type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.2.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 59/33
 3. detsembril 2015 esitatud hagi – Othman versus nõukogu
 (Kohtuasi T-711/15)
 (2016/C 059/37)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Hageja: Razan Othman (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)
 Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;
 —
 järelikult mõista Euroopa Liidult välja hüvitis hagejale tekitatud kahju eest summas, mille määrab kohus õiglusest lähtuvalt;
 —
 mõista kohtuastme kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.
 Väited ja peamised argumendid
 Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mille kohaselt on talle tekitatud mittevaraline kahju ehk rikutud tema mainet, mis on otse seotud Euroopa Liidu Nõukogu võetud meetmetega ja mille eest vastutab viimati nimetatu.


text:
 20.11.2010
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 317/13
 Demande de décision préjudicielle présentée par le Legfelsőbb Bíróság (Hongrie) le 28 juillet 2010 — VALE Építési Kft.
 (Affaire C-378/10)
 ()
 2010/C 317/25
 Langue de procédure: le hongrois
 Juridiction de renvoi
 Legfelsőbb Bíróság.
 Parties dans la procédure au principal
 Partie requérante: VALE Építési Kft.
 Questions préjudicielles
 1)
 L’État membre d’accueil doit-il prendre en considération les articles 43 CE et 48 CE lorsqu’une société constituée dans un autre État membre (l’État d’origine) y transfère son siège social, tout en étant radiée — pour ce motif — du registre des sociétés de l’État membre d’origine, que les actionnaires de la société approuvent le nouvel acte constitutif dressé en conformité avec le droit de l’État d’accueil et que la société demande son inscription dans le registre des sociétés de l’État membre d’accueil conformément au droit de celui-ci?
 2)
 Si la première question doit recevoir une réponse affirmative, faut-il interpréter les articles 43 CE et 48 CE en ce sens qu’y est contraire une réglementation ou pratique d’un État membre (d’accueil) qui dénie à une société régulièrement constituée selon le droit d’un autre État membre (d’origine) le droit de transférer son siège social dans l’État d’accueil et d’y continuer son activité selon le droit de cet État?
 3)
 Est-il important, pour répondre à la deuxième question, de tenir compte du motif pour lequel l’État membre d’accueil refuse à la société demanderesse l’inscription au registre, et plus particulièrement
 —
 du fait que la société demanderesse mentionne la société constituée dans l’État membre d’origine, et radiée du registre des sociétés de celui-ci, en tant que prédécesseur en droit dans son acte constitutif reçu dans l’État d’accueil et demande que ledit prédécesseur soit mentionné dans le registre des sociétés de l’État d’accueil comme son propre prédécesseur en droit?
 —
 du point de savoir si, en cas de transformation internationale intracommunautaire, l’État d’accueil a l’obligation de tenir compte, lorsqu’il examine une demande d’enregistrement d’une société, de l’acte de l’État membre d’origine par lequel le fait du transfert du siège social a été consigné dans le registre des sociétés dudit État membre, et, s’il doit en tenir compte, dans quelle mesure?
 4)
 L’État membre d’accueil peut-il examiner une demande d’enregistrement introduite dans cet État par une société réalisant une transformation internationale intracommunautaire en appliquant les règles de son droit interne concernant la transformation des sociétés au niveau national, c’est-à-dire en exigeant de la société que celle-ci réunisse toutes les conditions que son droit interne impose en cas de transformation nationale (par exemple, la préparation d’un bilan et d’un inventaire des actifs), ou bien les articles 43 CE et 48 CE obligent-ils cet État à distinguer la transformation internationale intracommunautaire et la transformation au niveau national, et, si tel est le cas, dans quelle mesure?


type: wikipedia

text:
Ufa (), arī Efe (), ir Baškortostānas galvaspilsēta Krievijas Federācijā. Izvietojusies Urālu priekškalnēs pie Ufas upes ietekas Belajā. Pilsēta ir liels naftas rūpniecības centrs, baškīru kultūras centrs.
 Vēsture
 Dibināta kā Krievijas caristes cietoksnis 1574. gadā Nogaju ordas nocietinājuma Turatau vietā pēc tam, kad tās karaspēks bija ieņēmis Kazaņu.
 Pilsētas tiesības tā ieguva 1586. gadā. No 1802. gada bija guberņas centrs, no 1922. gada — Baškīrijas APSR galvaspilsēta.
 Otrā pasaules kara laikā uz Ufu pārcēla daudzus uzņēmumus no PSRS rietumu daļas. No 1991. gada — Baškortostānas galvaspilsēta.
 Sports
 Jau kopš 1957. gada pilsētā ir bāzēta viena no spēcīgākajām Krievijas hokeja komandām Ufas "Salavat Julajev". Tā spēlē KHL un ir 2008., kā arī 2011. gada Krievijas čempione. Jaunatnes hokeja līgā spēlē arī "Salavat Julajev" jauniešu klubs Ufas "Tolpar".
 Savas mājas spēles "Savalat Julajev" aizvada Ufas arēnā. Pirms tās atklāšanas 2007. gadā, komanda spēlēja Salavata Julajeva Sporta pilī.
 Pilsētā atrodas arī futbola klubs FK Ufa.
 Cilvēki
 Ufā dzimuši:
 Sergejs Dovlatovs, rakstnieks
 Mihails Ņesterovs, gleznotājs
 Zemfira, mūziķe
 Skatīt arī
 Ufas stacija
 Ufas dzelzceļa tilts
 Atsauces
 Ārējās saites


text:
 7.9.2015
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 294/3
 Sentencia del Tribunal de Justicia (Gran Sala) de 1 de julio de 2015 (petición de decisión prejudicial planteada por el Bundesverwaltungsgericht — Alemania) — Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V./Bundesrepublik Deutschland
 (Asunto C-461/13) (1)
 ((Procedimiento prejudicial - Medio ambiente - Política de la Unión Europea en el ámbito del agua - Directiva 2000/60/CE - Artículo 4, apartado 1 - Objetivos medioambientales relativos a las aguas superficiales - Deterioro del estado de una masa de agua superficial - Proyecto de ampliación de una vía navegable - Obligación de los Estados miembros de no autorizar un proyecto que pueda provocar el deterioro del estado de una masa de agua superficial - Criterios determinantes para apreciar la existencia de deterioro del estado de una masa de agua))
 (2015/C 294/04)
 Lengua de procedimiento: alemán
 Órgano jurisdiccional remitente
 Bundesverwaltungsgericht
 Partes en el procedimiento principal
 Demandante: Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V.
 Demandada: Bundesrepublik Deutschland
 En el que interviene: Freie Hansestadt Bremen
 Fallo
 1)
 El artículo 4, apartado 1, letra a), incisos i) a iii), de la Directiva 2000/60/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 23 de octubre de 2000, por la que se establece un marco comunitario de actuación en el ámbito de la política de aguas, ha de interpretarse en el sentido de que los Estados miembros están obligados —sin perjuicio de la posibilidad de que se conceda una excepción— a denegar la autorización de un proyecto concreto si éste puede provocar el deterioro del estado de una masa de agua superficial o si pone en peligro el logro de un buen estado de las aguas superficiales o de un buen potencial ecológico y un buen estado químico de dichas aguas en la fecha prevista por esa Directiva.
 2)
 La expresión «deterioro del estado» de una masa de agua superficial empleada en el artículo 4, apartado 1, letra a), inciso i), de la Directiva 2000/60 debe interpretarse en el sentido de que existe deterioro cuando el estado de al menos uno de los indicadores de calidad conforme al anexo V de dicha Directiva descienda a la clase inferior, aun cuando ese descenso no dé lugar al descenso a una clase inferior de la masa de agua superficial en su conjunto. Sin embargo, si el indicador de calidad afectado conforme a ese anexo V figura ya en la clase más baja, cualquier descenso de dicho indicador constituye un «deterioro del estado» de una masa de agua superficial en el sentido del citado artículo 4, apartado 1, letra a), inciso i).
 (1) DO C 352, de 30.11.2013.


