestou šíri v okolí. O likvidáciu inváznych rastlín sa stará Správa Národného parku Malá Fatra, vlastníci pozemkov aj dobrovoľníci.
 Doprava
 Strečniansky priesmyk je frekventovaná dopravná tepna, ktorá spája dve najväčšie mestá severozápadného Slovenska, Žilinu a Martin. Prechádza ním európska cesta 50 v trase cesty I/18 a Železničná trať Žilina – Košice, ktorá je v tomto úseku vedená čiastočne tunelmi. O niečo južnejšie sa naprieč masívom buduje tunel Višňové ako súčasť diaľnice D1.
 Panoráma
 Referencie
 Literatúra
 J. Gargulák, V. Križo: Malá Fatra: turistický sprievodca ČSSR, Bratislava : Šport, 1980, 263 s.
 Malá Fatra - Natura 2000, Štátna ochrana prírody SR, Banská Bystrica 2005
 Malá Fatra - Martinské hole, Letná turistická mapa 1:50 000, Vojenský kartografický ústav, š.p., Harmanec 2000
 Malá Fatra - Vrátna dolina, Letná turistická mapa 1:50 000, Vojenský kartografický ústav, š.p., Harmanec 2000
 Pozri aj
 Národný park Malá Fatra
 Zoznam vrcholov v Malej Fatre
 Vrátna dolina
 Iné projekty
 Pohoria na Slovensku
 Turiec (región)
 Horné Považie
 Žilinský kraj
 Geomorfologické celky na Slovensku


text:
Terestriálna planéta alebo terestrická planéta je doslova Zemi podobná planéta. Má pevný povrch, relatívne nízku hmotnosť a vysokú hustotu, pomalú rotáciu, vysoký obsah železa a ťažkých kovov. V raných až neskorých obdobiach jej roztavené kovové jadro (zväčša zo železa a niklu) vytvára magnetické pole.
 Podľa štúdie z 2019 sú planéty podobné Zemi vo vesmíre bežné.
 Terestriálne planéty niekedy obklopuje atmosféra. Tá, na rozdiel od atmosféry joviálnych planét, vzniká až druhotne odplynením vnútra telesa. Za určitých podmienok sú vhodné pre vznik života.
 V slnečnej sústave obiehajú Slnko štyri terestriálne planéty. Sú to zároveň štyri planéty nachádzajúce sa najbližšie k Slnku: Merkúr, Venuša, Zem a Mars. Najväčšia z nich je Zem, najmenší Merkúr, ktorý je zároveň aj najmenšou planétou slnečnej sústavy. Všetky štyri majú atmosféru, aj keď atmosféra Merkúra je veľmi riedka. Medzi terestrické objekty možno zaradiť aj niektoré veľké mesiace planét, napríklad Titan alebo Ganymedes. Hlavným predstaviteľom terestrických planét je planéta Zem.
 NASA a ESA plánujú projekty Terrestrial Planet Finder („Vyhľadávač terestrických planét“) a Darwin, ktoré by mali umožniť detekciu extrasolárnych terestrických planét, čiže terestrických planét mimo našej slnečnej sústavy (tie, ktoré obiehajú iné hviezdy). Tri zatiaľ objavené zrejme terestrické exoplanéty obiehajú hviezdy Mu Arae, 55 Cancri a GJ 436. Všetky ostatné známe exoplanéty sú príliš veľké a pravdepodobne ide o plynné obry.
 Merkúr
 Merkúr je najbližšou planétou slnečnej sústavy od Slnka. Je to malá kamenná planéta s povrchom posiatym impaktnými krátermi. Teploty na jeho povrchu kolíšu od +440 °Cez deň po −180 °C v noci. Za takéto obrovské rozdiely môže hlavne neprítomnosť hustej atmosféry. Napriek tomu, že je najbližšie k Slnku, nedrží teplotný rekord medzi planétami slnečnej sústavy. Ten patrí Venuši, ktorá je od Slnka síce ďalej, ale panuje na nej silný skleníkový efekt.
