type: other

text:
A PÉCSI "JÓKAI" LAKÁSSZÖVETKEZET
 (Pécs, Nagy Lajos király u. 8/B.)
 A "Jókai" Lakásszövetkezet az 1960. évi október hó 4. napján elfogadott, majd az 1992. évi I. törvény és a 2004. évi CXV. törvény, illetve ennek 2011. évi módosítása, továbbá a 2013. évi V. törvény alapján egységes szerkezetbe foglalt alapszabályát a 2017. május 22. napján megtartott küldöttgyûlésén a záradékban feltüntetetteknek megfelelõen elfogadta és hatályosította. (A módosítás dõlt betûvel, vastagon szedve)
 1.) A törvény alapján az Alapszabály kiterjed a lakásszövetkezeti épületek, lakások építésére, fenntartására, mûködésére, gazdálkodásának alapvetõ szabályaira, továbbá a Lakásszövetkezet és tagjai közötti jogviszonyra, a szervezeti átalakítására és megszüntetésére vonatkozó szabályokra.
 2.) A lakásszövetkezeti törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (továbbiakban Ptk.) rendelkezései az irányadóak.
 3.) Az Alapszabály a Lakásszövetkezet szervezetének, mûködésének és gazdálkodásának alapokmánya. A tartalmát a Lakásszövetkezet tagsága határozza meg, figyelembevéve a lakásszövetkezeti törvényt, a Lakásszövetkezet céljait, feladatait, adottságait és hagyományait.
 4.) Az Alapszabályban kell meghatározni:
 a.) a Lakásszövetkezet nevét, székhelyét, tevékenységének céljait, feladatait és tevékenységi körét;
 b.) a Lakásszövetkezet szervezetére és szerveink mûködésére vonatkozó szabályokat;
 c.) a testületi szerveinek hatáskörét, feladatait, tagjainak számát;
 d.) tisztségviselõit, a feladatuk ellátásához szükséges szakmai követelményeket, megbizatásuk idõtartamát, a megválasztásukra vonatkozó szabályokat;
 e.) a tisztségviselõvel szemben felmerülõ kizáró okot, vagy a tisztség betöltésével összeférhetetlen körülmény megszüntetésére és megszûnésére vonatkozó igazolás módját;
 f..) a Közgyûlés, a Küldöttgyûlés, a Részközgyûlések összehívásának módját, hatáskörét, eljárási szabályait;
 g.) a tagok jogait és kötelezettségeit;
 h.) az építési, illetve fenntartási költségek viselésének és felosztásának módját;
 i.) a költséghátralék megfizetésével, a fizetési meghagyással, jelzálogjog bejegyzésével, illetve törlésével kapcsolatos szabályokat;
 j.) a tagfelvétellel és a tagsági viszony megszünésével összefüggõ eljárási szabályokat;
 k.) a Lakásszövetkezet képviseletének szabályait;
 l.) az írásbeli szavazásra elõterjeszthetõ napirendeket, az eljárás részletes szabályait, a szavazás eredményérõl történõ tájékoztatás módját és a határozatok közlésének határidejét,
 m.) a tag, vagy nem tag tulajdonában vagy használatában lévõ lakás használatának és hasznosításának szabályait,
 n.) a Házirend alapvetõ témaköreit,
 o.) az Alapszabályon kívüli más belsõ szabályzatok megnevezését és a megalkotásukra jogosult testület megnevezését,
 p.) a törvény által elõírt, vagy a Közgyûlés által szükségesnek tartott egyéb kérdéseket.
 5.) A Közgyûlés az Alapszabályt a jelenlévõk szavazatának kétharmados többségével bármikor módosíthatja.
 A módosítást közokiratba vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
 A lakásszövetkezet neve, célja, tevékenysége
 1.) a.) A Lakásszövetkezet cégneve: Pécsi "Jókai" Lakásszövetkezet
 b.) A Lakásszövetkezet székhelye: 7622 Pécs, Nagy Lajos király u. 8/B.
 c.) A Lakásszövetkezet egységes statisztikai számjele: 10098990-7010-121-02
 d.) A Lakásszövetkezet lakóépületek építésére és fenntartására létrejött gazdálkodó
 szervezet, jogi személy.
 2.) A Lakásszövetkezet célja:
 a.) az önkéntes szövetkezésbe rejlõ elõnyök felhasználásával gondoskodni a szövetkezeti épületek, lakások, közösségi helyiségek és épülettartozékok, gépkocsitárolók fenntartásáról (üzemeltetés, karbantartás, felújítás) rendeltetésszerü hasznosításáról;
 b.) a Lakásszövetkezet mûködtetésénél az önsegély, a szolidaritás, a tagi demokrácia, az önkéntes közremûködés, a tagok szolgáltatási igényének figyelembevétele és megvalósítása;
 c.) a Lakásszövetkezet által saját szervezésben, az önkormányzattal való együttmûködésben, illetve vállalkozók közremûködésével épületek, lakások építése, illetve építtetése.
 3/l.) A Lakásszövetkezet alaptevékenységébe tartozó feladatai:
 a.) a lakásszövetekezeti tulajdonban álló épületekben a tagok által közösen használt eszközök, épületrészek, használatba adása, illetve fenntartása;
 b.) a Lakásszövetkezet gazdálkodásának, számvitelének, pénzkezelésének, ügyvitelének megszervezése;
 c.) a Lakásszövetkezet mûködésének és belsõ rendjének kialakítása;
 d.) a Lakásszövetkezet tagjai részére nyújtandó közcélu tevékenység ellátása;
 e.) lakásszövetkezeti tulajdonu lakóépület, illetve lakások építése, illetve építtetése;
 3/2.) A Lakásszövetkezet tevékenységét a saját és tagjai, illetve nem tag tulajdonosok részére végzi, ezzel nyereségre nem törekszik.
 3/3.) A Lakásszövetkezet alaptevékenysége: intaglan bérbeadása, üzemeltetése, kezelése.
 TEÁOR: 70.20
 4/1.) A Lakásszövetkezet az alaptevékenységi körébe nem tartozó vállalkozásokat is végez. A vállalkozási tevékenység adózott eredményét az alaptevékenység ellátására, vállalkozások fejlesztésére, valamint tartalékalap képzésére fordítja.
 4/2.) A lakásszövetkezet vállalkozási tevékenysége (i):
 TEÁOR 70.32 Ingatlankezelés
 TEÁOR 64.20 Távközlés, hiradástechnikai távközlés
 TEÁOR 45.21 Épület, híd alagút, közmû, vezeték építése
 TEÁOR 45.33 Víz-, gáz-, fûtés szerelés
 TEÁOR 74.87 Díjbeszedési tevékenység
 TEÁOR 74.20 Egyéb pénzügyi kiegészítõ tevékenység
 TEÁOR 70.12 Ingatlanforgalmazás
 4/3.) Az üzletszerûen végzett vállalkozási tevékenységekre az adott törvények vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. (Pl.: Társasházakról szóló törvényt)
 A tulajdon és a használati viszonyok
 1.) A lakásszövetkezeti lakóházakban és a hozzátartozó létesítményekben az 1992. évi részközgyûlések megerõsítõ határozata alapján - összhangban a lakásszövetkezeti törvényben foglaltakkal - a tulajdonviszonyok a következõk:
 1/1.) Magántulajdonban vannak: (állampolgári, jogi személyek)
 a.) a lakások és az egyéb nem lakás céljára szolgáló helyiségek, melyek a földhivatali nyilvántartásban önálló ingatlanként vannak bejegyezve;
 b.) a lakásokhoz tartozó, azon belül lévõ és annak tartozékait képezõ villamos- és gázvezetékek a fogyasztásmérõig. Fogyasztásmérõ hiányában a lakáson belüli rész;
 c.) a lakás fûtõberendezései az ahhoz tartozó csõvezetékek, víz-szennyvíz csõrendszerei, a függõleges gyûjtõcsõ, illetve fõvezetékig;
 d.) a kaputelefonok lakáson belüli berendezései és vezetékei;
 e.) a TV lakáson belüli vezetéke és csatlakozó aljzata;
 f.) a lakásokhoz tartozó erkélyek és annak mellvédei;
 g.) a lakások összes nyilászárói, ablakainak könyöklõi, üvegezése és azok burkolata;
 h.) a kémény lakáson belüli tisztító és bekötõ nyílásai.
 l/2.) Lakásszövetkezeti tulajdonban vannak mindazon ingatlanrészek, közös használatot szolgáló berendezések, amelyek nem más tulajdonos részére vannak bejegyezve.
 A. Ezek legfõbb elemei:
 a.) az épületekhez tartozó földrészek;
 b.) az épületekben lévõ közös helyiségek, lépcsõházak, folyosók, szárítók, mosókonyhák, tárolók, légóhelyiségek, szeméttárolók, szemétledobók, a központi berendezések helyiségei (lift-kamrák, hõ-elosztó helyiségek, elektromos központok);
 c.) az épületszerkezetek, homlokzatok, héjazatok, tetõterek, padlásterek;
 d.) a lakásokat ellátó energia-, víz-, szennyvíz-, hõszolgáltató fõvezetékek a laká elosztóig;
 e.) liftek, szellõzõk;
 f.) a kaputelefon és az épületen belüli hálózata;
 g.) a házfelügyelõi lakások;
 h.) a gépkocsitárolók;
 i.) a lakásszövetkezeti iroda, és a leltárban szereplõ tárgyak;
 j.) a harkányi üdülõ és bútorzata;
 k.) a közösségi helyiségekbõl kialakítött üzlethelyiségek;
 B. A Lakásszövetkezet tulajdonában lévõ, az ingatlan nyilvántartásban önálló albetéttel rendelkezõ lakások (16 db.).
 Az önálló albetéttel rendelkezõ lakások (16 db.)
 - Pécs, Móricz Zsigmond tér 1. sz. 33 négyzetméteres, Hrsz.: 18888/A/32
 - Pécs, Móricz Zsigmond tér 3. sz. 33 négyzetméteres, Hrsz.: 18889/A/32
 - Pécs, Móricz Zsigmond tér 5. sz. 40 négyzetméteres, Hrsz.: 18890/A/32
 - Pécs, Móricz Zsigmond tér 7. sz. 47 négyzetméteres, Hrsz.: 18891/A/20
 - Pécs, Móricz Zsigmond tér 9. sz. 38 négyzetméteres, Hrsz.: 18892/A/20
 - Pécs, Móricz Zsigmond tér 14.sz.37 négyzetméteres, Hrsz.: 18908/A/35
 - Pécs, Móricz Zsigmond tér 15.sz.37 négyzetméteres, Hrsz.: 18907/A/35
 - Pécs, Jókai u. 32. sz. 37 négyzetméteres, Hrsz.: 18830/A/34
 - Pécs, Jókai u. 35. sz. 36 négyzetméteres, Hrsz.: 18870/A/80
 - Pécs, Jókai u. 37. sz. 36 négyzetméteres, Hrsz.: 18870/A/81
 - Pécs, Jókai u. 41. sz. 34 négyzetméteres, Hrsz.: 18885/A/32
 - Pécs, Jókai u. 45. sz. 34 négyzetméteres, Hrsz.: 18887/A/32
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 8/A. 36 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/15/A/90
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 8/B. 36 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/15/A/91
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 10/A. 36 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/16/A/91
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 10/B. 36 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/16/A/90
 C. A Lakásszövetkezet tulajdonában lévõ, az ingatlan nyilvántartásban önálló albetéttel rendelkezõ üzlethelyiségek (6 db.)
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 8/A. 30 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/15/A/93
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 8/A. 30 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/15/A/92
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 8/A. 11 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/15/A/94
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 10/A. 32 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/16/A/92
 - Pécs, Nagy Lajos király u. 10/A. 30 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/16/A/93
 - Pécs, Jókai u. 35. 12 négyzetméteres, Hrsz.: 18870/A/82
 D. A Lakásszövetkezet tulajdonában lévõ, az ingatlan nyilvántartásban önálló albetéttel rendelkezõ garázsok (12 db.)
 · Pécs, Nagy Lajos király u. 8. (6 db.) 11 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/15/A/86 17 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/15/A/84-85-87-88-89
 · Pécs, Nagy Lajos király u. 10. (6 db.) 11 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/16/A/86 17 négyzetméteres, Hrsz.: 18901/16/A/84-85-87-88-89
 1/3.) A Lakásszövetkezet – a tulajdonának védelme, a biztonságos mûködése érdekében – a saját vagyonából fel nem osztható vagyonrészt hozott létre. A fel nem osztható vagyon a szervezeti változások esetében a jogelõd tulajdonát képezi, a vagyonmegosztási döntésnél nem vehetõ figyelembe.
 A fel nem osztható vagyon körébe tartoznak:
 a.) A Lakásszövetkezet irodája 1 db. és berendezési tárgyai. Pécs, Nagy Lajos király u. 8/B. 64 négyzetméteres alapterületû, Hrsz.: 18901/15/A/43.
 b.) A harkányi társasüdülõ és berendezése: Harkányfürdõ, Bartók Béla u. 19. 26 négyzetméteres, Hrsz.: 2377/A/28.
 c.) A kábel TV eladásából származó, szövetkezeti vagyonban maradó 40 Millió forint, illetve a belõle vásárolt ingatlanok.
 2.) A lakóépületekhez tartozó, a lakásszövetkezet tulajdonában álló földrészek és épületrészek használatára az adott épületbeli lakástulajdonosok mindegyike jogosult, e jogát egyik tulajdonos sem gyakorolhatja a többiek jogának, vagy jogos érdekeinek sérelmére.
 3/1.) A téglaépületekben minden eredetileg épült lakás tulajdonosa elvileg jogosult egy pincerekesz (egyéni tároló) használatára. Az emelet- és tetõtér-beépítések során keletkezett lakások tulajdonosainak az épület lehetõségei szerint, közös vagy egyéni
 tárolót kell biztosítani.
 3/2.) A lakás egészének, vagy egy részének nem lakás céljára történõ használatára, továbbá a nem lakás céljára szolgáló helyiségben folytatható tevékenység feltételeire megállapított szabályok a használat jogcímétõl függetlenül a mindenkori használó részére is kötelezõek.