type: legislation

text:
 17.9.2020
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 303/1
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1294
 z 15. septembra 2020
 o mechanizme Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (1) z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013, a najmä na jeho článok 33,
 keďže:
 (1)
 V nariadení (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy sa stanovuje potrebný právny základ pre nákladovo efektívne, transparentné a predvídateľné riadenie energetickej únie a opatrení v oblasti klímy. Cieľom je zabezpečiť dosiahnutie cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, a najmä s cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti.
 (2)
 V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (2) sa zaviedol nový záväzný cieľ, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe predstavoval v roku 2030 v Únii aspoň 32 %.
 (3)
 V záujme dosiahnutia záväzného cieľa Únie, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavoval v roku 2030 aspoň 32 %, musia členské štáty k hrubej konečnej energetickej spotrebe prispieť podielom energie z obnoviteľných zdrojov. Celkový záväzný cieľ Únie je založený na povinnostiach členských štátov začať využívať energiu z obnoviteľných zdrojov aj v odvetví vykurovania, chladenia a dopravy podľa článkov 23 a 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Okrem toho sa v nariadení (EÚ) 2018/1999 stanovuje orientačná trajektória od roku 2021 do roku 2030 pre príspevok každého členského štátu v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a pre cieľ Únie s tromi referenčnými bodmi, ktoré sa majú dosiahnuť v rokoch 2022, 2025 a 2027.
 (4)
 S cieľom umožniť členským štátom a Komisii primerané monitorovanie a včasné nápravné opatrenia by Komisia okrem iného mala posúdiť dosiahnutie referenčných bodov v rokoch 2022, 2025 a 2027 na základe integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku.
 (5)
 Ak Komisia v tejto súvislosti dospeje k záveru, že jeden alebo viaceré z referenčných bodov Únie neboli splnené, členské štáty, ktoré nedosiahli svoj národný referenčný bod, by mali zabezpečiť vykonanie dodatočných opatrení, aby sa v prípade cieľa EÚ v oblasti obnoviteľných zdrojov energie do roku 2030 daný rozdiel odstránil. Jedno z týchto opatrení by mohlo pozostávať z dobrovoľnej finančnej platby do mechanizmu Únie na financovanie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov s cieľom čiastočne alebo úplne odstrániť rozdiely v súvislosti s národnými referenčnými bodmi, pretože energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v zariadeniach financovaných z mechanizmu financovania by sa štatisticky priradila zúčastneným členským štátom, zohľadňujúc ich pomerné platby. Tento mechanizmus by mal členským štátom uľahčiť zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy.
 (6)
 V smernici (EÚ) 2018/2001 sa od Komisie vyžaduje, aby podporovala ambície členských štátov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom podporného rámca, a to aj účinnejším využívaním finančných prostriedkov Únie. Cieľom tejto podpory by malo byť najmä zníženie kapitálových nákladov na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a posilnenie regionálnej spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a tretími krajinami prostredníctvom spoločných projektov, spoločných systémov podpory a otváraním systémov podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov výrobcom nachádzajúcim sa v iných členských štátoch. V tejto súvislosti a s výhradou požiadaviek v článku 5 smernice (EÚ) 2018/2001 sa účasť členského štátu na tomto mechanizme môže považovať za otváranie systémov podpory pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov.
 (7)
 S cieľom podporiť zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii by mal tento mechanizmus prispieť k podpornému rámcu, a to najmä poskytovaním podpory vo forme úverov a grantov.
 (8)
 S cieľom podporiť tento dvojaký cieľ, a to funkciu odstraňovania rozdielov stanovenú nariadením (EÚ) 2018/1999, a podporný rámec stanovený v smernici (EÚ) 2018/2001, sa nariadením (EÚ) 2018/1999 Komisia splnomocňuje, aby prijala vykonávacie akty a stanovila tak potrebné ustanovenia na vytvorenie a fungovanie mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov.
 (9)
 V nariadení (EÚ) 2018/1999 sa stanovuje mechanizmus na získanie zdrojov z platieb členských štátov, finančných prostriedkov Únie alebo z príspevkov súkromného sektora. Takéto zdroje by sa mali účtovať oddelene a v rámci osobitných zdrojov finančných prostriedkov v rámci rozpočtovej položky mechanizmu.
 (10)
 Ako sa predpokladá v článku 33 nariadenia 2018/1999, dodatočné platby členských štátov, ktoré by financovali osobitné položky výdavkov, ako je podpora pre nové projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v Únii, by sa mali považovať za vonkajšie pripísané príjmy podľa článku 21 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (3) o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. Komisia by mala zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o implementáciu vonkajších pripísaných príjmov, a to prostredníctvom pravidelného podávania správ členským štátom.
 (11)
 Finančné prostriedky v rámci tohto mechanizmu možno kombinovať s financovaním z iných programov Únie, ak sa tak stanovuje v príslušnom základnom akte a za podmienok, ktoré sú v ňom stanovené.
 (12)
 Koordinácia s nástrojmi a fondmi alebo programami Únie na podporu investícií, ako aj operácie kombinovaného financovania v rámci nástroja Únie na podporu investícií by sa mohli použiť na uľahčenie dosiahnutia cieľov mechanizmu, a to najmä umožnením zníženia kapitálových nákladov v hostiteľských členských štátoch, čím by sa stimulovali investície do projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.
 (13)
 Koordinácia podpory Únie a vnútroštátnej podpory na nové projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov sa môže opierať o dlhodobý harmonogram uverejnený podľa článku 6 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001.
 (14)
 Príspevky zo súkromného sektora môžu zohrávať dôležitú úlohu pri financovaní mechanizmu a podpore využívania projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v rámci tohto mechanizmu. Tieto príspevky by sa mali považovať za doplnok k záväznému cieľu Únie na úrovni aspoň 32 %. Príspevky súkromného sektora tak môžu priniesť pridanú hodnotu a zabezpečiť doplnkovosť projektov. Preto s cieľom zvýšiť transparentnosť takejto doplnkovosti sa môže energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v rámci projektov, ktoré dostávajú podporu z príspevkov súkromného sektora, prepojiť so zelenou značkou Únie, ako sa uvádza v článku 19 ods. 13 smernice (EÚ) 2018/2001, v súlade s taxonómiou udržateľného financovania. S cieľom stimulovať príspevky súkromného sektora môže súkromný subjekt, ktorý prispieva do mechanizmu, požiadať o získanie potvrdenia o pôvode vyrobenej energie, ktorá zodpovedá jeho príspevku, ktoré by mohlo byť vydané na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkom 19 smernice (EÚ) 2018/2001 a s výhradou vnútroštátnych právnych predpisov.
 (15)
 V nariadení (EÚ) 2018/1999 sa okrem iného ustanovuje podpora z mechanizmu vo forme prémií nad rámec trhových cien. Verejná súťaž a ponukové konanie uvedené v článku 33 uvedeného nariadenia sa bude realizovať prostredníctvom finančnej podpory z mechanizmu vo forme grantov.
 (16)
 Mechanizmus by mal poskytnúť primerané finančné zdroje schváleným projektom včas, a to môže zahŕňať vyplatenie investičnej podpory vopred alebo na základe dosiahnutia čiastkových cieľov.
 (17)
 Okrem toho podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 môže tento mechanizmus poskytovať podporu vo forme finančných nástrojov, ako sú pôžičky s nízkym úrokom. S cieľom implementovať tieto finančné nástroje a zároveň zabezpečiť súlad s úsilím o zefektívnenie finančných nástrojov Únie v medziach viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 je vhodné poskytnúť takúto podporu z iných nástrojov alebo programov Únie. Nákladová efektívnosť podpory sa môže zvýšiť kombináciou splatných a nesplatných foriem podpory, napríklad prostredníctvom príspevkov na operácie kombinovaného financovania v rámci nástroja Únie na podporu investícií.