 Jeho priemer je 38 % priemeru Zeme, čo je 1,4-krát viac, ako priemer Mesiaca. Zvláštnosťou Merkúru je jeho značne vysoká hustota (asi /m3). Merkúr má aj vlastné magnetické pole, ktorého intenzita je asi 1 % intenzity zemského magnetického poľa a zdá sa, že má aj dvojpólový charakter. To svedčí o tom, že vo vnútri planéty sa nachádza masívne jadro. Okolo jadra sa nachádza tuhý kamenný plášť tvorený kremičitanmi. Plášť postupne vychladol, preto je planéta poslednú miliardu rokov vulkanicky neaktívna. Povrch Merkúru je veľmi starý a je veľmi podobný povrchu Mesiaca. Je pokrytý obrovským množstvom kráterov, ktoré vznikli zrážkou s meteoritmi a planétkami najrôznejších veľkostí. Okrem kráterov tvoria reliéf povrchu aj početné vrásy a horské chrbáty.
 Merkúr obieha okolo Slnka najrýchlejšie zo všetkých planét, no jeho rotácia je naopak veľmi pomalá. Nemá nijaký mesiac.
 Donedávna bol preskúmaný len jedinou sondou, Mariner 10, ktorý v rokoch 1974 – 75 trikrát preletel okolo Merkúra a urobil viac než 10 000 snímok jeho povrchu. V súčasnosti sa na výskume podieľa sonda MESSENGER, ktorá uskutočnila už dva prelety okolo planéty a odoslala na Zem množstvo záberov. V roku 2009 ju čaká tretí prelet a o štyri roky neskôr navedenie na obežnú dráhu okolo Merkúra.
 Venuša
 Venuša je druhá planéta slnečnej sústavy (v poradí od Slnka), po Slnku a po Mesiaci najjasnejší objekt viditeľný zo Zeme. Pomenovaná je po starorímskej bohyni lásky. Jej dráha sa nachádza vo vnútri dráhy Zeme, to znamená, že nikdy sa na oblohe nevzdiali od Slnka na viac ako 48°. Niekedy ju nazývame „sesterskou planétou“ Zeme. Aj keď orbity všetkých ostatných planét sú elipsovité, orbita Venuše je jediná takmer kružnica, so stredom Slnka iba o 0,7% mimo skutočný stred Venušinej obežnej dráhy.
 Pretože je Venuša k Slnku bližšie ako Zem, nájdeme ju na oblohe takmer vždy blízko pri Slnku, takže ju je možné zo Zeme vidieť iba krátko pred svitaním alebo krátko po zotmení. Preto je niekedy označovaná ako „Zornička“ alebo „Večernica“, a keď sa objaví, ide o zďaleka najsilnejší bodový zdroj svetla na oblohe.
 Venuša je planéta s pevným povrchom, na ktorom sa nachádzajú pohoria, sopky a planiny. Impaktných kráterov je na jej povrchu málo. Tri veľké útvary, ktoré vystupujú nad okolitý terén sa nazývajú "kontinenty" alebo Terra. Poznáme Aphrodite Terra, Ishtar Terra a Lada Terra. Atmosféra Venuše je veľmi hustá. Tvorená je prevažne oxidom uhličitým, (no aj dusíkom, kyslíkom a vodou) čo vytvára mimoriadne silný skleníkový efekt, ktorý zvyšuje teplotu povrchu na viac ako 400 °C, v oblastiach blízko rovníka dokonca až na 500 °C. Vďaka tepelnej zotrvačnosti a prúdeniu v hustej atmosfére sa teplota na dennej a nočnej strane Venuše výrazne nelíšia, aj keď je jej rotácia extrémne pomalá (menej ako 1 otočka počas Venušinho roku; na rovníku rotuje Venušin povrch rýchlosťou iba /h). Povrch planéty je neustále zahalený oblakmi, preto ho na diaľku môžeme skúmať len pomocou radarových meraní. Oblaky na Venuši sa skladajú predovšetkým z oxidu siričitého a kvapôčok kyseliny sírovej. V horných vrstvách atmosféry vanú silné vetry s rýchlosťou /h.
 Podobne ako Merkúr, ani Venuša nemá nijaký mesiac.
 K Venuši letel už celý rad kozmických sond. Niektorým sa podarilo aj mäkké pristátie na povrchu. Kvôli drsným klimatickým podmienkam trvala komunikácia každého pristávacieho modulu na povrchu najdlhšie 110 minút, potom vždy došlo k definitívnemu odmlčaniu.
 Zem
 Zem je naša materská planéta, v poradí tretia planéta slnečnej sústavy. Je to zároveň jediná planéta, na ktorej je podľa súčasných vedeckých poznatkov voda v kvapalnom skupenstve a život. Zem je predmetom skúmania napríklad kozmogónie, geológie, paleontológie či geografie.