 4/l.) A gépkocsitárolókat elsõsorban a Lakásszövetkezet tagjai vehetik igénybe, kivéve a tartalékalapból vásároltakat. A gépkocsitárolók elosztásánál az SZMSZ-ben foglaltak szerint kell eljárni.
 4/2.) A lakásszövetkezeti tulajdont képezõ lakások, ingatlanrészek, illetve az épületek külsõ homlokzata használatba-vételének nem feltétele a lakásszövetkezeti tagság. Ezen bérleményeknél a lakásszövetkezeti tagok is bérlõnek számítanak.
 A szövetkezeti tulajdon funkciójának megváltoztatására az Igazgatóság jogosult, figyelembe véve a III/6/8. pontban foglaltakat. A használatba adás követelményeire az SZMSZ-ben leírtak irányadóak.
 5/1.) Az egyes épületekre vonatkozó hatósági elõírásokat az igazgatóság köteles a tulajdonosokkal ismertetni. Amennyiben azok ismeretében a tulajdonosok nem hozzák meg a szükséges döntéseket, vállalniuk kell a hatósági szankciók anyagi következményeit. A kiszabott bírságok az adott épület közös költségét terhelik.
 5/2/a.) Az épületek Lakásszövetkezet tulajdonát képezõ homlokzati, tetõszerkezeti és egyéb részein bármit elhelyezni, átalakítani, az eredeti szerkezettõl és színezéstõl alapvetõen eltérni – a hatósági engedélytõl függetlenül – csak az Igazgatósághoz írásban benyújtott kérelem illetve írásbeli jóváhagyás után lehet. Az Igazgatóság döntése az illetékes építési hatóságnál megtámadható.
 b.) Az egyes épületek tulajdonosai 50%-nál magasabb szavazati aránnyal dönthetnek az egész épületre vonatkozóan a nyílászárók egységes szerkezetérõl. Ezt az Igazgatóság – ha jogszabályba nem ütközik – köteles tudomásul venni, illetve engedélyezni.
 c.) Az 5/2/a. és b. pontban foglaltak részletes szabályozását az SZMSZ tartalmazza
 5/3/a.) A lakás egészének, vagy egy részének nem lakás céljára történõ hasznosítás esetén – az illetékes szakhatósági engedély mellett – szükséges az Igazgatósághoz írásban benyújtott kérelem és az Igazgatóság hozzájárulása is.
 5/3/b.) A lakás egészének, vagy egy részének a nem lakás céljára történõ használatára, továbbá a nem lakás céljára szolgáló helyiség feltételeire megszabott szabályok nem lehetnek a törvény rendelkezéseivel ellentétesek, vagy szigorúbbak.
 6/1.) A tag és nem tag lakástulajdonosok olyan lakásátalakítási, felújítási vagy bõvítési munkái, melyek falazatok bontásával és helyreállításával, az épület statikai állapotával kapcsolatosak, a közmûvek áthelyezésével és a fûtési mód megváltoztatásával járnak, s így a közmûvek rendeltetésszerû mûködését befolyásolhatják, az Igazgatósághoz – ha jogszabály elõírja az illetékes szakhatósághoz is – írásban benyújtott kérelem alapján megkapott írásos engedély birtokában valósíthatók meg. A tulajdonos az Igazgatóság elutasító döntését az illetékes építési hatóságnál megtámadhatja.
 Az eljárási kötelezettségeket az SZMSZ tartalmazza.
 6/2.) A zajjal, épületrezgéssel járó felújítást, átalakítást – a munka megkezdésének és befejezésének idejét megjelölve – be kell jelenteni az Igazgatóságnak, majd errõl tájékoztatni kell az adott épület tulajdonosait is.
 A lakáson belüli építési – szerelési munka és a zajjal járó tevékenység végzése csak a mûszakilag feltétlenül indokolt ideig tarthat, a házirend szabályi szerinti idõpontban.
 7/1.) A közös tulajdonban lévõ épületrészek és eszközök használatát, a társadalmi együttélés szabályait tartalmazó házirendet minden tulajdonosnak, bérlõnek, ideiglenes jelleggel lakó, vagy tartózkodó személynek kötelessége betartani, illetve betartatni.
 7/2.) A házirend részletes szabályainak tartalmi elemei:
 a.) az épület közös használatára szolgáló területek, helyiségek és eszközök
 igénybevételének szabályai;
 b.) az épület homlokzatával, szerkezetével, szinezésével összefüggõ elõírások;
 c.) a lakáson belüli építési-szerelési munkák végzésének, illetve végeztetésének
 szabályai;
 d.) a zajjal járó tevékenység, illetve a lakás tulajdonosok nyugalmával összefüggõ
 elõírások;
 e.) a raktározás, a tartós és ideiglenes tárolás követelményei;
 f.) a szennyezések, dugulások megakadályozásával, a közösségi területek
 tisztántartásával kapcsolatos szabályok;
 g.) az állattartással összefüggõ elõírások;
 h.) a gépjármûvek tárolásával, használatával foglalkozó követelmények;
 i.) a rovarírtás szabályai;
 j.) a dohányzás szabályai.
 7/3.) A Házirend részletes szabályait a Küldöttgyûlés hivatott megalkotni. Az egyes épületek Részközgyûlései – a magukra vonatkozó részt – kiegészíthetik, ha az nem ellentétes az alapszabállyal, más jogszabállyal.
 7/4.) A Házirendet a lakástulajdonosknak rendelkezésére kell bocsátani és minden lépcsõházban kifüggeszteni.
 7/5.) A Lakásszövetkezet tulajdonában álló, közös hasznosításra szóló épületrészek, helyiségek és területek megfigyelését szolgáló, zárt rendszerû kamerarendszer kiépítésérõl az érintett épületek részközgyûlése kétharmados többséget igénylõ szavazatával dönthet. A kamerarendszer mûködtetése esetén az igazgatóságnak külön szabályzatot kell alkotni az üzemeltetésrõl, a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok kezelésérõl.
 8/1.) A magántulajdonban lévõ lakások, a közösségi tulajdon és az emberi élet biztonságát szolgálja a Tûzrendészeti Szabályzat. Annak betartása és betartatása minden tulajdonos részére kötelezõ.
 8/2. A Tûzrendészeti utasítás részletes kimunkálása - az érvényben lévõ jogszabályok figyelembevételével - az igazgatóság kötelessége.
 8/3.) A Tûzrendészeti utasítást a tulajdonosok rendelkezésére kell bocsátani és a lépcsõházakban kifüggeszteni.
 Az önkormányzati szervek és mûködésük, a tisztségviselõk
 1.) A Lakásszövetkezet önkormányzati szervei:
 a.) Közgyûlés
 b.) Körzeti részközgyûlés
 c.) Épületi részközgyûlés
 d.) Küldöttgyûlés
 e.) Igazgatóság
 f.) Felügyelõbizottság
 g.) Eseti bizottságok
 2.) Közgyûlés
 2/1.) A Lakásszövetkezet legfõbb szerve a Közgyûlés. A Közgyûlés a feladatát közgyûlési és részközgyûlési formában is gyakorolhatja, illetve – kizárólagos jogköröket kivéve - a Küldöttgyûlésre ruházhatja.
 2/2.) A Közgyûlés kizárólagos hatáskörébe tartozik:
 a.) a Lakásszövetkezet egyesülésének, szétválásának, megszünésének elhatározása;
 b.) döntés a szétválással, kiválással kapcsolatos vagyon megosztásáról;
 c.) a küldöttgyûlés hatáskörét szabályozó kérdések.
 2/3.) A Közgyûlés - III.2/2. pontban foglalt kizárólagos hatáskörét kivéve - jogkörét a Küldöttgyûlés hatáskörébe utalja.
 2/4/a.) Kötelezõ a Közgyûlés összehívása, ha azt a tagok legalább 10 %-a, vagy a Felügyelõ bizottság írásban, a napirend, az ok és a közgyûlési határozatra tett javaslat megjelölésével indítványozza. Ha az indítványt az Igazgatóság nem fogadja el, illetve a közgyûlést 45 napon belül nem hívja össze, a Felügyelõbizottság az ezt követõ 30 napon belül köteles összehívni. Amennyiben azt a Felügyelõbizottság elmulasztja az esetben az összehívást kérõ tagok, vagy az általuk megbízott személy jogosult a Közgyûlés összehívására.
 b.) A meghirdetett Közgyûlés napirendjére a tagok 10%-ának indítványára bármely ügyet napirendre lehet tûzni. Az indítványt legkésõbb a Közgyûlés megtartása elõtt 8 nappal kell benyújtani az Igazgatósághoz. Az így kiegészített napirendrõl a tagokat legalább 3 nappal a Közgyûlés elõtt a hirdetõtáblán keresztül értesíteni kell.
 2/5.) A Közgyûlést az Igazgatóság hívja össze, a hatáskörébe tartozó ügyekben és szükség szerint.
 2/6.) A Közgyûlést legalább 15 nappal megelõzõen, írásban vagy hírdetmény útján lehet összehívni. A meghívó vagy hirdetmény 1 példányát az épületben jól látható helyen ki kell függeszteni. Sürgõs esetben 15 napnál rövidebb idõn belül is összehívható a Közgyûlés, Részközgyûlés, de a sürgõsség okát a meghívóban fel kell tüntetni. Sürgõs esetnek minõsül az épületrészek, vagyontárgyak, épületberendezések biztonságát közvetlenül veszélyeztetõ helyzet kialakulása. A sürgõsség esetérõl az Igazgatóság jogosult dönteni.
 2/7.) A közgyûlési meghívónak, vagy hirdetménynek tartalmaznia kell a törvényben és az SZMSZ-ben meghatározott követelményeket.
 2/8.) A Közgyûlés akkor határozatképes, ha azon - az érintett tagok – több mint fele megjelent.
 2/9/a.) Ha a Közgyûlés határozatképtelen 15 napon belüli idõpontban, azonos napirendi pontokkal újabb Közgyûlést (a továbbiakban megismételt Közgyûlés) kell tartani. A megismételt Közgyûlés a megjelent tagok számától függetlenül határozatképes.
 b.) A megismételt Közgyûlés az eredeti idõpont után fél óra múlva megtartható.
 c.) Nem lehet megismételt Közgyûlést tartani a Lakásszövetkezet egyesülése, szétválása és megszünése kapcsán meghozandó döntések esetében, kivéve a kiválással kapcsolatos vagyonmegosztásról hozandó döntéseket.
 d.) A megismételt Közgyûlés csak az eredeti napirendben szereplõ kérdésekben hozhat határozatot.
 2/10.) A Közgyûlés a határozatait a jelenlévõ tagok több mint felének szavazatával, nyílt
 szavazással hozza, kivéve az Alapszabály módosítását, a tisztségviselõk megválasztását és visszahívását, a fel nem osztható vagyon csökkenését, a Lakásszövetkezet megszüntetését.
 2/11.) A Közgyûlésen, Részközgyûlésen lakásonként csak egy-egy szavazatot lehet figyelembe venni.
 2/12.) Ahol egy lakásban több lakásszövetkezeti tag van, kötelesek megállapodni az egységes
 szavazásban. Amennyiben nem tudnak megállapodni az egységes szavazásban az ellentétes szavazatok egymást kizárják, érvénytelenek.
 2/13. A Lakásszövetkezet tagját a Közgyûlésen (Részközgyûlésen) írásbeli meghatalmazás alapján lehet képviselni.
 a.) Nem lehet képviselõ az Igazgatóság és a Felügyelõbizottság elnöke vagy tagja.
 b.) A képviselõ a Közgyûlésen több tag képviseletére is jogosult, de az egy képviselõ által képviselt tagok száma nem haladhatja meg az adott fórum tagjainak 10%-át.
 c.) A meghatalmazást közokirattal vagy teljes bizonyító erejû magánokirattal kell igazolni.
 d.) A meghatalmazás szólhat egyszeri alkalomra, vagy visszavonásig terjedõ idõre.
 e.) A meghatalmazás esetében a jelenléti íven a tulajdonos neve mellett fel kell tüntetni a meghatalmazott nevét.
 f.) A meghatalmazásokat a jegyzõkönyv mellé kell csatolni.
 2/14.) A Közgyûlésen jegyzõkönyvet kell felvenni, amelynek tartalmát – a törvény alapján – az SZMSZ tartalmazza.
 2/15/a.) A jegyzõkönyvet a levezetõ elnök és a jegyzõkönyvvezetõ írja alá, valamint
 közgyûlésen erre megválasztott két lakásszövetkezeti tag hitelesíti.
 b.) A jegyzõkönyvbe bármely tag betekinthet és arról - az Igazgatóság által
 meghatározott másolási költség megfizetésével - másolatot kérhet.
 2/16.) Az Igazgatóságnak a Közgyûlésen meghozott határozatokat valamennyi tag és nem tag
 tulajdonossal írásban, a közgyûlés megtartásától számított 30 napon belül kézbesítés útján közölni kell. A határozatok kézbesítésénél az SZMSZ-ben leírtak szerint kell eljárni.
 2/17.) A Lakásszövetkezet tagsága Közgyûlés, Részközgyûlés összehívása nélkül is szavazhat - írásbeli szavazással - ha a döntés ilyen módon is megvalósítható.
 2/18). Az írásbeli szavazás eljárási szabályai:
 a.) az írásbeli szavazás témájáról, a legfontosabb tényekrõl, adatokról, a várható idõpontjáról és módjáról a hirdetõtáblán keresztül tájékoztatni kell a tagságot;
 b.) a szavazólapon fel kell tüntetni a szavazás témáját, a választási lehetõséget (igen, nem, tartózkodás);
 c.) a szavazásról - III.2/14. pont értelemszerü alkalmazásával - jegyzõkönyvet készít az Igazgatóság és a Felügyelõbizottság egy-egy tagja és egy küldött.
 d.) a szavazás eredményérõl a III./2/17. pontban foglaltak szerint kell eljárni.