 (18)
 Mechanizmus by mal prideľovať podporu prostredníctvom súťažných výziev na predkladanie návrhov na nové projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, pričom všetky technológie vymedzené ako technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov podľa smernice (EÚ) 2018/2001 by mali byť v rámci mechanizmu financovania oprávnené na podporu. Uskladňovanie energie by mohlo byť oprávnené na podporu z mechanizmu len vtedy, ak sa zavedie v kombinácii s novou kapacitou pre energiu z obnoviteľných zdrojov. Projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podporované mechanizmom by mali byť v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi v oblasti životného prostredia a mali by plne rešpektovať medzinárodné právo.
 (19)
 Komisia by na základe preferencií vyjadrených hostiteľskými a prispievajúcimi členskými štátmi mala byť schopná v súlade s kritériami stanovenými v článku 4 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 obmedziť postupy udeľovania grantov na konkrétne technológie v prípade, ak by otvorenie podpory pre všetkých výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov viedlo k nepriaznivému výsledku, najmä pokiaľ ide o elektrinu.
 (20)
 Komisia môže podľa článku 3 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 a na základe vyjadrení preferencií hostiteľských a prispievajúcich členských štátov organizovať osobitné postupy udeľovania grantov, ktorých cieľom je podporiť malé alebo inovačné projekty vrátane projektov v najvzdialenejších regiónoch a na izolovaných alebo malých ostrovoch, ako súčasť príspevku mechanizmu k podpornému rámcu.
 (21)
 Postup udeľovania grantu v rámci tohto mechanizmu by mal zabezpečiť dostatočnú hospodársku súťaž, aby sa žiadateľom umožnilo odhaliť svoje skutočné náklady a vyhnúť sa koluzívnemu správaniu, minimalizovať transakčné náklady pre Komisiu a žiadateľov a zvýšiť pravdepodobnosť, že úspešný žiadateľ vytvorí nové projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.
 (22)
 V súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 by sa podpora pre projekty financované z dobrovoľných platieb členských štátov, ktoré členský štát určil na odstránenie rozdielu v porovnaní s jeho vnútroštátnou orientačnou trajektóriou, mala prideľovať projektom s najnižšími nákladmi alebo tým, ktoré sa uchádzajú o najnižšiu prémiu. Pre projekty v rámci podpornej funkcie mechanizmu sa môžu stanoviť ďalšie kritériá udeľovania, ako aj kritériá oprávnenosti alebo výberu a medzi ne môže patriť aj vplyv projektov na životné prostredie.
 (23)
 Vyplatenie podpory mechanizmu by malo byť spojené aj s overeným zvýšením kapacít pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetviach elektrickej energie, vykurovania a chladenia alebo dopravy, dosiahnutých projektmi, ktorým boli udelené granty z mechanizmu. Takéto výstupy by mali byť uvedené v dohode o grante a výrazne horšie výsledky v porovnaní s plánovaným zvýšením kapacít (kW) alebo dodávok energie, ako sa stanovuje v dohode o grante, môžu viesť k tomu, že orgán poskytujúci grant využije príslušné ustanovenia upravujúce pozastavenie, ukončenie a zníženie uvedené v nariadení (EÚ, Euratom) 2018/1046.
 (24)
 Mechanizmus by sa mal vykonávať v súlade so zásadami správneho finančného riadenia a výkonnosti stanovenými v nariadení (EÚ, Euratom) 2018/1046. Komisia by mala predovšetkým prijať primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa pri vykonávaní činností financovaných podľa tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie, napríklad prostredníctvom preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam, a to účinnými kontrolami, a v prípade zistenia nezrovnalostí, podvodu alebo porušenia povinností vymáhaním neoprávnene vyplatených súm.
 (25)
 Ak postup udeľovania grantu zlyhá, je vhodné, aby Komisia ponúkla prispievajúcemu členskému štátu možnosť buď získať späť sumu, ktorou prispel, alebo počkať, než Komisia zorganizuje novú výzvu, keďže finančné prostriedky mechanizmu, ktoré sa kvalifikujú ako vonkajšie pripísané príjmy, možno automaticky preniesť. Na tento účel by sa mal zriadiť vhodný účtovný systém. Ak členský štát počká, než Komisia zorganizuje novú výzvu, malo by sa až do zorganizovania novej výzvy zvážiť prijatie dodatočných opatrení v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999.
 (26)
 Ak žiadateľ projekt nezrealizuje a s cieľom ochrániť oprávnené očakávania členských štátov, je vhodné, aby sa členské štáty zúčastňujúce sa na projekte, ktorý žiadateľ nezrealizoval, považovali za také, ktoré prijali dodatočné opatrenia v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o množstvo energie vypočítané a účtované osobitne Komisiou na základe očakávanej výrobnej kapacity, finančného príspevku zaplateného týmto členským štátom a maximálnych cien platných pre výzvu, na ktorej sa tento členský štát zaviazal zúčastniť, za obdobie, počas ktorého by projekt priniesol štatistické výhody podľa článku 27 ods. 2. Tým by nemal byť dotknutý cieľ, aby bol podľa smernice (EÚ) 2018/2001 podiel energie z obnoviteľných zdrojov pre Úniu na rok 2030 aspoň na úrovni 32 %.
 (27)
 Pokiaľ ide o postupy udeľovania grantov, Komisia by mala vykonávať mechanizmus financovania priamo alebo prostredníctvom výkonnej agentúry. V súlade s článkom 69 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 by Komisia mala mať možnosť podľa potreby delegovať na výkonnú agentúru osobitné úlohy týkajúce sa vykonávania, ako je príprava výziev na predkladanie návrhov, postup hodnotenia, zmluvné riadenie grantov a monitorovanie vykonávania projektov. Pokiaľ ide o podporu v akejkoľvek forme stanovenej v nariadení (EÚ, Euratom) 2018/1046 inej ako granty, bude sa vykonávať inými nástrojmi alebo programami Únie, ktorú budú poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu.
 (28)
 Podľa článku 33 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999 si hostiteľské členské štáty ponechajú právo rozhodnúť, či a za akých podmienok umožnia zariadeniam nachádzajúcim sa na ich území získať podporu z mechanizmu. V súlade s uvedeným ustanovením by hostiteľské členské štáty mali mať možnosť vyjadriť preferencie ohľadom výziev na predkladanie návrhov, ktoré má mechanizmus realizovať, pokiaľ súvisia s vykonávaním projektu na ich území vrátane vplyvu projektov na životné prostredie.
 (29)
 Vzhľadom na dvojitý cieľ mechanizmu, ktorým je na jednej strane odstrániť rozdiel v kontexte článku 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a na druhej strane podpora podporného rámca podľa článku 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, by členské štáty mali pri vykonávaní mechanizmu zohrávať dôležitú úlohu.
 (30)
 Energia z obnoviteľných zdrojov každoročne vyrobená v zariadeniach, ktoré získali nesplatnú finančnú podporu z mechanizmu financovania, by sa mala štatisticky prideliť zúčastneným členským štátom spôsobom, ktorý zohľadňuje pomerné finančné príspevky, ako aj rozdelenie štatistických výhod medzi prispievajúce a hostiteľské členské štáty, ako sa stanovuje v konkrétnej výzve na predkladanie návrhov. Štatisticky pridelená energia z obnoviteľných zdrojov by sa mala zahrnúť do výpočtu podielu obnoviteľných zdrojov energie zúčastnených členských štátov podľa článku 7 smernice (EÚ) 2018/2001. Na obdobie medzi podpisom dohody o grante na projekt a začiatkom výroby energie z obnoviteľných zdrojov daného projektu by sa mali zúčastnené členské štáty považovať za také, ktoré prijali dodatočné opatrenia v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o množstvo energie vypočítané na základe očakávanej výrobnej kapacity daného projektu, príslušného finančného príspevku a maximálnych cien platných pre danú výzvu na predkladanie návrhov. Po uplynutí tohto obdobia by sa členské štáty mali považovať za také, ktoré prijali dodatočné opatrenia v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999 pre skutočne vyrobenú energiu. Energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v zariadeniach, ktoré boli financované výlučne z iných zdrojov, ako sú platby členských štátov, by sa nemala štatisticky započítavať do vnútroštátnych príspevkov členských štátov, ale do cieľa Únie, ktorým je aspoň 32 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie do roku 2030.