 V strede Zeme je umiestnené horúce husté jadro, ktoré obklopuje chladnejší plášť z roztavených hornín. Na povrchu je kôra, ktorá dosahuje rôznu hrúbku v závislosti od miesta (pod oceánmi je všeobecne tenšia ako pod kontinentmi). Zem je najväčšia spomedzi terestriálnych planét slnečnej sústavy a tiež jediná známa planéta, na ktorej sa nachádza voda vo všetkých troch skupenstvách. Väčšina jej povrchu je pokrytá kvapalným oceánom, čo jej pri pohľade zo vzdialeného vesmíru dáva charakteristickú modrú farbu. V blízkosti rotačných pólov je oceán, resp. pevný povrch trvale zamrznutý a vytvára biele polárne čiapočky. Zem je obklopená atmosférou, ktorá vo veľkých vzdialenostiach od povrchu pozvoľna prechádza do medziplanetárneho prostredia.
 Zem vznikla približne pred 4,57 miliardami rokov pravdepodobne sformovaním sa z protoplanetárneho disku. Povrch Zeme neustále pretvárajú geologické procesy, napríklad platňová tektonika, ktorá pomaly mení polohy a tvar kontinentov. Veľkú zásluhu na dnešnej podobe Zeme majú aj živé organizmy, ktoré utvárajú biosféru. Počas dlhých miliárd rokov na Zemi vytvorili dýchateľnú atmosféru a pôdu.
 Zem je prvá planéta od Slnka, ktorú sprevádza prirodzená družica (Mesiac) a zároveň jediná planéta slnečnej sústavy, ktorá má mesiac len jeden. Jeho priemer dosahuje približne štvrtinu priemeru Zeme, ale považuje sa za neprimerane veľký vzhľadom na materské teleso. Mesiac sa len v máločom podobá na planétu, ktorú obieha. Jeho povrch je pustý, bez atmosféry, kvapalnej vody a sopečnej aktivity.
 Mars
 Mars je štvrtá planéta slnečnej sústavy v poradí od Slnka. Je to druhá najmenšia planéta (po Merkúre). Pomenovaná je po Marsovi, starorímskom bohovi vojny. Jeho dráha sa nachádza až za dráhou Zeme. Mars obieha okolo Slnka po výstrednejšej elipse ako Zem. Jedna otočka planéty okolo jeho osi trvá 24,622 hodín a preto je dĺžka dňa na Marse zo všetkých planét najpodobnejšia dĺžke dňa na Zemi. Obiehajú ho dva mesiace nepravidelného tvaru pomenované Fobos a Deimos.
 V období, keď je Mars v opozícii (nachádza sa na opačnej strane oblohy ako Slnko), je viditeľný na oblohe po celú noc. Takmer 20 úspešných kozmických sond od 60. rokov 20. storočia umožnilo detailné skúmanie planéty. V súčasnosti sú na obežnej dráhe Marsu tri funkčné sondy (Mars Odyssey, Mars Express a Mars Reconnaissance Orbiter) a na povrchu planéty sa pohybujú dve vozidlá misie Mars Exploration Rover (Spirit a Opportunity), ktoré poskytli údaje umožňujúce zmapovať väčšiu časť povrchu, definovať základné historické obdobia, či porozumieť základným javom odohrávajúcim sa na planéte.
 Pre vzdialených pozorovateľov má Mars prevažne červenú farbu, presnejšie bledooranžovú alebo ružovú s dvoma bielymi polárnymi ľadovými čiapočkami. Na červených oblastiach sa nachádzajú rozličné svetlé a tmavé plochy so zelenkastou farbou. Červenú farbu spôsobuje prach a piesok bohatý na oxid železitý; tmavšie plochy sú spravidla viac kamenisté a skalnaté oblasti. Oxid železitý je hlavnou zložkou minerálu hematit. Povrch Marsu je rôznorodý. Južná pologuľa s viac-menej hornatou krajinou je pokrytá krátermi, zatiaľ čo na severnej pologuli sú obrovské rovné pláne zaliate lávou. Vo všeobecnosti je povrch Marsu pokrytý skalnatými a alebo kamenistými útvarmi, ktoré sú miestami prekryté prachom a piesočnými dunami. V súčasnosti kvôli nízkemu tlaku na povrchu nemôže existovať voda v kvapalnom skupenstve, ale už je dokázané, že na Marse sa vyskytuje voda vo forme ľadu. Podľa najnovších poznatkov sa predpokladá, že voda by mohla existovať aj v kvapalnom skupenstve, ale nasýtená soľami, čo zabezpečí jej nižší bod mrazu a teda tekutosť. Zároveň vďaka ebulioskopickému efektu sa zníži jej možnosť odparovania.