 2/19.) Nem lehet írásbeli szavazással dönteni a Közgyûlés kizárólagos hatáskörébe tartozó – III.2/2/a és b.) pontban szereplõ – ügyekrõl, az alapszabály megalkotásáról és módosításáról, a tisztségviselõk megválasztásáról és visszahívásáról, illetve díjazásáról, továbbá az éves beszámolóról és a tárgyévi költségelõírányzatról.
 2/20.) Az írásbeli szavazás részletes szabályait az SZMSZ tartalmazza.
 3. Részközgyûlés
 3/1/a.) A Lakásszövetkezet a Közgyûlést - a tagság nagy számára való tekintettel -
 részközgyûlési formában is mûködtetheti.
 b.) A részközgyûlési körzetesítés az alábbi:
 · Móricz Zsigmond tér 1-3-5.
 · Móricz Zsigmond tér 7-9-11.
 · Móricz Zsigmond tér 14-15.
 · Jókai u. 32-34-36, 41-43-43/a, 45-47.
 · Jókai u. 35-37.
 · Nagy Lajos király u. 8.
 · Nagy Lajos király u. 10.
 3/2.a.) A Közgyûlés hatáskörébe tartozó ügyekben a Részközgyûléseket azonos napirendi pontokkal kell megtartani és a szavazatokat össze kell adni.
 Határozattá a tárgyalt napirendi pont akkor válik, ha a részközgyûléseken megjelentek -
 lakásszövetkezeti szinten az összesített számhoz viszonyítva - a kívánt szavazati többséget elérték.
 b.) Amikor a Részközgyûlések közgyûlési jogkört gyakorolnak és a Közgyûlés
 határozatképtelen – mert a megismételt közgyûlési jog nem érvényesíthetõ –
 a Részközgyûlést csak ott kell újból összehívni, ahol nem volt meg a határozatképesség.
 c.) A Részközgyûlések körzetenkénti vagy épületenkénti szervezésérõl az Igazgatóság jogosult dönteni.
 d.) A körzeti Részközgyûléseket arra alkalmas bérleményben, az épületi Részközgyûléseket a Nagy Lajos király útja 10. számú épület földszinti tanácstermében tartjuk.
 3/3/a.) A körzetenként összehívott részközgyûlések – ha nem kizárólag közgyûlési hatáskörbe
 tartozó ügyekben kerülnek összehívásra – véleményezési és döntési jogkörrel rendelkeznek.
 b.) A körzeti Részközgyûléseket a közgyûlési hatáskörbe tartozó ügyekben, illetve az épületek tulajdonosait egyformán érintõ tárgykörökben, továbbá tájékoztatás, véleménycsere céljából hívják össze.
 3/4/a.) A Részközgyûlésekre a Közgyûlésre vonatkozó szabályokat kell értelemszerüen alkalmazni.
 b.) A körzeti Részközgyûléseket az Igazgatóság szükség szerint, az épületi Részközgyûléseket évente legalább egyszer, illetve szükség szerint köteles összehívni.
 3/5.) Épületi Részközgyûlés hívható össze olyan kérdések eldöntése céljából, melyek kizárólagosan egy-egy épület tagjait érintik.
 Az épületi részközgyûlések hatáskörébe tartozik:
 a.) Az épület pénzügyi elszámolásáról szóló írásos és szóbeli beszámoló elfogadása, a következõ év fenntartási elõirányzatainak jóváhagyása.
 b.) Az Igazgatóság és a Felügyelõbizottság – Küldöttgyûlés elé kerülõ – beszámolójának véleményezése.
 c.) Ötévenként és ciklus közben az épületi küldöttek megválasztása, beszámoltatása és ciklus közbeni visszahívása.
 d.) A magastetõ vagy emeletráépítéshez való hozzájárulás.
 e.) Döntés az épület részleges vagy teljes felújításáról, a költség finanszírozásának elfogadása.
 f.) Lakáselõtakarékosságban való részvétel eldöntése, illetve bankkölcsön felvételében és annak törlesztésében való döntés.
 g.) A Házirend betartásával, kiegészítésével, a társas együttéléssel kapcsolatos ügyekben való állásfoglalás.
 h.) Annak eldöntése, hogy a közös terület takarítását az Igazgatóság önálló alkalmazottal vagy vállalkozóval végeztesse.
 i.) A vízfogyaztás tekintetében az épületi fõmérõ és a lakásokban lévõ almérõk közti különbözet elszámolási módjának eldöntése.
 j.) A távhõszolgáltatási díj légköbméter és hõfogyasztás arányának meghatározása.
 k.) Döntés a hulladékszállítási díj felosztásáról.
 l.) Döntés a pályázatokon való részvételrõl.
 3/6.) Az épületi megismételt Részközgyûlés is hozhat határozatot a saját épületével kapcsolatban, kivéve az emeletráépítést, a lakáselõtakarékosságon túli bankhitel felvételt. Az emeletráépítéshez a – nem megismételt – határozatképes Részközgyûlésen jelenlévõk 2/3-os támogató szavazata szükséges.
 Ha a bankhitel meghaladja az épület éves felújítási díjának ötszörösét, a tagság több mint 50%-os jelenléte vagy meghatalmazása alapján lehet többségi szavazattal dönteni. Ha a bankhitel meghaladja az éves felújítási díj tízszeresét, vagy annál is nagyobb, a tagság legalább 2/3-os támogató döntése szükséges.
 4.) Küldöttgyûlés
 4/1.) Lakásszövetkezetben - az 1992. évi közgyûlési felhatalmazás alapján, a törvénnyel összhangban - Küldöttgyûlés mûködik. A Küldöttgyûlés a Közgyûlés kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyek kivételével minden kérdésben dönthet.
 4/2.a.)Minden 13 lakás után 1-1 küldött választható. A kerekítés szabályait az SZMSZ tartalmazza. Épületi küldött az a szövetkezeti tag lehet, aki erre pályázik, vagy az akit az adott épület tagjai jelölnek, illetve akit ezek hiányában a levezetõ elnök javasol.
 A küldöttek megválasztása épületi Részközgyûléseken, nyílt szavazással, szükség esetén írásbeli szavazás útján, egyszerû szavazattöbbséggel történik. A küldöttek megoszlását lehetõleg épületenként és lépcsõházanként is biztosítani kell. A küldöttek mandátuma öt évre, illetve idõközi választás esetén a ciklus végéig tart.
 b.) A küldöttek száma 30 fõnél kevesebb nem lehet.
 c.) A küldöttek a jogaikat csak személyesen gyakorolhatják.
 d.) A küldöttek a munkájukat társadalmi tevékenységként végzik. Az épületi részközgyûlés viszont – saját költsége terhére – tiszteletdíjban is részesítheti a küldöttet. A küldöttek feladataikat az Alapszabályban és az SZMSZ-ben leírtak alapján és a tagság igényei szerint végzik.
 4/3.) Amennyiben az Igazgatóság és a Felügyelõbizottság tagjai nem küldöttek, szavazati joggal vesznek részt a Küldöttgyûlésen.
 4/4.) A Küldöttgyûlésen a Lakásszövetkezet bármely tagja – tanácskozási joggal – részt vehet.
 4/5.) A Küldöttgyûlést az Igazgatóságnak évente legalább kétszer – tavaszi és õszi idõszakban - össze kell hívni. Ezen kívül akkor is össze kell hívni a Küldöttgyûlést, ha azt a küldöttek legalább 10%-a, vagy a Felügyelõbizottság napirend, ok és határozati javaslat megjelölésével írásban indítványozza.
 4/6.) A Küldöttgyûlés akkor határozatképes, ha a küldöttek több mint fele jelen van, kivéve az Alapszabály módosítást és a fel nem osztható vagyon csökkenését elõidézõ döntést, melyhez a küldöttek 2/3-os jelenléte és a jelenlévõk 2/3-os szavazata szükséges. Határozatképtelenség esetén 30 napon belül újból össze kell hívni, mert a megismételt közgyûlési szabály nem alkalmazható.
 4/7/a.) A Küldöttgyûlés többi eljárási szabályáról a Közgyûlésnél leírtakat értelemszerüen kell
 alkalmazni, beleértve – levélszavazást – is.
 b.) Küldöttgyûlés nélkül – levélszavazással – a II/5/9. pont elsõ öt témájában nem lehet
 4/8.) A Küldöttgyûlésen külön jelenléti ívet kell vezetni a küldöttekrõl és a nem küldött tagokról. Biztosítani kell, hogy csak a szavazati joggal rendelkezõk szavazzanak.
 4/9.) A Küldöttgyûlés hatáskörébe tartozik:
 b.) az Igazgatóság tagjainak, elnökének, Ügyvezetõ-elnökhelyettesének – ha az elnök egyben ügyvezetõi feladatokat is ellát – társadalmi elnökheelyettesének megválasztása és felmentése;
 c.) a Felügyelõbizottság tagjainak és elnökének megválasztása és felmentése;
 d.) a tisztségviselõk díjazásának megállapítása;
 e.) az éves beszámoló, a zárszámadás, az éves költségvelõirányzat és a tagok befizetési kötelezettségeinek meghatározása, hiány esetén pótbefizetés elrendelése;
 f.) irányelvek meghatározása a gazdálkodásra;
 g.) a felújítási alapképzés minimális mértékének megállapítása;
 h.)össz-szövetkezeti felújítási és egyéb kölcsönfelvétel meghatározása;
 i.) biztonsági tartalékképzés és egyéb alap létesítése;
 j.) gazdasági társaság létrehozása és megszüntetése, illetve pénzügyi fedezetének jóváhagyása;
 k.)érdekképviseleti szervbe való belépés, vagy kilépés;
 l.) a tisztségviselõk elleni kártérítési per indításának elhatározása;
 m.) a szövetkezeti ingatlan értékesítésének engedélyezése;
 n.)az ügyvezetõ-elnökhelyettesi, vagy társadalmi elnökhelyettesi tisztség létesítése;
 o.) döntés a fel nem osztható vagyonról.
 p.) a Szervezeti Mûködési Szabályzat (SZMSZ) elfogadása;
 r.) a csõdeljárás iránti kérelem benyújtása, valamint a csõdegyezség jóváhagyásáról szóló döntés meghozatala, kivéve a jogutód nélküli megszûnést.
 4/10.) A Szervezeti-Mûködési Szabályzat (SZMSZ) a választott testületek mûködésének, a tagok jogviszonyának, illetve jogainak és kötelezettségeinek, a Lakásszövetkezet gazdálkodásának, szervezeti átalakulásának, képviseletének és jogszabályokban és az Alapszabályban rögzített elveinek végrehajtását segíti elõ.
 4/11.) A Küldöttgyülés felhatalmazza az Igazgatóságot, hogy a Lakásszövetkezet mûködéséhez, vállalkozási tevékenységéhez szükséges belsõ szabályokat – a jogszabályi elõírásoknak megfelelõen – megalkossa.
 E szabályzatok témái:
 a.) A számvitelrõl szóló (2000. évi C.) törvényben és a kapcsolódó pénzügyi-számviteli tartalmú szabályzatok által elõírt hely adaptálások.
 b.) Az iratkezelési szabályzat (az 1995. évi CXVI. Törvény alapján)
 c.) A kockázatértékelési szabályzat (az 1993. évi XCIII. törvény 54.§ (2) bekezdése alapján)
 d.) Egyéb a Lakásszövetkezet jogszerû mûködéséhez szükséges szabályzatok megalkotását (pl: iratkezelési szabályzat) A Küldöttgyûlés az Igazgatóságra ruházza.
 5. Igazgatóság
 5/1. A Lakásszövetkezetben 4 tagú Igazgatóság mûködik. Tevékenységéért a Küldöttgyûlésnek felelõs.
 5/2. Az elnök az Igazgatóságnak és egyben a Lakásszövetkezetnek is elnöke.
 A Küldöttgyûlés választja az igazgatóságot: az elnököt, az ügyvezetõ elnökhelyettest vagy társadalmi elnökhelyettest és az Igazgatóság többi (3) tagját.
 5/2/a.)Az Elnök választott tisztségviselõként a munkaszervezet vezetõje és az operatív feladatok irányítója is, az Alapszabályban szereplõ ügyvezetõ elnökhelyettesi feladatok vonatkoznak rá.
 Az Alapszabály III/4/9/b. pontja értelmében, ha az elnök egyben az ügyvezetõi feladatokat is ellátja, társadalmi elnökhelyettes választható.
 Az Igazgatóság tagjai: Moró Erika elnök jv. kezdete: 2017. május 22., jv. vége: 2022. május 22., További Igazgatósági tagok:
 Dr. Csekõné Kádas Klára társadalmi elnökhelyettes jv. kezdete: 2017. május 22., jv. vége: 2022. május 22., Klepach Ottmárné jv. kezdete: 2017. május 22., jv. vége: 2022. május 22., Szuhanyik Ildikó jv. kezdete: 2017. május 22., jv. vége: 2022. május 22.
 5/3/a.) Az Igazgatóság legalább negyedévente és szükség szerint ülésezik. Az Igazgatóságösszehívásáért az elnök vagy az ügyvezetõ elnökhelyettes felelõs
 b.) Az Igazgatóságot össze kell hívni, ha bármely tagja, vagy a Felügyelõbizottság elnöke kellõ indokkal - kezdeményezi.
 c.) Az Igazgatóság a két ülés között is hozhat - halasztást nem tûrõ ügyekben - döntést,
 de azt a soros ülésen jegyzõlöünyvbe kell foglalni.
 d.) Az Igazgatóság legalább háromhavonta köteles a Lakásszövetkezet vagyoni helyzetérõl a Felügyelõbizottság részére jelentést készíteni.
 5/4.) Az Igazgatóság a Lakásszövetkezet operatív vezetõ testülete. Irányítja és ellenõrzi a Lakásszövetkezet gazdálkodását. A Közgyûlés, a Részközgyûlések, a Küldöttgyûlés határozatainak megfelelõen irányítja a Lakásszövetkezetet.
 5/5.) Az Igazgatóság hatáskörébe utalt kérdésen túl dönt minden olyan ügyben, amely nem tartozik a Lakásszövetkezet más szerveinek hatáskörébe.