 (31)
 Prispievajúce, ako aj hostiteľské členské štáty preto majú značnú motiváciu, aby sa do tohto mechanizmu zapojili, a mali by teda z prideľovania štatistických výhod profitovať. Pokiaľ ide o prispievajúce členské štáty, mechanizmus by im mal ponúknuť možnosť získať pridelenie energie z obnoviteľných zdrojov za každé vyplatené euro, využívať výhody úspor nákladov a potenciálu lacnej energie z obnoviteľných zdrojov v rôznych odvetviach v porovnaní s čisto vnútroštátnym zavádzaním obnoviteľných zdrojov energie a profitovať z nízkych transakčných nákladov. Okrem toho by mechanizmus mal uľahčiť dodržiavanie ich základného cieľa na rok 2020 týkajúceho sa obnoviteľných zdrojov energie.
 (32)
 Tento mechanizmus by mal umožniť hostiteľským členským štátom získať viacero výhod, ktoré by mohli byť bez nákladov, profitovať z miestnych investícií a lokálneho vytvárania pracovných miest, zo zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšenej kvality ovzdušia, zmodernizovať svoje národné energetické systémy a znížiť závislosť od dovozu. Hostiteľské členské štáty by okrem toho mali získať štatistické výhody týkajúce sa nákladov, ktoré skutočný projekt vytvára, napríklad náklady na sieť. S cieľom pokryť tieto náklady je opodstatnené, aby hostiteľské členské štáty získali tieto štatistické výhody aj v prípade, že zariadenie bolo financované z iných zdrojov, než sú platby členských štátov.
 (33)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre energetickú úniu zriadeného podľa článku 44 nariadenia (EÚ) 2018/1999,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 KAPITOLA I
 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
 Článok 1
 Predmet úpravy
 Týmto nariadením sa stanovujú ustanovenia potrebné na vykonávanie a fungovanie mechanizmu Únie na financovanie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov (ďalej len „mechanizmus“).
 Článok 2
 Ciele
 1. Týmto mechanizmom sa podporuje zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii.
 2. Na tento účel mechanizmus plní tieto dve funkcie:
 a)
 poskytuje podporu pre nové projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v Únii s cieľom odstrániť rozdiely v orientačnej trajektórii Únie podľa článku 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1999 („funkcia odstraňovania rozdielov“);
 b)
 prispieva k podpornému rámcu podľa článku 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 tak, aby sa podporilo zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii bez ohľadu na rozdiely v porovnaní s orientačnou trajektóriou Únie („podporná funkcia“).
 3. Pokiaľ nie je v tomto nariadení stanovené inak, mechanizmus prideľuje svoje zdroje na podporu zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii v súlade s pravidlami stanovenými v tomto nariadení bez toho, aby rozlišoval medzi dvoma funkciami uvedenými v odseku 2 tohto článku.
 Článok 3
 Vymedzenie pojmov
 Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
 1.
 „mechanizmus“ je mechanizmus Únie na financovanie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov uvedený v článku 33 nariadenia (EÚ) 2018/1999;
 2.
 „funkcie mechanizmu“ sú funkcia odstraňovania rozdielov, ako aj podporná funkcia mechanizmu Únie na financovanie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov;
 3.
 „prispievajúci členský štát“ je členský štát, ktorý uskutočňuje priame platby do mechanizmu podľa článku 33 ods. 1 alebo 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999;
 4.
 „hostiteľský členský štát“ je členský štát, ktorý povoľuje, aby fyzické zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov financované mechanizmom mohli byť nainštalované na jeho území;
 5.
 „zúčastnené členské štáty“ sú prispievajúce aj hostiteľské členské štáty;
 6.
 „realizátor projektu“ je osoba alebo subjekt, ktorý realizuje projekt v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov;
 7.
 „finančné prostriedky Únie“ sú každá forma finančnej podpory zo strany Únie vrátane nástrojov a fondov Únie na podporu investícií alebo programov poskytujúcich finančné nástroje, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú súčasťou rozpočtu Európskej únie;
 8.
 „dobrovoľná finančná platba“ je platba vykonaná členskými štátmi, ktorej funkciou je odstraňovanie rozdielov v súlade s článkom 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1999;
 9.
 „dodatočné platby“ sú platby vykonané priamo členskými štátmi, ktoré majú slúžiť na podporu v súlade s článkom 33 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) 2018/1999;
 10.
 „platba“ je dodatočná platba aj dobrovoľná finančná platba;
 11.
 „koordinácia“ je koordinácia medzi finančným mechanizmom a akýmkoľvek iným únijným alebo vnútroštátnym finančným nástrojom v súlade s článkom 24;
 12.
 „operácia kombinovaného financovania“ je operácia podporovaná z rozpočtu Únie, ktorá kombinuje buď nesplatné a splatné formy podpory alebo splatné formy podpory z rozpočtu Únie so splatnými formami podpory od rozvojových alebo iných verejných finančných inštitúcií, ako aj od komerčných finančných inštitúcií a investorov;
 13.
 „maximálna cena“ je maximálna cena za kWh alebo kW, ktorá sa môže zadať v rámci konkrétnej výzvy a pri prekročení ktorej sú žiadosti vylúčené z postupu udeľovania grantov;
 14.
 „energia z obnoviteľných zdrojov“ má rovnaké vymedzenie ako v článku 2 bode 1 smernice (EÚ) 2018/2001;
 15.
 „dodatočná jednotka“ je vymedzené množstvo výrobnej kapacity (kW) alebo energie vyrobenej (kWh) v súlade s článkom 7 smernice (EÚ) 2018/2001, ktorá sa môže priradiť samotnému vykonávaniu podpory poskytnutej z mechanizmu;
 16.
 „pay-as-bid“ je postup udeľovania grantu, pri ktorom sa žiadateľom poskytne grantová podpora zodpovedajúca cene, ktorú vo svojej žiadosti ponúkli za dodatočnú jednotku;
 17.
 „pay-as-clear“ je postup udeľovania grantu, pri ktorom sa žiadateľom poskytne grantová podpora zodpovedajúca cene určenej za dodatočnú jednotku na základe výsledku postupu udeľovania;
 18.
 „pohyblivá prémia“ je prevádzková podpora vo forme prémie za kWh vypočítaná ako rozdiel medzi priemernou veľkoobchodnou cenou v cenovej oblasti, v ktorej sa zariadenie nachádza, a cenou stanovenou v rámci postupu udeľovania grantu;
 19.
 „pevná prémia“ je prevádzková podpora vo forme prémie za kWh, ktorá sa pripočíta k trhovej cene a ktorej výška sa stanovuje v rámci postupu udeľovania grantu;
 20.
 „investičná podpora“ sú platby z mechanizmu vzťahujúce sa na inštaláciu kapacity v prípade dodatočných jednotiek za kW;
 21.
 „prevádzková podpora“ sú príspevky z mechanizmu, ktoré sa týkajú nepretržitej prevádzky podniku a ktoré sa vyplácajú za dodatočnú jednotku vyrobenej kWh.
 Článok 4
 Zdroje financovania
 1. Podľa článku 33 nariadenia (EÚ) 2018/1999 sa opatrenia v rámci mechanizmu môžu financovať z platieb členských štátov, finančných prostriedkov Únie alebo z príspevkov súkromného sektora.
 2. Tento mechanizmus môže prijímať dobrovoľné platby od členských štátov podľa článku 32 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) 2018/1999 alebo dodatočné platby od členských štátov podľa článku 33 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) 2018/1999.
 3. Mechanizmus môže prijímať rozpočtové príspevky z iných programov Únie v súlade s uplatniteľnými základnými aktmi. Ak sa tak v týchto uplatniteľných základných aktoch stanovuje, tieto príspevky sa použijú v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia, najmä s cieľom prispieť k podpornému rámcu podľa článku 3 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001. Komisia rozhodne, pre ktoré výzvy na predkladanie návrhov sa tieto príspevky použijú.