 Mars obklopuje riedka atmosféra tvorená prevažne oxidom uhličitým. Ďalšie prvky v jeho atmosfére sú dusík (2,7 %), argón (1,6 %), kyslík (0,13 %), oxid uhoľnatý (0,07 %) a vodné pary (0,03 %) Tlak na jeho povrchu sa pohybuje medzi 600 až 1 000 Pa, čo je približne 100 až 150-krát menej ako na Zemi alebo ako približne nad povrchom Zeme. Na Marse bola pozorovaná aj oblačnosť. Priemerná teplota pri povrchu planéty je okolo −56 °C.
 Referencie
 Planetológia


text:
 30.4.2021
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 147/5
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2021/708 НА КОМИСИЯТА
 от 28 април 2021 година
 за изменение на Регламент (ЕО) No 1484/95 по отношение на определянето на представителните цени в секторите на птичето месо и яйцата, както и за яйчния албумин
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 на Съвета (1), и по-специално член 183, буква б) от него,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 510/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. за определяне на търговския режим, приложим за някои стоки, получени от преработката на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕО) No 1216/2009 и (ЕО) No 614/2009 на Съвета (2), и по-специално член 5, параграф 6, буква а) от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С Регламент (ЕО) No 1484/95 на Комисията (3) се определят правилата за прилагане на системата на допълнителни вносни мита, заедно с представителните цени в секторите на птичето месо и яйцата, както и за яйчния албумин.
 (2)
 Редовната проверка на данните, на които се основава определянето на представителните цени за продуктите от секторите на птичето месо и яйцата, както и за яйчния албумин, показва, че се налага да бъдат променени представителните цени при внос на някои продукти, като се има предвид разликата в цените в зависимост от произхода.
 (3)
 Поради това Регламент (ЕО) No 1484/95 следва да бъде изменен.
 (4)
 С оглед на необходимостта да се осигури възможно най-бързото прилагане на тази мярка след предоставянето на актуализираните данни, е целесъобразно настоящият регламент да влезе в сила в деня на публикуването му,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Приложение I към Регламент (ЕО) No 1484/95 се заменя с текста в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 28 април 2021 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Wolfgang BURTSCHER
 Генерален директор
 Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) ОВ L 150, 20.5.2014 г., стр. 1.
 (3) Регламент (ЕО) No 1484/95 на Комисията от 28 юни 1995 г. относно определяне на подробни правила за прилагане на системата на допълнителни вносни мита и относно фиксиране на представителни цени в секторите птиче месо и яйца и за яйчен албумин, и за отмяна на Регламент No 163/67/ЕИО (ОВ L 145, 29.6.1995 г., стр. 47).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 „ПРИЛОЖЕНИЕ I
 Код по КН
 Описание на стоките
 Представителна цена
 (EUR/100 kg)
 Обезпечение по член 3
 (EUR/100 kg)
 Произход (1)
 0207 14 10
 Обезкостени разфасовки от петли и кокошки, замразени
 170,6
 145,9
 192,4
 45
 57
 34
 AR
 BR
 TH
 0207 27 10
 Обезкостени разфасовки от пуйки, замразени
 399,8
 0
 BR
 (1) Номенклатура на държавите съгласно Регламент (ЕС) No 1106/2012 на Комисията от 27 ноември 2012 г. за прилагане на Регламент (ЕО) No 471/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността за външната търговия с трети страни по отношение на актуализиране на номенклатурата на държавите и териториите (ОВ L 328, 28.11.2012 г., стр. 7).“


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 16.10.2020
 COM(2020) 654 final
 2020/0293(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na čtyřicátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (Bernská úmluva)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie na čtyřicátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, které se bude konat ve francouzském Štrasburku ve dnech 1. až 4. prosince 2020, pokud jde o předpokládané přijetí dvou rozhodnutí týkajících se změny úmluvy a vypracování rozšířené dílčí dohody.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (Bernská úmluva)
 Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (dále jen „úmluva“) usiluje o ochranu evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a jejich přírodních stanovišť, zejména těch, jejichž ochrana vyžaduje spolupráci několika států. Jde o mezivládní smlouvu uzavřenou pod záštitou Rady Evropy. Úmluva vstoupila v platnost dne 1. června 1982.