 5/6.) Az Igazgatóság hatásköre:
 a.) összehívja a Közgyûlést, a Küldöttgyûlést, a Részközgyûléseket, elõkészíti e fórumok elé kerülõ beszámolókat és határozati javaslatokat.
 b.) évente beszámol a Küldöttgyûlésnek a tevékenységrõl, a szövetkezeti vagyoni és pénzügyi helyzetérõl, a vállalkozásokról, elõterjeszti a zárszámadást és a költségvetés fõbb elõirányzatait;
 c.) dönt a Lakásszövetkezet belsõ életével, gazdálkodásával, vagyon-nyilvántartásával, pénzkezelésével, számviteli rendjével és ügykezelésével összefüggõ szabályok megalkotásáról;
 d.) gondoskodik a közgyûlési, küldöttgyûlési, részközgyûlési határozatok végrehajtásáról;
 e.) meghatározza a tartalékalap felhasználásának módját, formáját és keretét;
 f.) dönt a központi igazgatási költségfelosztás elvérõl;
 g.) határoz - a küldöttgyûlés irányelvei alapján - a szövetkezeti tulajdonú helyiségek, eszközök hasznosítéséról, bérbeadásáról, kivéve az ingatlanok értékesítését;
 h.)gondoskodik a szövetkezeti tulajdon és vagyon biztosításáról;
 i.) az elnökön, illetve ügyvezetõ elnökhelyettesen keresztül irányítja a lakásszövetkezet vállalkozásait;
 j.) meghatározza a tisztségviselõk munkakörén túli megbízásait és azok díjazását a Felügyelõbizottság elnökének egyetértésével;
 k.) évente ellenõrzi a lakóházak állapotát;
 l.) elõkészíti és elbírálja a pályázatokat;
 m.) figyelemmel kiséri és segíti a Lakásszövetkezet elnökének, illetve ügyvezetõ elnökhelyettesének munkáját;
 n.) belsõ ellenõrzés céljából – szükség szerint – külsõ szakembereket is alkalmazhat;
 o.) kialakítja a munkaszervezetet, melyet az elnökön, illetve az ügyvezetõ elnökhelyettesen keresztül irányít;
 p.) kimunkálja az elnök és az ügyvezetõ elnökhelyettes közti munka- és felelõsségmegosztást;
 q.) dönt az alkalmazottak szociális és egyéb juttatásokban való részesítésérõl.
 5/7.) Az Igazgatóság akkor határozatképes, ha tagjainak 2/3-a jelen van, döntéseit nyílt szavazással, szótöbbséggel hozza. Ha a többség igényli, titkos szavazás is elrendelhetõ.
 5/8.) Az egyes épületeket érintõ döntések meghozatala elõtt az Igazgatóság köteles az érintett épület véleményét – a küldöttek útján – kikérni.
 5/9.) Az Igazgatóság köteles a tagok lakásszövetkezetre, a tagok jogaira és kötelezettségeire vonatkozó írásbeli megkeresésre, illetve az abban felvetett kérdésekre – a kézhezvételtõl számított – 30 napon belül írásban válaszolni.
 5/10/a.) Az Igazgatóság a tag és nem tag tulajdonában álló lakást érintõ tulajdonosváltozás esetén – kérésére – köteles írásban nyilatkozatot adni a költségtartozásról, a hátralék összegérõl.
 5/10/b.) Az eladónak a lakás per-, teher-, és igénymentességérõl tett szavatossági nyilatkozata a költségtartozás alól történõ mentesség szavatolására kiterjed akkor is, ha a szerzõdés megkötése során a tartozásról nem kéri az igazgatóság a III/6/10/a.) pontban szereplõ nyilatkozatot.
 6. Felügyelõbizottság
 6/1/a.) A Lakásszövetkezetben 3 fõs Felügyelõbizottság mûködik. A Felügyelõbizottság elnökét és tagjait a Küldöttgyûlés választja.
 Kiss György elnök jv. kezdete: 2017.május 22., jv. vége: 2022. május 22.,
 Jolántai Béla jv. kezdete: 2017. május 22., jv. vége: 2022. május 22.,
 Hodnik Ildikó jv. kezdete: 2017. május 22., jv. vége: 2022. május 22.
 b.) A Felügyelõbizottság akkor határozatképes, ha a tagok 2/3-a jelen van. Döntéseit szótöbbséggel hozza.
 c.) A Felügyelõbizottság alapvetõ feladata a lakástulajdonosok érdekeinek, közös vagyonnak, a törvényességnek a védelme, illetve a tagi ellenõrzés biztosítása. A tagok
 érdekében a Lakásszövetkezet egész tevékenységére kiterjedõ, folyamatos ellenõrzést
 d.) Munkájáról évente köteles beszámolni a Küldöttgyûlésnek.
 e.) Meghatározza a testület tevékenységével kapcsolatos szabályokat.
 6/2.) A Felügyelõbizottság hatásköre:
 a.) a Lakásszövetkezet mûködésével és gazdálkodásával kapcsolatban bármely ügyet vizsgálhat, az iratokba betekinthet;
 b.) felvilágosítást kérhet a lakásszövetkezet tisztségviselõitõl, alkalmazottaitól, a tagoktól,
 a nem tag tulajdonosoktól, akik a felvilágosításra vonatkozó kérését nem tagadhatják meg;
 c.) felhívhatja az Igazgatóság figyelmét, hogy a jogszabálynak és az alapszabálynak, a
 testületi határozatoknak megfelelõen járjon el;
 d.) indítványozhatja a Közgyûlésnek, vagy a Küldöttgyûlésnek az Igazgatóság egészének,
 vagy az egyes tagjainak felmentését, vagy felelõsségre vonását, továbbá a Küldöttgyûlés, a Részközgyûlés összehívását;
 e.) összehívhatja a Közgyûlést, a Küldöttgyûlést, a Részközgyûlést, ha az Igazgatóság nem
 tesz eleget az erre vonatkozó kötelességének;
 f.) véleményezi az éves küldöttgyûlési, részközgyûlési beszámolókat - mely nélkül nem
 hozható érvényes határozat;
 g.) véleményét nyilváníthat a Közgyûlés, Küldöttgyûlés, Részközgyûlések elé kerülõ
 bármely beszámolóról, elõterjesztésrõl;
 h.) javaslatot tesz a Küldöttgyûlésnek a Lakásszövetkezet elnöke és ügyvezetõ- elnökhelyettese munkabérére és/vagy díjazására, valamint a felügyelõbizottsági és igazgatósági tagok éves tiszteletdíjára. A szövetkezet elnökének, illetve ügyvezetõ-elnökhelyettesének véleményét kikérve javaslatot tesz a többi tisztségviselõ tiszteletdíjának megállapítására;
 i.) elnöke és tagjai – tanácskozási joggal – részt vezhetnek az Igazgatóság és bármely testület ülésén;
 j.) szükség esetén foglalkozik a Lakásszövetkezeten belüli jogsértésekkel, érdeksérelmekkel, tagsági és alkalmazotti jogviták egyeztetésével.
 6/3.) A tagság észrevétellel, panasszal fordulhat a Felügyelõbizottsághoz, mely köteles azokat kivizsgálni és arról a tagnak tájékoztatást adni.
 6/4.) A Felügyelõbizottság javaslatait, indítváfnyait az igazgatóság köteles 60 napon belül megvizsgálni és azokban állást foglalni.
 6/5.) Az ellenõrzésre jogosult állami szervek az ellenõrzés megkezdésérõl kötelesek a Felügyelõbizottságot értesíteni és a közremûködését lehetõvé tenni. Ennek elmulasztása esetében az elnök köteles az állami szervek figyelmét felhívni a törvényi kötelezettségükre.
 7. Tisztségviselõk
 7/1.) A Lakásszövetkezet tisztségviselõi:
 a.) az Igazgatóság elnöke, ügyvezetõ-elnökhelyettese vagy elnökhelyettese és tagjai;
 b.) a Felügyelõbizottság elnöke és tagjai;
 7/2.a.) A tisztségviselõket a Küldöttgyûlés titkos szavazással 5 évre választja, illetve titkos szavazással dönt a felmentésükrõl. A Küldöttgyûlés külön választja az Igzgatóság elnökét és ügyvezetõ elnökhelyettesét – ha az elnök egyben ügyvezetõ is – társadalmi elnökhelyettesét, illetve a Felügyelõbizottság elnökét, amit a szavazólapon külön fel kell tüntetni. Megválasztása esetén automatikusan tagja lesz az Igazgatóságnak az elnök és az ügyvezetõ elnökhelyettes, vagy elnökhelyettes illetve a Felügyelõbizottságnak a felügyelõbizottsági elnök.
 b.) A tisztségviselõk csak szövetkezet tagjai közül válaszhatóak. Ez alól a Küldöttgyûlés kétharmados határozattal adhat felmentést.
 c.) A Lakásszövetkezet elnöke rendelkezzen legalább középfokú – ha az ügyvezetõi teendõket is ellátja - az ügyvezetõ elnökhelyettessel egyenrangú felsõfokú iskolai végzettséggel és ötéves vezetõi gyakorlattal. Az elnöki és ügyvezetõ-elnökhelyettesi tisztségre az Igazgatóság pályázatot írhat ki.
 A Felügyelõbizottságba - lehetõség szerint – közgazdasági, számviteli képesítéssel rendelezõ tagot is szükséges választani.
 d.) A tisztségviselõk kötelességeik megszegésével a Lakásszövetkezetnek okozott kárért a polgári jog szabályai szerint egyetemlegesen felelõsek, még akkor is, ha a szövetkezettel munkaviszonyban állnak. Nem terheli felelõsség azt a tisztségviselõt, aki a határozat ellen szavazott, vagy az intézkedés ellen tiltakozott és tiltakozását a Felügyelõbizottságnak – írásban – bejelentette.
 A tisztségviselõk kártérítésére kötelezése a bíróság hatáskörébe tartozik.
 e.) A tisztségviselõk megbízásukat általában társadalmi munkában látják el, de a Küldöttgyûlés - a végzett munka arányában - tiszteletdíjban részesítheti õket.
 f.) Az elnök, ügyvezetõ-elnökhelyettes vagy elnökhelyettes és a felügyelõbizottsági elnök lemondása esetén tisztségviselõi mandátuma is megszünik.
 7/3.) Nem lehet tisztségviselõ:
 a.) akit a bíróság cselekvõképességet korlátozó, vagy kizáró gondnokság alá helyezett;
 b.) aki büntetett elõéletû;
 c.) akit valamely foglalkozástól bírói itélettel eltiltottak és a megjelölt tevékenységet
 folytat a Lakásszövetkezetben;
 d.) az Alapszabályban elõírt követelményeknek nem felel meg;
 e.) aki a gazdasági társaságokról szóló törvény alapján vezetõ tisztségviselõ nem lehet;
 f.) akit köztartozás terhel;
 g.) aki a Lakásszövetkezetnél folytatott tevékenységével összefüggésben keletkezett, jogerõsen megállapított fizetési kötelezettségének nem tett eleget.
 7/4.) A Lakásszövetkezet Igazgatóságának elnöke és tagjai nem választhatók meg a Felügyelõbizottság tagjának.
 7/5.) A Ptk. szerint közeli hozzátartozók és élettársak nem lehetnek ugyanannak a Lakásszövetkezetnek tisztségviselõi, továbbá összeférhetetlen, ha a pénz- és anyagkezeléssel megbízott személy és felettese a törvény hatálya alá esik.
 7/5/A.)
 A/1.) Azt a tényt, hogy a 8/3/b. és c. pontokban meghatározott kizáró ok nem áll fenn:
 a.) a tisztségviselõi megbízés elfogadását megelõzõen az e jogviszonyt tisztségviselõként létesíteni szándékozó személy,
 b.) a tisztségviselõ – megbízatásának idõtartama alatt – a közgyûlés (küldöttgyûlés) írásbeli felhívására 15 napon belül, ha nem lehetséges, haladéktalanul az Igazgatóságnak hatósági bizonyítvánnyal igazolja.
 A/2.) A hatósági bizonyítványt:
 a.) a tisztségviselõi választás elõtt – a jelölt közremûködésével – a lakásszövetkezet beszerzi és költségét viseli,
 b.) a megbízatás idõtartama alatti gyanú esetében az egyén szerzi be és ha a kizáró ok nem áll fenn, az igazgatási, szolgáltatási díjat a Lakásszövetkezet megtéríti.
 7/5/B.)
 B/1.) A tisztségviselõ a megbízás elfogadását megelõzõen, illetve a megbízatás idõtartama alatt a Közgyûlés (Küldöttgyûlés) felhívására a Lakásszövetkezetnél folytatott tevékenységével összefüggésben a nemleges köztartozásról szóló igazolást – 30 napon belül - az Igazgatóságnak köteles bemutatni.
 B/2.) A B/1.) pontban szereplõ igazolás beszerzésében a választás elõtt – a tisztségviselõ jelölt hozzájárulásával – a Lakásszövetkezet közremûködik. A megválasztott tisztségviselõtõl kért köztartozási igazolást az egyén köteles beszerezni.
 C/1.) A Lakásszövetkezet Igazgatósága a kizáró okok fennállásának megállapítása céljából kezeli a tisztségviselõk személyes adatait, amelyeket a bûnügyi nyilvántartó szerv hatósági bizonyítványa tartalmaz.
 C/2.) A C/1.) pontban szereplõ személyes adatokat az Igazgatóság a tisztségviselõi választás idõpontjáig vagy a tisztségviselõi megbízatás megszûnéséig kezeli.
 7/6.) Az Igazgatóság elnöke, ügyvezetõ elnökhelyettese és tagjai munkaviszonyban állhatnak a lakásszövetkezettel. Ebben az esetben a munkáltatói jogokat a küldöttgyûlés gyakorolja. A munkaviszony létesítésén, a felmentésen és az alapbér megállapításon kivül a többi jogot a Küldöttgyûlés az Igazgatóságra ruházza.