 4. Tento mechanizmus môže získať príspevky súkromného sektora od akéhokoľvek súkromného subjektu, bez ohľadu na to, či ide o fyzickú alebo právnickú osobu. Súkromný subjekt môže pred poskytnutím svojho príspevku do mechanizmu uviesť, akú výzvu na predloženie návrhov, ktorej je platba je určená, uprednostňuje, alebo aký druh technológie či konečného použitia je ochotný podporiť, bez narušenia hospodárskej súťaže na trhu, a môže požiadať o získanie potvrdení o pôvode, ktoré by sa mohli vydať na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Komisia túto preferenciu môže zohľadniť, nie je však pre ňu záväzná. Súkromný subjekt prispeje do tohto mechanizmu do troch mesiacov od prijatia informácií o konečných prvkoch výzvy na predkladanie návrhov.
 Článok 5
 Vykonávanie a formy financovania
 1. Mechanizmus sa vykonáva priamym riadením v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách alebo nepriamym riadením orgánmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
 2. V súlade s článkom 33 nariadenia (EÚ) 2018/1999 mechanizmus spĺňa ciele stanovené v článku 2 poskytovaním finančných prostriedkov v akejkoľvek forme stanovenej v nariadení (EÚ, Euratom) 2018/1046 vrátane grantov. Takisto sa z neho môžu poskytovať finančné prostriedky vo forme finančných nástrojov v rámci operácií kombinovaného financovania.
 3. Mechanizmus môže plniť svoje ciele stanovené v článku 2 aj pridelením finančnej podpory v koordinácii s inými nástrojmi a programami Únie, ako sa stanovuje v kapitole III.
 Článok 6
 Príspevok mechanizmu do podporného rámca
 1. Tento mechanizmus prispieva do podporného rámca podľa článku 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, okrem iného na účely zníženia kapitálových nákladov na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a zlepšenia regionálnej spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a tretími krajinami. Na tento účel:
 a)
 Komisia môže prideliť finančné zdroje Únie získané podľa článku 4 ods. 3;
 b)
 podpora pridelená z tohto mechanizmu sa môže koordinovať s financovaním z iných vnútroštátnych alebo únijných programov a/alebo nástrojov podľa ustanovení tohto nariadenia.
 2. Keď mechanizmus poskytuje podporu ako súčasť príspevku do podporného rámca, zodpovedajúcim spôsobom sa uplatňujú zásady postupu udeľovania grantov podľa článku 15 ods. 4 a akékoľvek iné príslušné ustanovenia tohto nariadenia.
 KAPITOLA II
 Nesplatná podpora vo forme grantov
 Oddiel I
 Vyjadrenie záujmu členských štátov a postup udeľovania grantov
 Článok 7
 Vyjadrenie záujmu členských štátov
 1. Komisia každý rok vyzve členské štáty, aby vyjadrili svoj záujem o účasť ako prispievajúci a/alebo hostiteľský členský štát v postupe udeľovania grantov, ktorý sa organizuje v rámci mechanizmu, a poskytne členským štátom orientačný harmonogram, kde budú uvedené procedurálne kroky od vyjadrenia záujmu k výzvam na predkladanie návrhov, ako aj informácia o tom, kedy Komisia plánuje zorganizovať ďalšiu výzvu na vyjadrenie záujmu.
 2. Členské štáty, ktoré majú záujem o účasť ako hostiteľský členský štát, a prípadne tretie krajiny v súlade s požiadavkami článku 11 smernice 2018/2001 poskytujú Komisii aspoň tieto informácie:
 a)
 maximálnu celkovú kapacitu alebo maximálne množstvo energie z obnoviteľných zdrojov vyrobené na území hostiteľského členského štátu, ktoré je k dispozícii na projekty podporované z mechanizmu, v prípade potreby aj podľa technológie a roku;
 b)
 uprednostňované technológie alebo odvetvia koncového použitia;
 c)
 maximálnu kapacitu alebo maximálne množstvo energie z obnoviteľných zdrojov vyrobené v rámci projektov, v prípade potreby podľa technológie;
 d)
 prípadné obmedzenia týkajúce sa lokality alebo geografické obmedzenia;
 e)
 požadovaný minimálny podiel štatistických výhod, ktorý sa má prideliť hostiteľskému členskému štátu v súlade s článkom 27, v prípade potreby podľa technológie vrátane odhadu nákladov na integráciu do systému;
 f)
 uvedenie vnútroštátnych regulačných režimov uplatniteľných na realizátorov projektov podľa technológie z hľadiska rozdelenia nákladov siete;
 g)
 akékoľvek iné preferencie alebo obmedzenia vrátane environmentálnych kritérií podložené vysvetlením.
 3. Členské štáty, ktoré majú záujem zúčastniť sa ako prispievajúci členský štát, poskytujú Komisii aspoň tieto informácie:
 a)
 objemy vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov vyjadrené v kWh, ktoré majú v úmysle z mechanizmu podporiť a profitovať z nich, z hľadiska štatistického pridelenia;
 b)
 orientačný maximálny rozpočet na kWh/kW, ktoré sú pripravené vyplatiť na účely svojej štatistickej výhody;
 c)
 maximálny plánovaný finančný príspevok v EUR do mechanizmu financovania za každý postup udeľovania grantov;
 d)
 preferenciu v prípade postupov udeľovania grantov, ktoré sú technologicky neutrálne, zamerané na viacero technológií, na konkrétnu technológiu, konkrétny projekt alebo konečné použitie, v súlade s kritériami stanovenými v článku 4 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001;
 e)
 požadovaný minimálny podiel štatistických výhod, ktoré sa medzi ne majú rozdeliť v súlade s článkom 27, a to prípadne podľa technológie;
 f)
 iné preferencie týkajúce sa ich finančného príspevku vrátane environmentálnych kritérií.
 4. Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (4), Komisia nezverejňuje žiadne informácie, ktoré poskytol členský štát v rámci vyjadrenia záujmu, s výnimkou prípadov, keď to príslušný členský štát výslovne povolil.
 5. Komisia zohľadňuje informácie hostiteľského a prispievajúceho členského štátu podľa tohto článku s cieľom skoncipovať výzvy na predkladanie návrhov, a najmä:
 a)
 ciele výzvy na predkladanie návrhov;
 b)
 formu grantov (investičná alebo prevádzková podpora);
 c)
 množstvo energie z obnoviteľných zdrojov vyrobenej počas obdobia podpory alebo kapacitu (kWh alebo kW), na základe ktorej sa rozhodne o udelení podpory;
 d)
 oprávnené technológie;
 e)
 maximálnu cenu;
 f)
 obmedzenie týkajúce sa lokality, geografické a regulačné obmedzenia a environmentálne kritériá;
 g)
 obdobie realizácie projektov;
 h)
 rozdelenie štatistických výhod medzi prispievajúce a hostiteľské členské štáty;
 i)
 kritériá udeľovania finančnej podpory.
 6. Komisia vypočíta maximálnu cenu uvedenú v odseku 5 tohto článku okrem iného na základe informácií poskytnutých členskými štátmi počas vyjadrenia záujmu, príslušných porovnávacích kritérií, ako sú výsledky minulých výziev, štúdií nákladov a v prípade potreby aj výsledkov modelovania. Pri výpočte sa zohľadnia merné náklady na energiu potrebnú pre technológiu výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa pravidelne upravujú.
 7. Komisia oznámi členským štátom svoj zámer uverejniť výzvu na predkladanie návrhov a predpokladané prvky uvedené v predchádzajúcich dvoch odsekoch pred zverejnením výzvy.
 8. Členské štáty sa k informáciám, ktoré Komisia oznámila podľa predchádzajúceho odseku, môžu vyjadriť. Po preskúmaní týchto pripomienok vzhľadom na ciele mechanizmu Komisia oznámi členským štátom konečné prvky uvedené v odsekoch 5 a 6.