 Evropská unie je smluvní stranou této úmluvy od 1. září 1982
 1
 . Úmluva má v současné době 51 smluvních stran, včetně všech členských států EU.
 2.2.Stálý výbor
 Stálý výbor je rozhodovacím orgánem úmluvy. Odpovídá za sledování jejího uplatňování. Jeho funkce jsou uvedeny v článcích 13 až 15 úmluvy. Schází se alespoň jednou za dva roky a kdykoli o to požádá většina smluvních stran. Stálý výbor se obvykle schází každý rok.
 V souladu s článkem 16 úmluvy se změna článků 13 až 24 úmluvy přijímá tříčtvrtinovou většinou smluvních stran ve stálém výboru a poté se předkládá Výboru ministrů ke schválení.
 Podle článku 14 úmluvy může stálý výbor podávat návrhy na zlepšení účinnosti této úmluvy. Stálý výbor proto může rozhodnout, že Výboru ministrů navrhne přijetí rozšířené dílčí dohody s cílem zlepšit uplatňování úmluvy. V souladu s článkem 8b jednacího řádu se toto rozhodnutí stálého výboru přijímá dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů.
 2.3.Zamýšlený akt stálého výboru
 Očekává se, že stálý výbor přijme během svého čtyřicátého zasedání ve dnech 1.–4. prosince 2020 ve francouzském Štrasburku rozhodnutí týkající se:
 ·změny úmluvy za účelem zavedení finančních ustanovení („první zamýšlený akt“) a
 ·vypracování rozšířené dílčí dohody o fondu pro provádění Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (dále jen „druhý zamýšlený akt“).
 Účelem prvního zamýšleného aktu je změnit úmluvu tak, aby byl zaveden finanční mechanismus, na jehož základě by stálý výbor stanovil rozsah povinných finančních příspěvků smluvních stran, které by doplnily běžný rozpočtový příděl Rady Evropy.
 V souladu s článkem 16 úmluvy vstoupí první zamýšlený akt v platnost pro všechny smluvní strany poté, co jej schválí Výbor ministrů, a třicátého dne poté, co všechny smluvní strany oznámily, že změnu již přijaly.
 Účelem druhého zamýšleného aktu je posílit mezivládní spolupráci při provádění Bernské úmluvy, mimo jiné zavedením povinného finančního příspěvku pro smluvní strany rozšířené dílčí dohody.
 V souladu s čl. 20 písm. d) Statutu Rady Evropy a článkem 2 příručky Výboru ministrů Rady Evropy o postupech a pracovních metodách vstoupí druhý zamýšlený akt po rozhodnutí stálého výboru v platnost pro všechny smluvní strany rozšířené dílčí dohody poté, co jej Výbor ministrů přijme dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů a většinou zástupců oprávněných zasedat ve Výboru ministrů a poté co bude dosaženo požadované usnášeníschopnosti. Pokud Výbor ministrů nerozhodne jinak, je minimální hranice pro členství stanovena na třetinu členských států Rady Evropy, kterou by v současnosti tvořilo 16 zemí.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 V souladu s usnesením č. 9 (2019) ze třicátého devátého zasedání stálého výboru přijatým dne 6. prosince 2019 o financování Bernské úmluvy, pokud jde o zahájení zavádění nového systému povinných finančních příspěvků smluvních stran, byla zřízena odborná pracovní skupina, která má být mezi zasedáními sekretariátu nápomocna při předkládání návrhů na začlenění finančních ustanovení změnou článků Bernské úmluvy a na vytvoření rozšířené dílčí dohody ke zvážení na čtyřicátém zasedání stálého výboru.
 Řádný příspěvek Rady Evropy k Bernské úmluvě se v průběhu let postupně snižuje do té míry, že funkce Bernské úmluvy nemohou být zajištěny bez výrazných dobrovolných příspěvků smluvních stran, které se rovněž snižují. Je proto nezbytné vytvořit spolehlivý zdroj financování úmluvy.