 7/7.) A Jókai Lakásszövetkezet tisztségviselõi más lakásszövetkezetnél tisztséget nem vállalhatnak. Amennyiben a tisztségviselõ(k) ezt a szabályt megszegi(k), köteles(ek) lemondani, illetve a soron következõ Küldöttgyûlésnek vissza kell õt (õket) hívnia.
 Ettõl a határozattól (döntéstõl) a Küldöttgyûlés – ha ez a Lakásszövetkezet érdekeit szolgálja – kétharmados szavazattal eltérhet.
 7/8.) Az elnöki funkció kizárólag választás útján, két formában tölthetõ be:
 a.) az elnök választott tisztségviselõként a munkaszervezet vezetõje, az operatív feladatok intézõje is;
 b.) ha az elnök csak tisztségviselõként mûködik, az ügyvezetõ elnökhelyettes tisztségviselõként fõállásban látja el a Lakásszövetkezet és a munkaszervezet operatív vezetését.
 7/9.) Megszünik a tisztségviselõ megbízása:
 a.) a megbízás idõtartamának lejártával;
 b.) a tisztségviselõ lemondásával;
 c.) a tisztségviselõ halálával;
 d.) a tagsági viszony megszünésével, kivéve, ha a III/8/2/b. pontban foglaltakat
 alkalmazzuk;
 e.) ha a jogszabály szerint összeférhetetlenség merül fel és azt 15 napon belül nem
 szüntetik meg és írásban nem igazolják;
 f.) a Küldöttgyûlés általi felmentéssel.
 7/10.) A megszünt megbizatású tisztségviselõ - az Igazgatóság írásbeli felkérése alapján, az abban meghatározott feladatok végzésével és változatlan díjazás ellenében - köteles az új
 tisztségviselõ megválasztásáig, de legföljebb 90 nap leteltéig ügyvezetõ tisztségviselõként közremûködni a Lakásszövetkezet tevékenységében.
 7/11.) A tisztségviselõválasztás elõkészítésével és lebonyolításával kapcsolatos részleteket az SZMSZ-ben kell meghatározni.
 7/12.) A megszünt és az új tisztségviselõk kötelesek a feladatkörükkel kapcsolatos átadás-átvétel tényét, a szükséges dokumentumokat, illetve a befejezetlen, folyamatban lévõ ügyeket jegyzõkönyvben rögzíteni és átadni. Az átadást-átvételt 30 napon belül a törvényben rögzített módon kell biztosítani.
 8.) Eseti bizottság
 Eseti bizottságot az Igazgatóság és a Küldöttgyûlés hozhat létre egy konkrét feladatra, döntés elõkészítésre (pl. jelölõbizottság).
 1/1.) A Lakásszövetkezet tagja lehet aki:
 a.) Az Alapszabályban meghatározott feltételeknek megfelel.
 b.) A lakás tulajdonosa. Ha a lakás több személy tulajdonában áll, mindegyik tulajdonos kérheti tagként való felvételét, kivéve, ha a tulajdonos kizárásra kerül (IV/3/8.).
 c.) Írásbeli nyilatkozatban az Alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezõen elismeri és vállalja, hogy a Lakásszövetkezet céljainak megfelelõen az elõírt fizetési és más kötelezettségeit teljesíti.
 1/2.) A Lakásszövetkezet tagjai lehetnek természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiséggel nem rendelkezõ gazdasági társaságok.
 1/3.) Külföldi személy akkor lehet a Lakásszövetkezet tagja, ha megszerezte a tulajdonjogot.
 1/4.) A 14. életévét be nem töltött kiskorú és cselekvõképességet kizáró gondnokság alá helyezett 14. életévét betöltött kiskorú nevében törvényes képviselõje kérheti a tagfelvételt.
 A 14. életévet betöltött kiskorú a törvényes képviselõje hozzájárulásával lehet tagja a Lakásszövetkezetnek.
 1/5.) A tagok felvételénél, a tagok jogainak és kötelezettségeinek meghatározásánál az egyenlõ bánásmód követelményét meg kell tartani.
 1/6. Az örökös, a megajándékozott, és a vevõ tagfelvételi kérelme nem utasítható el, ha a IV/1./1.) pontjában szabályozott feltételeknek megfelel.
 1/7.a.) Tagfelvételi kérelmet az Igazgatósághoz kell benyújtani. A tagfelvételrõl az Igazgatóság - a soron következõ ülésén (legfeljebb 3 hónapon belül) - dönt. Döntésérõl a kérelmezõt és a Részközgyûlést tájékoztatni kell.
 b.)A tagsági viszony kezdete - jóváhagyás esetén - a belépési nyilatkozat benyújtási idõpontjával azonos.
 c.) A tagfelvételi kérelem elutasítása esetén a bírósághoz lehet fordulni.
 d.) A Lakásszövetkezet tagjairól az Igazgatóság köteles nyilvántartást vezetni.
 e.) Abban az esetben, ha egy lakásnak, egyéb ingatlannak több tulajdonosa van, kötelesek megegyezni abban, hogy ki jogosult a Lakásszövetkezettel való kapcsolattartásra. Ezen jog elsõsorban azt a tulajdonost illeti – ha törvényi kizáró ok nem áll fenn – aki a lakásban lakik.
 2.) A Lakásszövetkezet által nyújtott szolgáltatásból, vállalkozási bevételbõl csak az a lakás részesülhet, ahol legalább egy lakástulajdonos tagja a szövetkezetnek.
 3/1.) A lakásszövetkezeti tagsági viszony megszünik:
 b.) a tag halálával;
 d.) a lakás, vagy más – tagsági viszonyra jogot adó – tulajdon elidegenítésével;
 e.) a szövetkezet jogutód nélküli megszünésével.
 3/2/a.) A Lakásszövetkezetbõl való kilépés szándékát írásban kell az Igazgatóságnak bejelenteni. A kilépési szándék bejelentése és a tagsági viszony megszûnése között három hónapnak kell eltelnie.
 b.) A Lakásszövetkezetbõl kilépõ egy éven belül nem kérheti az ismételt tagfelvételt.
 3/3.) A Lakásszövetkezet kizárhatja azt a tagot, aki:
 a.) a Lakásszövetkezet érdekét súlyosan sértõ, vagy veszélyeztetõ magatartást tanúsít, vagy
 a tagsági viszonyból eredõ kötelességének nem tesz eleget. A tulajdonos vagy családja,
 illetve bérlõje a lakásban olyan életmódot folytat, amely rendszeresen zavarja a többi lakástulajdonos nyugalmát, vagy rongálja a szövetkezeti tulajdont. b.) Felszólítás ellenére sem teljesíti a jogszabálynak, az Alapszabálynak, a Küldöttgyûlés rendelkezéseinek megfelelõ módon megállapított fenntartási díjra, a véglegesen átadott pénzre, a pótbefizetésre és a hiteltörlesztésre vonatkozó kötelezettségét;
 c.) Ha a tag felszólítás ellenére sem tesz eleget fizetési kötelezettségének, hat hónap elteltével az elnök, illetve az ügyvezetõ elnökhelyettes köteles az Igazgatóságnál a tag kizárását kezdeményezni.
 3/4.) A kizárást megelõzõen írásban kell felszólítani a IV./3/3.) pontot megsértõt, hogy milyen magatartáson változtasson, vagy a fizetési, pótbefizetési kötelezettségének mikorra tegyen eleget, illetve a mulasztás milyen következményeket von mag után.
 3/5.) A Lakásszövetkezetbõl való kizárásra az Igazgatóság jogosult. A kizárást tárgyaló ülésre az illetõ szövetkezeti tagot meg kell hívni. A kizárásról határozatot kell hozni, amelyet a taggal írásban kell közölni. A kizárás ellen bírósághoz lehet fordulni.
 3/6.) A tagsági viszony megszünését kimondó határozat a kézbesítéstõl számított 30 napon belül lép hatályba. A kizárást kimondó határozat bírósági felülvizsgálására indított kereset megindításának nincs halasztó hatálya.
 3/7.) A kizárás a határozat kézhezvételétõl számított 30 napon belül nem szünik meg, ha:
 a.) a határozat késõbbi idõpontot határoz meg;
 b.) a bírósági felülvizsgálatra 60 napon belül keresetet indítottak és a bíróság a kizárást kimondó határozatot megváltoztatja, vagy hatályon kivül helyezi;
 3/8.) A Lakásszövetkezetbõl kizárt személy, vagy a családból más tulajdonos 2 évig nem kérheti tagfelvételét, illetve nem nyerhet tagfelvételt.
 3/9.) Ha a tagsági viszony megszünik a volt lakásszövetkezeti tag a Lakásszövetkezet részére teljesített befizetéseit - a túlfizetés kivételével - a Lakásszövetkezettõl nem követelheti vissza.
 3/10.) Ha a tagsági viszony halál eset miatt szünik meg, az örökössel, ha kilépéssel, vagy kizárással szünik meg a volt taggal 30 napon belül kell elszámolni.
 1/1.) A tag alapvetõ joga, hogy
 a.) részt vegyen a Lakásszövetkezet tevékenységében és személyes közremûködésének,
 vagyoni hozzájárulásának megfelelõen részesedjen a Lakásszövetkezet
 gazdálkodásának eredményeibõl;
 b.) igénybe vegye a Lakásszövetkezet által, a tagok részére biztosított szolgáltatásokat;
 c.) tanácskozási és szavazati joggal részt vegyen a Közgyûlésen, Részközgyûlésen, tanácskozási joggal a Küldöttgyûlésen;
 d.) a Lakásszövetkezetben - a törvényi kizárások hiányában és az Alapszabályban foglalt
 feltételek esetében - tisztséget viseljen;
 e.) a Lakásszövetkezetre vonatkozó kérdésekben tájékoztatást kérjen a tisztségviselõktõl,
 betekintsen az Alapszabályba, a közgyûlési, részközgyûlési és küldöttgyûlési
 jegyzõkönyvekbe, jogaival és kötelezettségeivel kapcsolatos iratokba, továbbá ezekrõl – a költség megtérítése mellett - másolatot kérjen; f.) javasolhatja a rendkívüli Közgyûlés, Részközgyûlés összehívását. Javaslatot tehet a Közgyûlés, Részközgyûlés napirendjére, az épület felújítására, a felújítási munkára vonatkozó árajánlat beszerzésére. A fentiek gyakorlati lebonyolításának módját az SZMSZ tartalmazza. A tulajdonosok 10 %-ának támogatása esetében az Igazgatóság köteles az illetékes fórumot összehívni;
 g.) tisztségviselõi címre pályázzon, vagy más tagot javasoljon.
 2/1.)A tag alapvetõ kötelezettsége, hogy:
 a.) tartsa be és családtagjaival, bérlõivel tartassa be a Lakásszövetkezet Alapszabályát,
 házirendjét, tûzrendészeti utasítását és a szövetkezeti szervek határozatait,
 intézkedéseit;
 b.) minden hónap 15.-ig teljesítse a Lakásszövetkezet részére az elõírt fizetési
 c.) vállalásának megfelelõen vegyen részt a Lakásszövetkezet szerveinek
 tevékenységeében;
 d.) tegye lehetõvé és tûrje, hogy a Lakásszövetkezet tisztségviselõje vagy alkalmazottja
 a Lakásszövetkezet tulajdonában lévõ épületrészekkel, berendezésekkel kapcsolatos ellenõrzések, fenntartási munkák elvégzése céljából - a megállapodott idõpontban, illetve sürgõs esetben azonnal – bejusson;
 e.) a lakásban tervezett építkezéskor a II/5/2.) és II/6.) pont szerint járjon el;
 f.) a Lakásszövetkezet vagyonát védje és óvja.
 2/2.) Amennyiben a fenntartási munkával a Lakásszövetkezet kárt okoz, (V./2/1/d.) azt köteles megtéríteni.
 3/1.) A lakás tulajdonosa 30 napon belül köteles az Igazgatóságnak bejelenteni:
 a.) a lakás tulajdonosának változását, több tulajdonos esetében a II/2./a.) pontban
 szabályozottak szerint kell eljárni;
 b.) a lakcímét, sürgõs esetben elérhetõségét, az ingatlan nyilvántartásban bárki által megtekinthetõ személyes adatait, illetve a nem természetes személy nyilvános adatát;
 c.) a lakást bérlõ, használó (továbbiakban bérlõ) személy(ek) b pontnak megfelelõ adatát;
 d.) a lakásban lakó személyek számát;
 e.) a haszonélvezettel terhelt lakás esetében a haszonélvezõ személy nevét és levelezési címét.
 3/2.) Az V.3/1.) bekezdés c.), és d.) pontjában említett adatok bejelentése akkor kötelezõ, ha közüzemi szolgáltatás (áram-, gáz-, fûtés-, és melegvíz stb.) díja a bérlõt terheli, vagy közüzemi szolgáltatások a lakásban lakók száma szerint kerülnek megállapításra, továbbá a kárelhárítás megelõzése, vagy a kár elhárítása érdekében a többi tulajdonos biztonsága igényli. A tulajdonos köteles a bérlõt tájékoztatni a rá vonatkozó adatbejelentésrõl.
 3/3.) Az V/3/1.) belezdésben szereplõ adatokról az Igazgatóság nyilvántartást vezet. Az adatokról kizárólag a közüzemi szolgáltató, valamint a bíróság részére adható tájékoztatás.
 3/4.) Aki a tulajdonosváltozást 30 napon belül nem jelenti be, úgy tekintendõ, mint aki nem kíván a Lakásszövetkezet tagja lenni, és így a lakás birtokbavételétõl nem részesülhet a tagnak nyújtott kedvezményekbõl, szolgáltatásokból.
 3/5.) Amennyiben a bérlõ felszólítás ellenére nem tesz fizetési kötelezettségének eleget, minden fizetési kötelezettség a lakástulajdonost terheli.
 3/6.) Ha a tag vagy volt tag, illetve a bérlõ, vagy volt bérlõ a tartozását a Lakásszövetkezet, a közüzemi szolgáltató részére kiegyenlítette a tartozással kapcsolatos adatokat haladéktalanul törölni kell.