 Článok 8
 Povinné záväzky hostiteľských členských štátov
 1. Hostiteľské členské štáty potvrdia Komisii svoj neodvolateľný a bezpodmienečný záväzok zúčastniť sa na mechanizme s cieľom umožniť zariadeniam nachádzajúcim sa na ich území získať podporu v rámci mechanizmu v súlade s vnútroštátnym regulačným režimom, a to do troch mesiacov od doručenia informácií uvedených v článku 7 ods. 8. Tento záväzok je povinný.
 2. Pokiaľ ide o požiadavky, ktoré musia projekty na ich území spĺňať, aby získali podporu v rámci mechanizmu, hostiteľské členské štáty poskytujú tieto informácie:
 a)
 maximálnu kapacitu na území hostiteľských členských štátov, ktorá je k dispozícii na projekty podporované z mechanizmu, v prípade potreby aj podľa technológie a roku;
 b)
 maximálne množstvo energie z obnoviteľných zdrojov vyrobenej v rámci týchto projektov a prípadné obmedzenia týkajúce sa lokality;
 c)
 vnútroštátny režim vzťahujúci sa na realizátorov projektov, s ohľadom na podporované sieťové náklady;
 d)
 ďalšie relevantné prvky.
 3. Pri koncipovaní postupu udeľovania grantov zohľadní Komisia informácie získané podľa odseku 2 tohto článku.
 4. Hostiteľský členský štát potvrdzujúci svoj záväzok poskytne Komisii potrebnú administratívnu pomoc na vykonávanie mechanizmu, najmä na účely nahlasovania množstva energie z obnoviteľných zdrojov vyrobenej v rámci projektov na území tohto hostiteľského členského štátu, ktorým sa poskytuje nesplatná podpora z mechanizmu.
 5. Ustanovenia tohto článku sa vzťahujú na tretie krajiny, ktoré sa zúčastňujú na mechanizme, a sú hostiteľskými krajinami projektov.
 Článok 9
 Oznamovanie maximálnych cien Komisiou
 Na základe povinných záväzkov hostiteľských členských štátov a s použitím prístupu uvedeného v článku 7 ods. 6 Komisia určí a zúčastneným členským štátom oznámi maximálnu cenu a maximálny dostupný rozpočet v EUR pre každú výzvu na predkladanie návrhov, ako aj informácie o možnostiach pre členský štát v prípade, že výsledok výzvy na predkladanie návrhov je pod úrovňou maximálnej ceny.
 Článok 10
 Povinné záväzky prispievajúcich členských štátov
 Prispievajúce členské štáty potvrdia Komisii svoj neodvolateľný a bezpodmienečný záväzok poskytovať platby do mechanizmu v súvislosti s jednou alebo viacerými výzvami na predkladanie návrhov do troch mesiacov od doručenia oznámenia o maximálnych cenách uvedeného v článku 9. Záväzok prispievajúceho členského štátu je povinný a v súvislosti s príspevkami do mechanizmu zahŕňa aspoň tieto prvky:
 a)
 objem finančného príspevku členského štátu (v EUR) na postup udeľovania grantov alebo výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú členský štát podporí a bude využívať z hľadiska štatistického pridelenia, vyjadrenú v kW alebo kWh, podľa konečnej maximálnej ceny, v kombinácii s maximálnym dostupným rozpočtom v EUR;
 b)
 načasovanie platieb;
 c)
 údaj o tom, či sa platba vykonáva podľa článku 33 ods. 1 alebo ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999;
 d)
 rozdelenie štatistických výhod medzi prispievajúce a hostiteľské členské štáty.
 Článok 11
 Výzva na predkladanie návrhov
 1. Na základe povinných záväzkov hostiteľských členských štátov a prípadne tretích krajín a povinných záväzkov prispievajúcich členských štátov Komisia včas zverejní výzvu alebo výzvy na predkladanie návrhov. Komisia môže súčasne uverejniť viacero výziev alebo v rámci jednej výzvy realizovať viacero postupov udeľovania grantov. Komisia sa takisto môže rozhodnúť, že neuverejní výzvu na predkladanie návrhov, ak záujem vyjadrený prispievajúcimi členskými štátmi a/alebo hostiteľskými členskými štátmi predstavuje objemy, ktoré sú na úspešnú realizáciu výzvy príliš nízke, alebo ak by súvisiace transakčné náklady boli nadmerné, čo sa posúdi pre každú konkrétnu výzvu na predkladanie návrhov.
 2. Výzva na predkladanie návrhov sa uverejní po tom, ako sa platby členských štátov prevedú do rozpočtu Únie.
 Článok 12
 Postup vyhodnotenia
 1. Po overení kritérií oprávnenosti Komisia vyhodnotí predložené návrhy v súlade s postupom stanoveným v článku 200 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.
 2. Granty sa udeľujú najskôr tej žiadosti, ktorá ponúka najnižšiu cenu, a následne v poradí od najnižšej po najvyššiu cenu, s výnimkou prípadov, keď sa uplatňujú iné kritériá udeľovania podľa článku 21.
 Článok 13
 Neúspešný postup udeľovania grantov
 Ak po platbe prispievajúceho členského štátu do mechanizmu sa postup udeľovania nedokončí okrem iného v dôsledku situácie, keď žiadni z vhodných uchádzačov nezareagujú na výzvu na predloženie návrhov, Komisia ponúkne prispievajúcemu členskému štátu možnosť buď získať naspäť sumu, ktorou prispel, alebo ponechať príspevok v mechanizme, aby sa použil v novej výzve na predkladanie návrhov, v prípade ktorej bude musieť členský štát potvrdiť svoj záväzok podľa článku 10.
 Článok 14
 Nevykonanie projektu jeho realizátorom
 1. Ak realizátor projektu nezrealizuje svoj projekt v súlade s výzvou na predkladanie návrhov a s príslušnou dohodou o grante, uplatňujú sa príslušné ustanovenia upravujúce pozastavenie, ukončenie a zníženie v nariadení (EÚ, Euratom) 2018/1046.
 2. Ak podľa odseku 1 projekt neprináša očakávanú výrobnú kapacitu ani očakávaný objem vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov, členským štátom sa pridelia štatistické výhody na základe skutočne poskytnutej kapacity alebo skutočne vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov. V takom prípade sa zúčastnené členské štáty považujú za také, ktoré prijali dodatočné opatrenia v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o množstvo energie vypočítané Komisiou na základe očakávanej výrobnej kapacity, finančného príspevku zaplateného daným členským štátom a maximálnych cien platných pre ponuku, na ktorej sa tento členský štát zaviazal zúčastniť, za obdobie, počas ktorého by projekt priniesol štatistické výhody podľa článku 27 ods. 2.
 ODDIEL II
 Koncepcia postupu udeľovania grantov
 Článok 15
 Zásady postupu udeľovania grantov
 1. Granty sa prideľujú prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov a následného postupu udeľovania grantov.
 2. Ak členský štát prispieva do mechanizmu prostredníctvom dobrovoľnej finančnej platby podľa článku 32 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999, takýto príspevok sa môže prideliť len na projekty vybrané v súvislosti s postupom udeľovania, ktorého jediným kritériom udelenia je najnižšia cena.
 3. Ak členský štát prispieva do mechanizmu prostredníctvom dodatočnej platby v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, takýto príspevok sa môže prideliť na spoločné projekty, spoločné projekty s tretími krajinami, spoločné systémy podpory, projekty malého rozsahu alebo projekty využívajúce inovačné technológie, projekty v najvzdialenejších regiónoch a na izolovaných alebo malých ostrovoch, vypracúvanie projektov na integráciu obnoviteľných zdrojov energie do energetického systému alebo na iné projekty, ktoré prispievajú k podpornému rámcu podľa článku 3 ods. 5 smernice 2018/2001.
 4. Koncepcia postupu udeľovania musí byť v súlade s týmito zásadami:
 a)
 zabezpečiť konkurenciu medzi žiadosťami o grant s cieľom dosiahnuť nákladovo efektívne využívanie energie z obnoviteľných zdrojov;
 b)
 zmierniť finančné riziko pre žiadateľov v rámci rôznych postupov udeľovania grantov;
 c)
 obmedziť transakčné náklady pre žiadateľov a prispievajúce členské štáty.