 Návrh na změnu úmluvy tak, aby zahrnoval mechanismus pro stanovení povinného příspěvku, je v souladu s ustanoveními většiny mnohostranných dohod o životním prostředí, a proto by měl být v zásadě podpořen. V rámci jiných mnohostranných dohod o životním prostředí se nicméně obvykle rozlišuje mezi hlavním rozpočtem a programovým rozpočtem, přičemž povinné příspěvky se týkají pouze hlavního rozpočtu. Navrhovaná změna úmluvy neobjasňuje, že mechanismus, který má být zaveden, by se řídil tímto precedentem. Tato navrhovaná změna rovněž neupřesňuje výši příspěvků, které se mají uplatnit. Unie by proto neměla změnu ve stávajícím formátu podpořit, avšak měla by dát přednost odložení hlasování o této otázce, aby byl čas na projednání upřesnění znění navrhované změny s cílem dosažení jasnosti v těchto záležitostech.
 Vzhledem k době potřebné k tomu, aby byla navrhovaná změna projednána a vstoupila v platnost, je rovněž zapotřebí bezprostřednějšího řešení. Unie by proto měla podpořit návrh na vytvoření rozšířené dílčí dohody, která by smluvním stranám a nečlenům, kteří si to přejí, umožnila přistoupit k této dohodě, a tím podpořit činnosti související s prováděním úmluvy.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Stálý výbor je orgán zřízený úmluvou.
 Rozhodnutí, které má stálý výbor přijmout, představují akty s právními účinky. Zamýšlené akty budou závazné podle mezinárodního práva v souladu s článkem 6 úmluvy.
 Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec úmluvy.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká životního prostředí.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož zamýšlené akty stálého výboru budou vyžadovat další schválení Výborem ministrů, není vhodné je po jejich přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2020/0293 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na čtyřicátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (Bernská úmluva)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (dále jen „úmluva“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady 82/72/EHS
 3
 a vstoupila v platnost dne 1. září 1982.
 (2)Podle článku 16 úmluvy může stálý výbor přijmout změny této úmluvy a předložit je Výboru ministrů ke schválení.
 (3)Podle článku 14 úmluvy, podle něhož stálý výbor smluvních stran Bernské úmluvy odpovídá za uplatňování úmluvy, a zejména může podávat návrhy na zlepšení účinnosti této úmluvy, může stálý výbor rozhodnout, že Výboru ministrů navrhne vypracování rozšířené dílčí dohody pro zlepšení uplatňování úmluvy.
 (4)Stálý výbor má na svém čtyřicátém zasedání ve dnech 1. až 4. prosince 2020 přijmout rozhodnutí o změně úmluvy za účelem zavedení finančních ustanovení a o vypracování rozšířené dílčí dohody o fondu pro provádění Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť.
 (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve stálém výboru, neboť jeho rozhodnutí budou pro Unii závazná.
 (6)Sekretariát předložil návrh na změnu úmluvy tak, aby byl zaveden finanční mechanismus, na jehož základě by stálý výbor stanovil rozsah povinných finančních příspěvků smluvních stran, které by doplnily běžný rozpočtový příděl Rady Evropy.
 (7)V souladu s článkem 16 úmluvy vstoupí tato změna v platnost pro všechny smluvní strany poté, co ji schválí Výbor ministrů, a třicátého dne poté, co všechny smluvní strany oznámily, že změnu již přijaly.
 (8)Sekretariát rovněž předložil návrh na posílení mezivládní spolupráce při provádění Bernské úmluvy prostřednictvím vypracování rozšířené dílčí dohody, která by zahrnovala povinný finanční příspěvek pro smluvní strany rozšířené dílčí dohody.
 (9)V souladu s čl. 20 písm. d) Statutu Rady Evropy a článkem 2 příručky Výboru ministrů Rady Evropy o postupech a pracovních metodách vstoupí navrhovaná rozšířená dílčí dohoda po rozhodnutí stálého výboru v platnost pro všechny smluvní strany rozšířené dílčí dohody poté, co jej Výbor ministrů přijme dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů a většinou zástupců oprávněných zasedat ve Výboru ministrů a poté co bude dosaženo požadované usnášeníschopnosti.
 (10)Vzhledem ke snížení finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím řádného příspěvku Rady Evropy, jakož i ke snížení dobrovolných příspěvků smluvních stran, je naléhavě nutné vytvořit bezpečný a spolehlivý zdroj financování pro fungování Bernské úmluvy.