 4.) A lakástulajdonosok az önkormányzati rendeletben foglaltak szerint tarthatnak kistestü hobbi állatot. Az állattartás részletesebb szabályait a házirend tartalmazza.
 5.) Az Igazgatóság szabálysértési eljárást kezdeményezhet azon tulajdonosok ellen, akik nem tartják be, vagy bérlõjükkel nem tartatják be a Lakásszövetkezet Alapszabályát, házirendjét és a tûzrendészeti utasítását.
 6.) A nem tag tulajdonos jogai és kötelezettségei.
 6/1/a.) Nem tag lakástulajdonos fogalmát akkor használjuk, ha a lakásból egy tulajdonos sem
 tagja a Lakásszövetkezetnek.
 b.) Nem tag az a lakástulajdonos, aki a Lakásszövetkezetbe nem lépett be, kilépett, vagy
 kizárásra került.
 6/2/a.) A nem tag lakástulajdonost megilletik mindazok a jogok és kötelezettségek, melyek a
 tag tulajdonost megilletik, illetve terhelik, kivéve a Lakásszövetkezet által a tagoknak
 nyújtott kedvezményes szolgáltatásokat, a vállalkozások bevételeibõl való részesedést.
 b.) A nem tag tulajdonost nem terhelik a vállalkozással kapcsolatos költségek és
 pótbefizetések.
 6/3.a.) A Közgyûlésen, Részközgyûlésen a nem tag tulajdonos szavazati joggal vehet részt, ahol a lakása fizetési kötelezettségének elõírására és teljesítésére vonatkozó tárgyévi költségvetés és beszámoló szerepel napirneden.
 b.) A nem tag tulajdonos a közgyûlés, részközgyûlés más napirendi pontjával kapcsolatban
 csak akkor rendelkezik szavazati joggal,ha más tulajdonostól erre meghatalmazást kapott.
 c.) A Küldöttgyûlésen csak a személyes ügyeinek tárgyalásakor vehet részt.
 d.) A nem tag tulajdonosok meghivására, számbavételére a szavazatok számlálására a tag
 tulajdonosokra vonatkozó szabályok az irányadóak.
 1/1.) A Lakásszövetkezet tevékenységének pénzügyi forrását a tag és nem tag tulajdonosok
 fenntartással (üzemeltetés, karbantartás és felújítás) kapcsolatos befizetései, a vállalkozásokból képzõdõ árbevétel, a vagyona mûködtetése, továbbá egyéb bevétele képezik.
 1/2.) Épület és lakásépítés finanszírozásához – ha saját beruházásban történik – külön küldöttgyûlési határozat szükséges.
 2/1.) Az egyes épületek, azok közös használatot szolgáló területei és helyiségei, illetve a központi vezetékei és berendezései üzemeltetésének, továbbá korszerüsítésének, felújításának költségei az épületben lévõ tulajdonosokat terheli.
 2/2.) A szövetkezeti tulajdonú, önálló albetéttel rendelkezõ – kivéve a fel nem osztható – ingatlanok felújítási költségei olyan mértékben terhelik a Lakásszövetkezet tartalékalapját, illetve az adott épületet, amilyen mértékben részesednek a bérleményi bevételbõl.
 2/3.) A 2/1.) pont alatt szereplõ felújítások egyedi elbírálás alapján, - ha a saját erõforrás nem
 elegendõ - visszapótlási kötelezettséggel a tartalékalapból megelõlegezhetõk.
 Errõl az Igazgatóság jogosult dönteni.
 3/1.) A lakástulajdonosok építéssel, fenntartással kapcsolatos kötelezettségeit épületenként és
 lakásonként külön-külön kell megállapítani és nyilvántartani.
 3/2.) A fenntartási költségek viselésének és felosztásának alapja a lakások – a Földhivatalban nyilvántartott - teljes alapterülete.
 Ettõl eltérni csak abban az esetben lehet, ha:
 a.)A tetõtéri tulajdonos hiteles okirattal igazolja a bruttó és nettó alapterületet. A bruttó és nettó méret közötti különbségre a közös költség 50%-át kell elõírni.
 b.) A költségnemet a jogszabály létszámarányosan határozza meg, illetve a Részközgyûlésnek döntési lehetõsége van.
 c.) Azok a tetõtéri teraszok, melyek az önálló lakásingatlan tartozékai és tulajdonrészei, de annak alapterületébe nem tartoznak, a felújítási alapképzésnél 50%-os alapterületi mértékkel, míg az üzemelésnél számítandók.
 d.) A – nem megismételt – határozatképes épületi Részközgyûlés kétharmados szavazattal a felújítási költségviselésrõl másképp dönt.
 3/3.) Ha a lakóházban olyan nem lakás céljára szolgáló helyiség is van, amely nem a Lakásszövetkezet tulajdonában áll, a fenti költségeknek a helyiségekre esõ részét annak a tulajdonosa viseli.
 3/4.) A fenntartási költség két fõ részbõl áll: a használati díjból (üzemelés) és a véglegesen
 átadott pénzösszegbõl (felújítás). 3/4/1.) A használati (üzemelés, karbantartás) díj fõbb költségelemei: a.) a házfelügyelõ munkabére és járadéka, vagy takaríttatás; b.) a szemétszállítás; ha nem egyéni szerzõdéskötés alapján történik; c.) a szövetkezeti tulajdonban álló épületrészek és berendezések villamosenergia költsége; d.) a vízbekötési fõmérõ és háztartási mérõk összege közti különbözet; e.) a szövetkezeti épületek biztosítása; f.) a szemétledobók és szeméttárolók tisztítása; g.) a rovarírtás; h.) a kéményseprés; i.) a Lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészek, berendezések és felszerelési tárgyak karbantartási, javítási költségei, j.) a fûtési hõérzékelõk adatainak feldolgozása; k.) a központi igazgatás kiadásainak hányada; l.) egyéb - elõre nem látható – szövetkezeti tulajdont érintõ költségek.
 3/5/a.) A véglegesen átadott pénzösszeg (felújítási alap) szolgálja az épületben lévõ
 szövetkezeti tulajdon részleges vagy teljes felújítását.
 b.) A felújításra hitel is felvehetõ, mely törlesztésének költségei az adott épület
 tulajdonosait terhelik.
 c.) A hitelfelvétel részletes eljárási feladatait – az Alapszabály III/3/5 pontján túl – az SZMSZ tartalmazza.
 3/6.) Az üzemelési költségeket érintõ - áremelés mértékének arányában - pótbefizetést az Igazgatóság is elrendelhet.
 3/7.) Azok a tulajdonosok, akik lakásuk bérbeadásával használják a közösségi létesítményeket, esetlegesen növelik a közös költséget, illetve a többi tulajdonos nagyobb alkalmazkodását veszik igénybe az SZMSZ-ben meghatározott hozzájárulást fizetnek. Ezen összeg , hozzájárulás a közös helyiségek használatához, mely az adot épületek bevételét képezik.
 4.) A rezsicsökkentésrõl a jogszabályokban elõírtak szerint kell a tagságot tájékoztatni.
 5/1/a.) A tag, vagy nem tag tulajdonosok a használati díjat, a véglegesen átadott pénzt és – ha van – hiteltörlesztést havi egyenlõ részletekben elõre, a hónap 15. napjáig a szövetkezetnek tartoznak befizetni.
 A 30 napot meghaladó késedelmes fizetés esetén a lejárt részletek után kamat illeti meg a Lakásszövetkezetet, melynek alapját a mindenkori jegybanki alapkamat képezi. A késedelmi kamat 31-60 nap között a jegybanki alapkamat másfélszerese, 61-120 nap között kétszerese, 121 naptól háromszorosa.
 b.) Ha a tag vagy nem tag lakástulajdonos a jogszabályban, az Alapszabályban meghatározottak szerinti fizetési, pótbefizetési kötelezettségének nem tesz eleget, háromhavonta fel kell szólítani, hogy 15 napon belül pótolja hiányosságait, illetve tájékoztatni kell arról, hogy a mulasztás milyen következményeket von maga után.
 A nem fizetés várható következményei:ügyvédi felszólítás, fizetési meghagyás kibocsátása, három hónap után jelzálogjog bejegyeztetés az ingatlanra, végsõ esetben végrehajtás kérése, a hátralékra az Alapszabályban meghatározott késedelmi kamat, az eljárási költségek, az ügyvédi és végrehajtási költség felszámítása, illetve hat hónap után a tagok sorából való kizárás. A kizárás következménye, hogy a Lakásszövetkezet vállakozásaiból származó nyereségbõl nem részesülhet, így magasabb összegû fenntartási költséget kell fizetnie.
 c.) Az egy évnél hosszabb ideje nem fizetõ tag vagy nem tag tulajdonos esetében az Igazgatóság végrehajtást kérhet a bíróságtól.
 d.) Az Igazgatóság megtagadhatja a más által kezdeményezett lakásárverezést ha a jogszabályok szerinti sorrendiség hátrányosan érinti a Lakásszövetkezetet.
 5/2.a.) Annál a tagnál, vagy nem tag lakástulajdonosnál, aki a fenntartási költség befizetésével, a felújításra, korszerûsítésre felvett hitel rá esõ részével legalább három hónapnak megfelelõ hátralékba kerül, az Igazgatóság a lakástulajdon jelzálogjoggal való megterhelését rendeli el, a hátralék megfizetésének biztosítékaként. A jelzálogjog bejegyzésének elrendelése három havonként megismételhetõ. Az Igazgatóság határozatát ügyvéd által készített, vagy általa ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
 b.) Az Igazgatóság határozatát a tag és nem tag tulajdonos részére a jogorvoslati lehetõség
 feltüntetésével kell kézbesíteni.
 c.) Ha a bejegyzés alapjául szolgáló hátralékot kiegyenlítették, az Igazgatóság 8 napon
 belül köteles a jelzálog törléséhez szükséges engedélyt kiadni. Az engedélyt közokiratba vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
 d.) A jelzálog jog bejegyzésével és törlésével kapcsolatos költségek a hátralékos
 tulajdonost terhelik.
 5/3.)A hátralékos felszólításakor a törvény 24/A. paragrafusában foglaltak szerint kell eljárni.
 a.) A hátralékkal rendelkezõ tag vagy nem tag tulajdonos részére- ismert lakóhelyére, vagy levelezési címére – igazoltan postai úton megküldött felszólítást a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni, ha a címzett tulajdonos az átvételt megtagadta.A másodszor megkísérelt és átvétel nélkül „nem kereste” jelzéssel az Igazgatósághoz visszaérkezett felszólítást, a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követõ nyolcadik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni ( kézbesítési vélelem).
 b.) Ha az ismeretlen helyen tartózkodó hátralékos tartózkodási helye ismertté válik, az újabb kézbesítési vélelem akkor áll elõ, ha az a.) pontban foglaltak szerint megkísérelt és eredménytelen a kézbesítés.
 6.) Lakásszövetkezetben az épületekre az egyes lakásokat is magába foglaló tömbbiztosítást
 és felelõsségbiztosítást kell kötni. A lakástulajdonosok önállóan gondoskodnak az ingóságaik biztosításáról.
 7/1/a.) A Lakásszövetkezet vagyonával felel az alaptevékenységbõl eredõ tartozásaiért. Ha a tartozások fedezésére ez nem elegendõ, a Küldöttgyûlés a tulajdonosokat pótbefizetésre kötelezheti.
 b.) Amennyiben az adott épület lakástulajdonosai nem hajlandóak a pótbefizetésre, a Lakásszövetkezet nem köteles a fedezethiányos épület által igénybe vett szolgáltatások díjának kifizetésére.
 7/2.) A Lakásszövetkezetekrõl szóló törvény 46.§ (2) bekezdése alapján a Lakásszövetkezet tevékenységérõl szóló (I/4/2.pont) a TEÁOR 7032,4521,4533,7487,7420 és 6619 és 7012 alatt szereplõ, illetve bármely vállalkozásnak minõsülõ tevékenység folytatásának kockázatára a Lakásszövetkezet 2 millió forint értékü vagyont biztosít elkülönítve, amelyet a pécsi 10901/15/A/84 hrsz.alatt nyilvántartott gépkocsi-tároló testesít meg. Így a Lakásszövetkezet - a fenti tevékenységére vonatkozó - kockázatviselése 2 millió forintig terjed.
 8/1/a.) A Lakásszövetkezet tulajdonát képezõ ingatlanok bérleti díjbevételének az érintett épületek és a Lakásszövetkezet közötti megosztásáról, illetve a vállalkozások eredményének felhasználásáról a zárszámadó Küldöttgyûlés hivatott dönteni.
 b.) Az épületek között az elõzõ év adózott nyereségénél – a tartalékalap rovására – magasabb összeg nem osztható fel.
 8/2/a.) A bérleti díjat terhelõ adók a Lakásszövetkezetet és az épületeket a Küldöttgyûlésen meghatározott százalékos arányban terhelik.
 b.) A VI/8/1. pont alatt nem szereplõ építményadó az egyes épületeket terheli.
 9.) A VI/8/1/a.) és 8/2/a.) pontban foglaltak fontosabb szabályait az SZMSZ határozza meg.
 10.) A Lakásszövetkezet Szociális Alapítványt mûködtet. A kuratórium tagjait a Küldöttgyûlés nyílt szavazással választja. Az alapítvány pénzügyi forrását elsõsorban az adózás utáni nyereség – Küldöttgyûlés által meghatározott – része képezi. A segélyezésrõl az alapítvány kuratóriuma saját hatáskörben dönt.
 11.) A lakásszövetkezeti tag, vagy nem tag tulajdonos a szövetkezetnek okozott kárért polgári jog szabályai szerint tartozik felelõsséggel. A kár megtérítésére való kötelezés a bíróság hatáskörébe tartozik, de a kárt okozó hajlandósága esetén az Igazgatóság közös egyezséget is köthet.
 12.) A Lakásszövetkezet beszámolási, könyvvezetési kötelezettségére a számvitelrõl szóló mindenkori hatályos jogszabályok vonatkoznak.