 Článok 16
 Rozsah pôsobnosti postupu udeľovania grantov
 1. Udelenie podpory vo forme grantov sa vykonáva v súlade s kritériami stanovenými v článku 4 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 prostredníctvom postupov udeľovania grantov, ktoré môžu mať rôzny rozsah pôsobnosti, a to takto:
 a)
 posúdi sa uskutočniteľnosť postupov udeľovania grantov, ktoré sú technologicky neutrálne a v ktorých sú všetky technológie podľa smernice (EÚ) 2018/2001 oprávnené;
 b)
 prípadne sa zváži použitie postupov udeľovania grantov, ktoré sa zameriavajú na viacero technológií a v ktorých sú na vzájomnú konkurenciu oprávnené podľa smernice (EÚ) 2018/2001 len konkrétne technológie;
 c)
 postupy udeľovania grantov, ktoré sa zameriavajú na konkrétne technológie a v ktorých je oprávnená jedna špecifická technológia vymedzená v smernici (EÚ) 2018/2001;
 d)
 postupy udeľovania grantov, ktoré sa zameriavajú na konkrétne projekty, v ktorých navrhovatelia projektov súťažia o vypracovanie vopred určeného projektu, ktorý môže zahŕňať obmedzenia na konkrétnu technológiu a/alebo na konkrétne miesto, ktoré vopred určí hostiteľský členský štát;
 e)
 postupy udeľovania grantov, ktoré sa zameriavajú na konečné použitie, v ktorých sú oprávnené iba projekty zamerané na konkrétne konečné použitie, napríklad na vykurovanie a chladenie alebo dopravu.
 2. O rozsahu pôsobnosti postupu udeľovania grantov rozhodne Komisia, pričom zohľadní preferencie vyjadrené prispievajúcimi a hostiteľskými členskými štátmi, rozvoj trhu s energiou z obnoviteľných zdrojov v Únii a ďalšie relevantné okolnosti.
 3. Postupy udeľovania grantov uvedené v odseku 1 tohto článku môžu byť otvorené pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v celom odvetví elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy s cieľom preskúmať potenciál nákladovej efektívnosti a podporiť zbližovanie a spoluprácu.
 Článok 17
 Forma a prideľovanie grantov
 1. Mechanizmus prideľuje granty na:
 a)
 investičnú podporu poskytovanú na zvýšenie kapacity výroby energie z obnoviteľných zdrojov;
 b)
 prevádzkovú podporu poskytovanú na stimulovanie prevádzky zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov poskytovaním prémií, tak pevných, ako aj pohyblivých, nad rámec trhových príjmov.
 2. O forme podpory pre schválené projekty rozhodne Komisia, pričom zohľadní preferencie vyjadrené prispievajúcimi a hostiteľskými členskými štátmi, rozvoj trhu s energiou z obnoviteľných zdrojov v Únii a ďalšie relevantné okolnosti.
 Článok 18
 Investičná podpora
 Ak sa v rámci mechanizmu poskytuje investičná podpora, forma podpory, jej vyplácanie a ďalšie osobitné pravidlá sa stanovia v príslušnej výzve alebo výzvach na predkladanie návrhov.
 Článok 19
 Prevádzková podpora
 Ak mechanizmus poskytuje prevádzkovú podporu, môže mať formu pevnej alebo pohyblivej prémie. Jej vyplatenie a ďalšie osobitné pravidlá sa stanovia v príslušnej výzve alebo výzvach na predkladanie návrhov.
 Článok 20
 Kritériá oprávnenosti a výberu
 Kritériá oprávnenosti a výberu sa stanovujú vo výzve na predkladanie návrhov so zreteľom na ciele akcie a v súlade s článkom 197 a 198 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.
 Článok 21
 Kritériá udeľovania
 1. Kritériá udeľovania sa stanovujú vo výzve na predkladanie návrhov a sú v súlade s článkom 15 ods. 2, pokiaľ ide o funkciu odstraňovania rozdielov, a s článkom 3 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001, pokiaľ ide o podpornú funkciu.
 2. Pokiaľ ide o podpornú funkciu, kritériá udeľovania v maximálnej možnej miere zohľadňujú vyjadrené preferencie členských štátov, najmä pokiaľ ide o environmentálne kritériá.
 3. V prípade demonštračných projektov, ktoré predstavujú významnú inováciu, sa môžu vo výzve na predkladanie návrhov stanoviť osobitné kritériá udeľovania, a to najmä pokiaľ ide o žiadosti v rámci postupu udeľovania grantov, ktoré sú zamerané na konkrétne technológie alebo konkrétne projekty.
 Článok 22
 Predmet a objem, na ktoré sa vzťahuje udeľovanie
 1. Predmet a objem, na ktoré sa vzťahuje udeľovanie v rámci postupu udeľovania grantov, sa môžu vymedziť v kW v prípade inštalovaného výkonu alebo v kWh v prípade výroby energie. Prípadne sa objem môže vymedziť z hľadiska rozpočtu v EUR a môžu sa udeliť výrobné kapacity alebo vyrobená energia, až pokiaľ sa rozpočet nevyčerpá.
 2. Ak je postup udeľovania grantu vymedzený z hľadiska kapacity alebo vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov, stanoví sa cieľový objem a podpora sa udelí projektom s najlepším hodnotením podľa príslušných kritérií udeľovania, až pokiaľ sa nedosiahne cieľový objem.
 3. Ak je postup udeľovania grantu vymedzený z hľadiska rozpočtu, stanoví sa maximálna výška rozpočtu, ktorá sa pridelí na projekty s najlepším hodnotením podľa príslušných kritérií udeľovania, až pokiaľ sa tento rozpočet nevyčerpá.
 4. Objemy súťažného postupu udeľovania grantu sa vymedzia v predstihu pred týmto postupom a počas jeho vykonávania sa neupravujú.
 Článok 23
 Obdobia vykonávania
 1. Obdobia vykonávania sú určené podľa konkrétnych technológií a zohľadňujú realistické obdobia realizácie projektu pre každú technológiu, pričom sa od uchádzačov zároveň vyžaduje, aby v prípravnej fáze vyvinuli značné úsilie.
 2. Odchylne od odseku 1, v postupoch udeľovania, ktoré sú technologicky neutrálne alebo postupoch udeľovania, ktoré sa zameriavajú na viacero technológií, môžu byť obdobia vykonávania jednotné pre všetky technológie s cieľom vybrať projekty a technológie s najkratším časom dodania bez diskriminácie určitých technológií, ktoré si vyžadujú dlhšie obdobia vykonávania.
 3. Obdobia vykonávania sú jednotné vo všetkých členských štátoch, pokiaľ Komisia na základe odôvodnených výnimiek, ako napríklad na zmiernenie systematických nevýhod pri projektoch v konkrétnej krajine, nedospeje k záveru, že vhodné sú obdobia vykonávania stanovené pre jednotlivé krajiny.
 KAPITOLA III
 Koordinácia podpory
 Článok 24
 Kombinované financovanie a koordinácia podpory medzi finančným mechanizmom a ďalšími nástrojmi Únie alebo vnútroštátnymi nástrojmi
 1. Projekty sa môžu financovať prostredníctvom kombinovaného financovania z mechanizmu a z iných únijných alebo vnútroštátnych, verejných alebo súkromných programov a/alebo nástrojov, pokiaľ sú tieto vnútroštátne verejné mechanizmy v súlade s právnymi predpismi o štátnej pomoci a rovnaké náklady sa z rozpočtu Únie nefinancujú dvakrát.