 (11)Změna úmluvy s cílem zavést finanční mechanismus je v souladu s tím, jak jsou financovány další mnohostranné dohody o životním prostředí, a zajistila by spravedlivý příspěvek všech smluvních stran úmluvy. Navrhované znění změny úmluvy však ponechává nejistotu, pokud jde o finanční mechanismus, který má být zaveden, zejména s ohledem na rozlišování mezi hlavními a programovými rozpočty a na výši požadovaných příspěvků.
 (12)Podpora změny úmluvy za účelem zavedení finančního mechanismu se musí řídit postupem stanoveným v čl. 218 odst. 2 až 4 Smlouvy.
 (13)Doba potřebná pro jednání o změně úmluvy a pro vstup této změny v platnost poukazuje na potřebu bezprostřednějšího řešení, kterého by bylo dosaženo prostřednictvím navrhované rozšířené dílčí dohody.
 (14)Rozšířené dílčí dohody nejsou samy o sobě mezinárodními smlouvami, nýbrž formou spolupráce v rámci Rady Evropy.
 (15)S ohledem na smluvní závazky týkající se loajální spolupráce by členské státy, které se stanou smluvní stranou rozšířené dílčí dohody, byly povinny zajistit, aby uplatňování této dohody bylo v souladu se zájmy Unie v souvislosti s Bernskou úmluvou,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být zaujat jménem Unie na čtyřicátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, je následující:
 ·předložit návrh na odložení hlasování o návrhu na změnu úmluvy na čtyřicáté první zasedání stálého výboru;
 ·podpořit návrh na vypracování rozšířené dílčí dohody.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda
 (1)
 Rozhodnutí Rady 82/72/EHS ze dne 3. prosince 1981 o uzavření Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť jménem Společenství (Úř. věst. L 38, 10.2.1982, s. 1).
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (3)
 Úř. věst. L 38, 10.2.1982, s. 1.


jurisdiction: US

text:
The facts established by the uncontradicted evidence in this case are these:
 On November 11th, 1938, Mary M. Reynolds, Raymond H. Coffman, and Mrs. Coffman left Cumberland in Coffman's automobile on a trip to Hancock. When they reached Hancock, Coffman had trouble with his automobile and he stopped at a garage, while Miss Reynolds and Mrs. Coffman went into a restaurant conducted by Paul E. Powers. While they were there engaged in drinking whisky mixed with coca cola, Coffman came in and asked for Powers. Shortly afterwards Powers came in and they spoke to him of going to Hagerstown. He told them he did not believe he wanted to go, that he had been hunting and was tired. Miss Reynolds and Mrs. Coffman urged him to go because they wanted to go dancing, and he finally agreed to go, changed his clothes, and they all drove to the Airport or Country Club in Hagerstown in his car. On the drive to Hagerstown, Powers drove. They reached the Airport Club at about nine or nine-thirty o'clock in the evening, got a table, ordered drinks, and continued to drink Scotch whisky and mixed drinks until twelve o'clock, when they returned to Power's automobile for the return trip. At that time it appears that Coffman was the only one of the group deemed by the others sober enough to drive, so that Powers, the owner of the car, Miss Reynolds, and Mrs. Coffman all united in requesting Coffman to do the driving. Neither Powers nor Mrs. Coffman was in any condition to drive, and Miss Reynolds apparently did not know how to drive, so all three joined in the request that Coffman drive. As a result of his reckless and negligent operation of the automobile, the car collided with a post, was wrecked, and Miss Reynolds was killed.