 13.) A Lakásszövetkezet gazdálkodó tevékenységének és vállalkozási feladatainak ellátására munkaszervezetet mûködtet. Az alkalmazottak munkaviszonyára a Munka Törvénykönyvét, illetve annak rendelkezéseit kell alkalmazni. A munkaszervezet vezetõje az elnök, vagy – ügyvezetõ elnökhelyettesi tisztség létesítése esetében – az ügyvezetõ elnökhelyettes. A munkáltatói jogokat – a küldöttgyûlés hatáskörébe tartozó személyeket kivéve – az elnök, illetve az ügyvezetõ elnökhelyettes gyakorolja.
 A szervezeti átalakulások
 1.) A Lakásszövetkezetek egyesülése
 1/1.) Két vagy több Lakásszövetkezet külön-külön tartott Közgyûlésén szövetkezetenként számolva a jelenlévõ tagok egyszerû szótöbbségével elhatározhatja, hogy új Lakásszövetkezetté egyesül, vagy egyik Lakásszövetkezet a másikba beolvad.
 1/2.) Az egyesülõ Lakásszövetkezetek együttes Közgyûlésén állapítják meg az egyesülés idõpontját, az új Lakásszövetkezet Alapszabályát és megtartják a szükséges választásokat.
 1/3.) Az egyesülés elõkészítésének költségei az abban résztvevõ szövetkezeteket megállapodás szerint vagy egyenlõ mértékben terhelik.
 1/4.) Az egyesülõ lakásszövetkezeteket megilletõ és a terhelõ kötelezettségek az új (befogadó) lakásszövetkezetre szállnak át.
 2.) A Lakásszövetkezet szétválása
 2/1.) A Közgyûlés a jelenlévõ tagok egyszerû szótöbbségével elhatározhatja a Lakásszövetkezet szétválását két vagy több Lakásszövetkezetre. A szétváláshoz két Közgyûlést kell tartani.
 2/2.) A szétválást a Lakásszövetkezet tagjainak legalább 10 %-a írásban kezdeményezheti. A szétválás kezdeményezését követõen az igazgatóság köteles 30 napon belül összehívni a lakásszövetkezet szétválását elõkészítõ Közgyûlést.
 2/3.) A Lakásszövetkezet csak mûszakilag lehatárolható, önálló épületnek, vagy épületcsoportnak megfelelõ Lakásszövetkezetekre válhat szét.
 2/4.) Az elõkészítõ Közgyûlésen a Lakásszövetkezet tagjai nyilatkoznak a szétválási szándékról. Az elõkészítõ Közgyûlést követõen a szétválás befejezéséig újabb szétválási kezdeményezést nem lehet benyújtani.
 2/5.) Az elõkészítõ Közgyûlésen tett, illetve írásban adott nyilatkozatok alapján az Igazgatóság köteles vagyonmérleget és annak alapján vagyonmegosztási javaslatot készíteni.
 2/6.) Az Igazgatóság az elõkészítõ Közgyûlést követõen 60 napon belül újabb Közgyûlést köteles összehívni, amely határoz a szátválásról és a vagyonmegosztásról.
 2/7.) A Lakásszövetkezet a szétválást elhatározó Közgyûlést követõen három napon belül köteles tájékoztatni az ismert hitelezõket a szétválásról, valamint a vagyonmegosztásról szóló közgyûlési határozatról.
 2/8.) A szétválással a Lakásszövetkezet megszûnik, jogai és kötelezettségei az új Lakásszövetkezetekre, mint jogutódokra szállnak át. Ha a kötelezettség a szétválást követõen merül fel, a jogutód Lakásszövetkezetek felelõssége egyetemleges.
 A szétvált Lakásszövetkezet szétválás elõtti kötelezettségeiért a jogutód Lakásszövetkezetek
 - valamennyi hitelezõ hozzájárulásával kötött eltérõ megállapodás hiányában - az egymás közötti vagyonmegosztás arányában felelnek.
 2/9.) A vagyonmérleg és a vagyonmegosztási javaslat elkészítésének módjában az elõkészítõ Közgyûlésen a felek megállapdnak abban, hogy:
 a.) a vagyonmérleg és a vagyonmegosztási javaslat elkészítésének, illetve a szétválással járó egyéb költségeknek a megtérítése a szétválást kezdeményezõ közösséget terheli;
 b.) a várható költséget a szétválást kezdeményezõk letétbe helyezik.
 3.) Kiválás a Lakásszövetkezetbõl
 3/1.) A Lakásszövetkezet mûszakilag elkülönült, egy vagy több lakóépületben lévõ lakások szövetkezeti tag és nem tag tulajdonosai – amennyiben fenntartási (üzemelési, karbantartási, felújítási költségtartozásuk, a Lakásszövetkezetet terhelõ hiteltartozásuk nem áll fenn – együttesen kiválhatnak.
 3/2.) A kiválni szándékozó önálló egység tagjainak összessége kétharmados szótöbbséggel határozhatja el a kiválást. Az e célból tartott Részközgyûlésre a Lakásszövetkezet részközgyûlésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
 3/3.) A kiválással kapcsolatos vagyonmegosztásról a Lakásszövetkezet közgyûlése határoz.
 3/4.) A kiválásra a szétválás vagyonmérleg és vagyonmegosztási szabályokat (VII./2/9.) kell értelemszerüen alkalmazni.
 3/5.) Ha a kiválásra társasháztulajdon alapítása céljából kerül sor, a kiválás feltétele, hogy a kiválni szándékozó önálló egység tagjai és a nem tag tulajdonosai egyhangúlag elfogadják az Alapító okirat tervezetét és benyújtsák a szükséges hatósági engedély iránti kérelmet.
 3/6.) A kiválni szándékozók bejelentése és a vagyonmegosztásról döntõ Közgyûlés (VII.3/3-4) után létrehozandó társasház leendõ tulajdonosai az Alapító okiratot véglegesítik. A kiválás a társasháztulajdon bejegyzésének idõpontjától hatályos.
 3/7.) A létrehozandó társasház alapítására, szervezetére és mûködésére a társasházakról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
 3/8.) A kiváláskor nincs szükség a Közgyûlés hozzájárulásához, azonban a kiválás szándékát tartalmazó nyilatkozatot – a Részközgyûlés határozatának, jegyzõkönyvének, jelenléti ívének és a meghatalmazásának másolatban történõ megküldésével – az Igazgatóság részére írásban be kell jelenteni. Az írásbeli bejelentést és nyilatkozatot, legkésõbb a kiválást megelõzõ 90 napig kell az Igazgatósághoz beküldeni.
 3/9.) A Lakásszövetkezetbõl minden negyedév záró napján lehet kiválni. A kiválással kapcsolatos összes költséget a kiválni szándékozó egység tag és nem tag tulajdonosai viselik.
 3/10.) A VII/3/1.,2.,3.,4.,8.,9. pontok rendelkezéseit megfelelõen kell alkalmazni akkor is ha a kiválni szándékozó tulajdonosok nem társasházi tulajdont kivánnak alapítani. Ebben az esetben a vagyonmegosztó Közgyûlés után a szövetkezeti tulajdon társasháztulajdonná való átalakítását bármelyik tulajdonostárs kérelmére a bíróság elrendelheti.
 3/11.) Ha a kiválásra önálló, új Lakásszövetkezet alapítása céljából kerül sor, a kiválás feltétele, hogy a kiválni szándékozó önálló egység tag és nem tag lakástulajdonosainak összessége legalább 2/3-os szótöbbséggel elfogadja a megalakuló Lakásszövetkezet Alapszabályának tervezetét és a benyújtsák a szükséges hatósági engedély iránti kérelmet.
 Az önálló, új Lakásszövetkezet alapítására a lakásszövetkezeti törvény rendelkezéseit kell megfelelõen alkalmazni azzal, hogy a Lakásszövetkezet a cégnyilvántartásba történõ bejegyzéssel jön létre.
 3/12.) Önálló, új Lakásszövetkezet alapítása céljából történõ kiválás esetén a VII/3/8. pont szerinti írásbeli bejelentésre csak a VII/3/11. pontban meghatározott feltételek teljesítését követõen és olyan nyilatkozat megtételével egyidejûleg kerülhet sor, hogy a kiválásra a Lakásszövetkezet cégnyilvántartásába bejegyzésétõl függõen kerül sor.
 4.) A szervezeti átalakulások közös szabályai:
 4/1.) A VII./1 és 2. pontban meghatározott egyesülés, szétválás esetén az új Lakásszövetkezetek az Alapszabályukat módosítják, amelyet a Közgyûlésen történt elfogadástól számított 30 napon belül be kell jelenteni a cégnyilvántartást vezetõ Pécsi Törvényszék Cégbíróságának.
 4/2.) Az egyesülésrõl, szétválásról, illetve vagyonmegosztásról szóló Közgyûlések jegyzõkönyvét a levezetõ elnök, a jegyzõkönyvvezetõ írja alá és a Közgyûlésen erre megválasztott két tag hitelesíti.
 A lakásszövetkezet megszünése
 1.) A lakásszövetkezet megszünik, ha:
 a.) a Lakásszövetkezet összes tagjának részvételével megtartott Közgyûlés egyhangúlag elhatározza a jogutód nélküli megszûnést;
 b). szervezeti átalakulást hajt végre, a kiválás kivételével;
 c.) a cégbíróság megszüntnek nyilvánítja;
 d.) a bíróság felszámolási eljárás során megszünteti;
 2.) Ha a taglétszám hat fõ alá csökken, a Lakásszövetkezet megszünik.
 3.) A Lakásszövetkezet a cégjegyzésbõl való törléssel szûnik meg.
 4.) Ha a Lakásszövetkezet a VIII/1/a.), vagy c.) pontja alapján jogutód nélkül szünik meg végelszámolásnak, vagy felszámolásnak van helye. Ennek alapján a csõdeljárásról, a felszámolási eljárásról, és a végelszámolásról szóló külön törvény rendelkezéseit kell megfelelõen alkalmazni.
 5.) Ha a közgyûlés a végelszámoló személyérõl nem tud határozni, a végelszámolót a cégbíróság rendeli ki.
 6.) A fizetésképtelenség miatti felszámolás megindításának közzététele után új tag nem vehetõ fel.
 7.) A Lakásszövetkezet megszünése esetén a vagyon a - megszünéskor - volt tagok és nem tag tulajdonosok közös tulajdonába kerül, érdekeltségük arányában.
 1.) A Lakásszövetkezetet az Igazgtóság elnöke vagy ügyvezetõ elnökhelyettesi tisztség létesítése esetében az ügyvezetõ elnökhelyettes, illetve a küldöttgyûlés által megválasztott igazgatósági tagok képviselik.
 Más tag vagy alkalmazott a felsorolt tisztségviselõk írásbeli felhatalmazása alapján képviselheti a lakásszövetkezetet.
 2.) Cégjegyzési joggal az elnök, illetve az ügyvezetõ elnökhelyettesi tisztség létesítése esetében az ügyvezetõ elnökhelyettes vagy képviseletre jogosult személyek rendelkeznek. Más tag, vagy alkalmazott cégjegyzésének érvényességéhez két képviseleti jogkörrel rendelkezõ személy együttes aláírása szükséges.
 A törvényességi felügyelet, a határozatok bírósági felülvizsgálata és a kisebbségvédelem
 1.) A Lakásszövetkezet törvényességi felügyeletét a Baranya megyei Törvényszék Cégbírósága látja el.
 2/1./a.) A lakásszövetkezeti tag, a nem tag lakástulajdonos keresettel kérheti a bíróságtól a Lakásszövetkezet szervei által hozott olyan határozat hatályon kívül helyezését, amely jogszabályba, a Lakásszövetkezet Alapszabályába vagy más belsõ szabályzatába ütközik.
 2/1/b.) Ha a Közgyûlés, Részközgyûlés határozata a kisebbség jogos érdekeinek sérelmével jár, bármely tag, vagy nem tag tulajdonos keresettel kérheti a bíróságtól a határozat hatályon kívül helyezését.
 2/2.) A jogsértõ határozat felülvizsgálatára irányuló keresetet – a hgatározat közlésétõl számított 60 nap alatt – a lakásszövetkezet ellen kell megindítani. A kereset indításnak halasztó hatálya nincs, kivéve, ha a bíróság a határozat végrehajtását felfüggeszti.
 2/3/a.) Ha a Közgyûlés elvetette, vagy nem bocsátotta határozathozatalra azt az indítványt, amely szerint az utolsó beszámolót, illetve az utólsó két évben az ügyvezetés tevékenységével kapcsolatos valamely gazdasági eseményt vagy kötelezettségvállalást ezzel külön megbízandó könyvvizsgáló vizsgálja meg, ezt a vizsgálatot a szavazati jogok legalább 5%-ával rendelkezõ lakásszövetkezeti tagoknak a Közgyûléstõl számított 30 napos jogvesztõ határidõn belül benyújtott kérelmére a nyilvántartó hatóság a Lakásszövetkezet költségére köteles elrendelni és könyvvizsgálót kirendelni.
 b.) A kérelem teljesítését a nyilvántartó bíróság megtagadhatja, ha a kérelmet elõterjesztõ tagok kisebbségi jogukkal visszaélne.
 c.) A vizsgálat költségeit a Lakásszövetkezet elõlegezi és viseli. A Lakásszövetkezet a költségeket abban az esetben háríthatja át a vizsgálatot indítványozó lakásszövetkezeti tagokra, ha ezt a vizsgálatot nyilvánvalóan alaptalanul kezdeményezték.
 2/4.) Ha a Közgyûlés elvetette vagy nem bocsátotta határozathozatalra azt az indítványt, hogy a Lakásszövetkezet valamely tagja vagy vezetõ tisztségviselõje ellen támasztható követelését érvényesítse, a követelést a szavazati jogok 5%-ával rendelkezõ tagok a Közgyûléstõl számított 30 napos jogvesztõ határidõn belül a Lakásszövetkezet képviseletében a Lakásszövetkezet javára – bírósági úton – maguk is érvényesíthetik.