 The equitable plaintiffs assert that Powers, as the owner of the car, is answerable for the negligence of Coffman. The defendant's position is that since the three united in appointing him, that Coffman was the agent of Miss Reynolds, Powers and Mrs. Coffman, and that consequently his negligence must be imputed to the three and that there can be no recovery. *Page 35
 The opinion in the case deals substantially with the theory of a joint enterprise. It is not clear that the relationship between the parties may be classified as that of a joint adventure, joint enterprise, master and servant or a partnership, although it has some of the qualities of each of those relations. It seems to be nothing more than the joint action of three persons in selecting a common agent to do an act for the common benefit of all. "Joint adventure" has a commercial connotation. A joint enterprise connotes a common purpose and common control. On the facts stated there was a common purpose, but there was no common control, because it is conceded that Coffman drove because no one of the other three was capable of driving. They all united in giving the control of the car to him. Powers was in the back seat too drunk to drive, and certainly not capable of exercising any control over the operation of the car. Under these circumstances I haven't been able to discover the theory on which liability can be properly fastened on Powers. The three, Miss Reynolds, Mrs. Coffman and Powers, united in the appointment of a common agent and each was responsible for the acts of that agent. If Coffman's negligence had resulted in injury to a third person, under the circumstances it would seem that the three would have been jointly liable for their agent's negligence. In the broadest significance of the word, an agent is a person or an instrumentality selected to do an act or to accomplish a definite result, and agency is a word the meaning of which varies infinitely as it is applied to different subjects. In the law of principal and agent, agent and agency have a much more restricted meaning, and are used to express the relation which is created where one person authorizes another to act for him in business transactions (2 C.J.S., Agency, sec. 1, page 1023; 1 Mechem onAgency, sec. 1; A.L.I. Restatement, "Agency" sec. 1, comment d; 2 Am. Jur. 12-14), and necessarily connotes the consent of the principal and the agent that the agent shall act for the principal in some transaction but subject to his control. Ibid. It is *Page 36
 obvious that the word is used here in its broader rather than in its restricted sense. The "control" assumed as a constituent element of the relation does not necessarily mean a constant ever present physical direction and guidance, but may mean the power to intervene and direct rather than the exercise of the power. Thus one may engage another to do an act, looking to him to bring about the desired results by such means as the agent may select, or he may himself supervise and direct the activities of the agent exerted to bring about the result. In either case the agent may be said to be under the control of the principal. Mechem, in considering representative action, says: "One person may act for another in a great variety of ways. Thus one may render to another a purely personal service, as where he acts as the valet or body servant of the latter or as a member of his domestic establishment. He may act for another in aiding to carry on the latter's industrial or mechanical enterprises, as where he tills his employer's fields, tends his flocks, works in his shop or factory or mine, or is employed upon his roads or ways. He may act for the other in aiding in the performance of the latter's legal or contractual obligations to third persons, as where he serves a public carrier, warehouseman or innkeeper in the performance of the latter's duties to the public. Or he may act as the representative of the other in business negotiations, that is to say in the creation, modification or termination of contractual obligations between that other and third persons."Mechem on Agency, sec. 2. In all of these cases the person employed to do the act represents and is in one sense of the word the agent of the person or persons appointing him, whether he be called a servant or an agent. Certainly in any such case the person appointed acts for and represents all those who appoint him, and whether he be called an agent or a servant, the principle of the law of agency, which imputes to the principals the negligence of his or their agent, applies. *Page 37
 Applying those principles to the facts here, it is found that three persons delegated to a fourth a duty which neither of the three was able to perform, driving an automobile in which they were passengers from Hagerstown to Hancock. They relinquished all control of it to him. Certainly no one of the three should be permitted to hold any one of the others responsible for the negligence of their common appointee.
 But apart from that consideration, it seems obvious enough that the negligence of the decedent so far contributed to the happening of the accident as to bar a recovery. Mrs. Coffman and Miss Reynolds began drinking in Hancock. They reached the Airport place at about 9:30 P.M., and from that time until they left, about midnight, there were always drinks on the table, and the four were all drinking together, and when they left Miss Reynolds joined Powers and Mrs. Coffman in requesting Coffman to drive, not because they felt that he was sober but because they thought that he was not as drunk as they were.
 The one prominent, decisive, and glaring act of negligence which was the primary and proximate cause of the accident, was that of entrusting a high powered automobile to a member of the party who had been drinking with the others all the evening, to drive it over a winding dangerous mountain road. And yet not only did Miss Reynolds acquiesce in that act, but she actively participated in bringing it about; and she, had she lived, could not have recovered against the defendant. Berry, Automobiles,
 sec. 682; Powell v. Berry, 145 Ga. 696, 89 S.E. 753; 5 Am.Jur. 774; Schwartz v. Johnson, 152 Tenn. 586, 280 S.W. 32;Wayson v. Rainier Taxi Co., 136 Wash. 274, 239 P. 559.
 These views, in which I am authorized to say Chief Judge Bond concurs, lead to a different conclusion than that reached by the majority of the court, and prevent our concurring therein. *Page 38