 3/a.) A Lakásszövetkezet, illetve a Lakásszövetkezet tagja, nem tag tulajdonosa, ha a polgári jogvitában nem tud megegyezni, igénybe veheti a – külön törvényben szabályozott – permegelõzõ eljárást.
 b.) A szövetkezeti jogvitára a tagok és nem tag tulajdonosok vagy a jogvitában érintett személyek megállapodásában választott bírósági eljárás köthetõ ki. A jogvitának minõsülõ eseteket – a Ptk. alapján – az SZMSZ tartalmazza.
 1.) A Lakásszövetkezet – a maga és tagjai érdekeinek védelme céljából - tagja a Lakásszövetkezetek és Társasházak Baranya megyei Szövetségének, valamint a Lakásszövetkezetek Országos Szövetségének.
 1/1.) A Lakásszövetkezetek és Társasházak Baranya megyei Szövetségébe a Szövetkezetet a Küldöttgyûlés által választott személy képviseli.
 1/2.) A küldött megbízatása érvényét veszti a mandátum lejártával, visszahívással és szövetkezeti tagság megszünésével.
 1/3.) A küldött megválasztása, ötévente történik. Megválasztása vagy visszahívása nyílt, többségi szavazással a Küldöttgyûlésen történik. A küldöttre az igazgatóság tesz javaslatot.
 2.) A Lakásszövetkezet vállalkozásaival összefüggõ érdekképviseleti szervekbe való belépés vagy kilépés ügyében az Igazgatóság dönthet, de arról utólag köteles a Küldöttgyûlést tájékoztatni, jóváhagyását kérni.
 Zárórendelkezés :
 1.) A Lakásszövetkezet 1960. október 4.-i közgyûlésen alakult meg.
 2.) A szövetkezetekrõl szóló 1992. I.számú törvény szellemében való módosítást és átdolgozást a küldöttgyûlés 1992. április 29.-én hagyta jóvá.
 3.) Az alapszabály módosításra került:
 1997. március 26-án,
 2000. március 28-án,
 2002. március 4-én,
 2003. november 21-én,
 2005. november 25-én,
 2008. május 27-én,
 2011. december 2-án,
 2012. május 21-én,
 2013. december 21-én.
 2016. május 19-én.
 4.) A Küldöttgyûlés 2017. május 22-én 35 igen szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta a Lakásszövetkezet Alapszabályának módosítását.
 Pécs, 2017. május 22.
 Záradék: Alulírott dr. Makra Virginia ügyvéd igazolom, hogy jelen egységes szerkezetbe foglalt Alapszabály megfelel a Jókai Lakásszövetkezet létesítõ okirata hatályos tartalmának. Az Alapszabályban a Küldöttgyûlés 8/2/2017. sz. határozata alapján az alábbi pontok módosultak: a III. fejezet 5/1., pontja, új pont a III. fejezet 5/2/a.) pontja.
 7632 Pécs, Nagy Imre út 68.


type: wikipedia

text:
16. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 47. päivä. Vuodesta on jäljellä 318 päivää (karkausvuonna 319 päivää).
 Nimipäivät
 suomalainen kalenteri: Kai
 suomenruotsalainen kalenteri: Kaj
 ortodoksinen kalenteri: Vilkko
 saamenkielinen kalenteri: Gáiju
 vanhemmissa kalentereissa: Honoratus, Julia, Juliaana, Juliana, Julius, Manno
 Tapahtumia
 1899 – Ranskan tasavallan presidentti Félix Faure kuoli virassaan (huhujen mukaan kesken rakastajattarensa Marguerite Steinheilin suorittaman oraaliseksin).
 1918 – Liettua julistautui itsenäiseksi sekä Venäjästä että Saksasta.
 1923 – Howard Carter avasi faarao Tutankhamonin hautakammion ja näki Tutankhamonin sarkofagin.
 1925 – Lauri Kristian Relander valittiin Suomen presidentiksi. Tuolloisen lain mukaan valitsijamiesten kokous pidettiin normaalisti 15. helmikuuta, mutta sen sattuessa sunnuntaiksi, kuten vuosina 1925 ja 1931, päivää myöhemmin.
 1931 – Pehr Evind Svinhufvud valittiin Suomen presidentiksi.
 1936 – Yrjö Väisälä löysi asteroidit 1391 Carelian ja 1454 Kalevalan.
 1937 – Wallace Carothersille myönnettiin patentti nailonista.
 1938 – Yrjö Väisälä löysi asteroidit 1448 Lindbladian ja 1479 Inkerin.
 1944 – Helsingin suurpommitukset: toinen suurpommitusyö.
 1946 – Yhdysvaltain armeija julkaisi lehdistötiedotteen ENIACista, maailman ensimmäisestä elektronisesta yleiskäyttöisestä tietokoneesta.
 1959 – Fidel Castrosta tuli Kuuban pääministeri sen jälkeen, kun presidentti Fulgencio Batista oli syösty vallasta 1. tammikuuta.
 1962 – Pohjanmerellä oli voimakas myrsky ja Suomessa kova lumipyry. Myrskyn nostattamassa tulvassa Hampurissa hukkui yli 300 ihmistä ja tuhannet menettivät kotinsa.
 1978 – Ensimmäinen BBS-järjestelmä otettiin käyttöön Yhdysvalloissa.
 1978 – Suomen markka devalvoitiin kolmannen kerran vajaan vuoden kuluessa, 8 %.
 1983 – Australian kaikkien aikojen eniten uhreja vaatineissa pensaspaloissa kuoli Victoriassa ja Etelä-Australiassa 71 ihmistä.
 1989 – Pan Amin lennon 103 lento-onnettomuustutkijat ilmoittivat, että onnettomuuden syynä oli ollut radionauhuriin kätketty pommi.
 1998 – China Airlinesin Airbus A300-622R syöksyi maahan laskeutumisen yhteydessä Taipeissa, 203 ihmistä sai surmansa, joista kuusi maassa.
 2005 – Kioton ilmastosopimus astui voimaan Venäjän ratifioitua sen.
 Syntyneitä
 1222 – Nichiren, japanilainen buddhalainen munkki (k. 1282)
 1497 – Philipp Schwartzerd (”Philipp Melanchthon”), saksalainen humanisti ja protestanttinen teologi (k. 1560)
 1519 – Gaspard de Coligny, ranskalainen amiraali ja hugenottijohtaja (k. 1572)
 1620 – Fredrik Vilhelm, Brandenburgin vaaliruhtinas 1640–1688 (k. 1688)
 1689 – Johann Elias Ridinger, saksalainen maalari, kuparipiirtäjä, etsaaja, kuvittaja ja kustantaja (k. 1767)
 1807 – Niilo Kustaa Malmberg, suomalainen herännäispappi (k. 1858)
 1812 – Jeremiah Jones Colbath (”Henry Wilson”), Yhdysvaltain varapresidentti (1873–1875) (k. 1875)
 1822 – Francis Galton, brittiläinen tutkimusmatkailija, antropologi ja tilastotieteilijä (Charles Darwinin serkku, keksi eugeniikka-käsitteen ja kyselylomakkeen) (k. 1911)
 1834 – Ernst Haeckel, saksalainen biologi ja filosofi (k. 1919)
 1838 – Ōkuma Shigenobu, Japanin pääministeri (1898 ja 1914–1916) (k. 1922)
 1848 – Hugo de Vries, alankomaalainen kasvi- ja perinnöllisyystieteilijä (k. 1935)
 1878 – Selim Palmgren, suomalainen säveltäjä ja pianisti (k. 1951)
 1884 – Robert J. Flaherty, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja dokumentaristi (k. 1951)
 1893 – Mihail Tuhatševski, neuvostoliittolainen sotilaskomentaja (k. 1937)
 1903 – Edgar Bergen, yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko ja vatsastapuhuja (k. 1978)
 1904 – George F. Kennan, yhdysvaltalainen diplomaatti (Kylmän sodan ajan kommunismin vastaisen patoamispolitiikan kehittäjä) (k. 2005)
 1907 – Eugen Malmstén, suomalainen muusikko, laulaja, orkesterinjohtaja, säveltäjä ja sanoittaja (k. 1993)
 1909 – Richard McDonald, yhdysvaltalainen liikemies (McDonald's-hampurilaisravintolan perustaja) (k. 1998)
 1921 – Hua Guofeng, kiinalainen poliitikko, pääministeri 1976–1980 (k. 2008)
 1924 – Marja Korhonen, suomalainen näyttelijä (k. 2014)
 1926 – John Schlesinger, brittiläinen Oscar-palkittu elokuvaohjaaja (Keskiyön cowboy) (k. 2003)
 1926 – Margot Frank, Anne Frankin vanhempi sisar (k. 1945)
 1935 – Sonny Bono, yhdysvaltalainen lauluntekijä (k. 1998)
 1938 – John Corigliano, yhdysvaltalainen säveltäjä
 1941 – Kim Jong-il, Pohjois-Korean työväenpuolueen pääsihteeri, ("Rakas Johtaja" ja "Suuri Marsalkka") (k. 2011)
 1943 – Pertti Kuismanen, suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija ja rata-autoilija
 1944 – Richard Ford, yhdysvaltalainen kirjailija
 1954 – Iain M. Banks, skotlantilainen tieteiskirjailija (k. 2013)
 1954 – Margaux Hemingway, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli (k. 1996)
 1957 – Levardis Robert Martyn Burton (”LeVar Burton”), yhdysvaltalainen näyttelijä (Star Trek)
 1959 – John McEnroe, yhdysvaltalainen tenniksen pelaaja
 1961 – Harri Koivunen, suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja
 1961 – Andy Taylor, englantilainen muusikko ja tuottaja (Duran Duran, Power Station)
 1964 – José Roberto Gama de Oliveira (”Bebeto”), brasilialainen jalkapalloilija
 1964 – Valentina Jegorova, venäläinen kestävyysjuoksija (olympiavoittaja)
 1966 – Ringa Ropo, suomalainen yleisurheilija
 1969 – Fermín Cacho, espanjalainen juoksija
 1970 – Angelo Peruzzi, italialainen jalkapallomaalivahti
 1970 – Serdar Ortaç, turkkilainen laulaja
 1971 – Tommi Nordberg, suomalainen koripalloilija
 1972 – Sarah Berkeley (”Sarah Clarke”), yhdysvaltalainen näyttelijä
 1973 – Cathy Freeman, australialainen pikajuoksija (olympiavoittaja)
 1974 – Mahershala Ali, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1975 – Nanase Aikawa, japanilainen rockmuusikko
 1976 – Tuomas Sammelvuo, suomalainen lentopalloilija
 1976 – Tōru Niimura (”Kyō”), japanilainen laulaja ja sanoittaja ("Dir en grey")
 1977 – Ian Clarke, irlantilainen ohjelmoija (Freenet-P2P-verkon luoja)
 1978 – Diego Pozo, argentiinalainen jalkapallomaalivahti
 1978 – Tia Hellebaut, belgialainen korkeushyppääjä (olympiavoittaja)
 1979 – Valentino Rossi, italialainen ratamoottoripyöräilijä
 1980 – Tapani Kangas, suomalainen muusikko
 1981 – Jenny Kallur, ruotsalainen juoksija
 1981 – Susanna Kallur, ruotsalainen juoksija
 1983 – Tuomo Ruutu, suomalainen jääkiekkoilija
 1984 – Oussama Mellouli, tunisialainen uimari ja olympiavoittaja
 1988 – Zhang Jike, kiinalainen pöytätennispelaaja
 1989 – Elizabeth Olsen, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1990 – Abel Makkonen Tesfaye (”The Weeknd”), kanadalainen muusikko ja tuottaja
 1995 – Denzel Curry, yhdysvaltalainen räppäri ja laulaja-lauluntekijä
 Kuolleita
 1279 – Alfonso III, Portugalin kuningas (s. 1210)
 1391 – Johannes V Palaiologos, Bysantin keisari (1341–1376) ja (1379–1391) (s. 1332)
 1819 – Honoré IV, Monacon ruhtinas (s. 1758)
 1820 – Georg Carl von Döbeln, ruotsalainen kenraali (s. 1758)
 1899 – Félix Faure, Ranskan presidentti (1895–1899) (s. 1841)
 1907 – Giosuè Carducci, vuoden 1906 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut italialainen runoilija (s. 1835)
 1917 – Octave Mirbeau, ranskalainen kirjailija (s. 1848)
 1932 – Ferdinand Buisson, vuoden 1927 Nobelin rauhanpalkinnon saanut ranskalainen poliitikko (s. 1841)
 1938 – R. A. Wrede, suomalainen oikeustieteen professori ja poliitikko (s. 1851)
 1955 – Johannes Pelin, suomalainen kauppaneuvos (s. 1871)
 1970 – Peyton Rous, vuoden 1966 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen patologi (s. 1879)
 1980 – Erich Hückel, saksalainen fyysikko (s. 1895)
 1990 – Keith Haring, yhdysvaltalainen kuvataiteilija (s. 1958)
 1992 – Angela Carter, brittiläinen kirjailija (s. 1940)
 1992 – Jânio Quadros, Brasilian presidentti 1961 (s. 1917)
 1999 – Björn Afzelius, ruotsalainen laulaja ja kirjailija (s. 1947)
 2000 – Lila Kedrova, venäläissyntyinen näyttelijä (s. 1918)
 2002 – Walter Winterbottom, englantilainen jalkapallovalmentaja (s. 1913)
 2014 – Matti Ruohola, suomalainen näyttelijä (s. 1940)
 2016 – Boutros Boutros-Ghali, egyptiläinen diplomaatti, YK:n pääsihteeri 1992–1996 (s. 1922)
 2017 – Dick Bruna, alankomaalainen kirjailija, kuvittaja ja graafinen suunnittelija (s. 1927)
 2018 – Heli Lääts, virolainen laulaja (s. 1932)
 2019 – Gene Littler, yhdysvaltalainen golfaaja (s. 1930)
 2019 – Peter Sandelin, suomalainen runoilija ja kuvataiteilija (s. 1930)
 2019 – Silvestre Luís Scandián, brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa (s. 1931)
 Katso myös: kalenteri ~ 15. helmikuuta, 17. helmikuuta
 Helmikuu
 -02-16