 2. Na účely odseku 1:
 a)
 mechanizmus môže koordinovať svoje pracovné programy a postup udeľovania grantov vrátane harmonogramu a procesu podávania žiadostí a monitorovania s pracovnými programami iných fondov Únie alebo vnútroštátnych fondov;
 b)
 kombinácia podpory z mechanizmu a z iných nástrojov alebo programov Únie nesmie prekročiť celkové náklady na projekt;
 c)
 projekt nesmie kombinovať financovanie z mechanizmu s financovaním z režimov podpory poskytovaných členskými štátmi, ktoré by financovali tie isté dodatočné jednotky;
 d)
 súčet splatnej a nesplatnej podpory pre daný projekt podľa článku 5 ods. 2, či už únijnej alebo vnútroštátnej, verejnej alebo súkromnej, nesmie presiahnuť celkové náklady projektu;
 e)
 splatná podpora z nástrojov alebo programov Únie na daný projekt sa nepoužije na predbežné financovanie grantu z mechanizmu na ten istý projekt;
 f)
 grant z mechanizmu na daný projekt sa nepoužije na úhradu splatnej podpory z nástrojov alebo programov Únie na ten istý projekt.
 KAPITOLA IV
 Platby členských štátov do mechanizmu a prideľovanie štatistických výhod
 Článok 25
 Platby prispievajúcich členských štátov
 Na základe povinného záväzku prispievajúcich členských štátov podľa článku 10 vydá Komisia prispievajúcemu členskému štátu oznámenie o dlhu. Členský štát prevedie platbu na účet uvedený v oznámení o dlhu v lehote uvedenej v danom oznámení.
 Článok 26
 Prideľovanie štatistických výhod členským štátom
 1. Energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v rámci projektov, ktoré dostávajú podporu z grantov financovaných výlučne členskými štátmi prostredníctvom mechanizmu, má za následok pridelenie štatistických výhod zúčastneným členským štátom v súlade s článkom 7 smernice (EÚ) 2018/2001 a v súlade s podmienkami stanovenými vo výzve na predkladanie návrhov.
 2. Energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v rámci projektov, ktoré dostávajú podporu z grantov financovaných prostredníctvom mechanizmu výlučne finančnými prostriedkami pochádzajúcimi z finančných zdrojov Únie alebo zo súkromných príspevkov, sa štatisticky nepridelí jednotlivým členským štátom, ale započítava sa do záväzného cieľa Únie podľa článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001.
 3. Hostiteľské členské štáty získajú časť štatistických výhod z energie z obnoviteľných zdrojov vyrobenej v rámci projektov, ktoré sa nachádzajú na ich území, a získajú podporu z grantov financovaných z iných zdrojov, ako sú príspevky členských štátov v rámci podpornej funkcie tohto mechanizmu. Rozdelenie štatistických výhod hostiteľským členským štátom sa vymedzuje v súlade s článkom 27.
 4. Finančné prostriedky Únie alebo súkromné príspevky, ktorých výsledkom je vyrobená energia, ktorá sa započítava do záväzného cieľa Únie podľa článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001, sa započítavajú oddelene od spoločného príspevku členských štátov.
 5. Energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v rámci projektov, ktoré dostávajú podporu z grantov prostredníctvom mechanizmu financovaného z prostriedkov pochádzajúcich z platieb členských štátov na jednej strane a finančných zdrojov Únie alebo súkromných príspevkov na strane druhej, vytvára pre prispievajúce členské štáty štatistické výhody do výšky podielu financovaného z platieb členských štátov a podľa podmienok stanovených vo výzve na predkladanie návrhov, pokiaľ ide o rozdelenie štatistických výhod medzi prispievajúce a hostiteľské členské štáty. Pokiaľ ide o štatistické výhody pre hostiteľské členské štáty, uplatňuje sa odsek 3.
 Článok 27
 Rozdelenie štatistických výhod medzi prispievajúce a hostiteľské členské štáty.
 1. Energia z obnoviteľných zdrojov pridelená prispievajúcim členským štátom a hostiteľským členským štátom je energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v zariadeniach, ktoré boli podporené v rámci osobitnej výzvy na predkladanie návrhov, na ktorej sa podieľali členské štáty.
 2. Energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v zariadeniach, ktoré tento mechanizmus podporuje, vytvára štatistické výhody pre prispievajúce členské štáty počas obdobia vykonávania vymedzeného vo výzvach na predkladanie návrhov a oznámeného členským štátom podľa článku 7 ods. 7 a 8, vypočítaného na základe očakávanej odpisovanej alebo ekonomickej životnosti podporovanej technológie. Po uplynutí tohto obdobia zostanú všetky štatistické výhody hostiteľskému členskému štátu.
 3. S výhradou odseku 2 sa energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v zariadeniach, ktoré tento mechanizmus podporuje, štatisticky pridelí podľa smernice (EÚ) 2018/2001 a rozdelí sa takto:
 a)
 80 % prispievajúcim členským štátom;
 b)
 20 % hostiteľským členským štátom.
 4. Komisia môže navrhnúť odchýliť sa od rozdelenia uvedeného v odseku 2 tohto článku a prideliť energiu prispievajúcemu a hostiteľskému členskému štátu v rozsahu od 50 % do 100 % v prípade prispievajúceho členského štátu a od 0 % do 50 % v prípade hostiteľského členského štátu, ak celkové prideľovanie pre prispievajúce a hostiteľské členské štáty dosiahne 100 %. Navrhované rozdelenie sa uplatňuje na danú výzvu na predloženie návrhov a je založené na týchto kritériách:
 a)
 pravdepodobnosť, že táto výzva vzbudí u prispievajúcich a hostiteľských členských štátov vyvážený záujem s cieľom zabezpečiť účinnú hospodársku súťaž vo výzve na predkladanie návrhov;
 b)
 pravdepodobnosť, že na základe výzvy sa z mechanizmu nevyplatí žiadna alebo sa vyplatí len malá podpora;
 c)
 potenciálne náklady vrátane nákladov na integráciu systému, ktoré môžu hostiteľským členským štátom vzniknúť.
 5. Komisia informuje členské štáty o pridelení, ktoré zamýšľa zahrnúť do výzvy na predkladanie návrhov podľa článku 7 ods. 7 a 8.
 6. V prípade energie z obnoviteľných zdrojov vyrobenej v zariadeniach s podporou mechanizmu, ktoré sa nachádzajú v tretích krajinách zúčastňujúcich sa na mechanizme, sa 100 % štatistických výhod rozdelí prispievajúcim členským štátom v súlade s článkom 11 smernice (EÚ) 2018/2001.
 Článok 28
 Podávanie správ o výrobe energie a výpočet štatistických výhod uskutočnený Komisiou
 1. Hostiteľské členské štáty a tretie krajiny zúčastňujúce sa na mechanizme, ktoré sú hostiteľskými krajinami projektov, predkladajú Komisii dostupné údaje o výrobe energie v danom roku v rámci projektov financovaných z mechanizmu dvakrát do roka – do 1. januára a do 1. júla roku nasledujúceho po roku výroby.
 2. Skutočné štatistické výhody, ktoré sa majú prideliť zúčastneným členským štátom, každý rok vypočíta Komisia a oznámi ich zúčastneným členským štátom do 1. októbra roku nasledujúceho po roku výroby a zúčastnené členské štáty ich nahlásia v súlade s ustanoveniami smernice (EÚ) 2018/2001. Celkové pridelené štatistické výhody zodpovedajú skutočnej vyrobenej energii v súlade s údajmi a trhovými hodnotami, ktoré oznámili členské štáty.
 KAPITOLA V
 Záverečné ustanovenia
 Článok 29
 Hodnotenie
 1. Komisia vykoná hodnotenie fungovania mechanizmu v rámci preskúmania podľa článku 45 nariadenia (EÚ) 2018/1999.
 2. Hodnotenie sa zameria na posúdenie synergií medzi mechanizmom a ostatnými príslušnými programami Únie, na účinnosť mechanizmu pri prispievaní k cieľom stanoveným v článku 3 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001, v článku 32 ods. 3 písm. d), článku 32 ods. 4 a článku 33 nariadenia (EÚ) 2018/1999, na účinnosť poskytovania splatných foriem podpory z mechanizmu na projekty a účinnosť kombinovania splatných a nesplatných foriem podpory prostredníctvom operácií kombinovaného financovania v rámci nástroja Únie na podporu investícií.
 3. Na základe výsledkov hodnotení uvedených v odseku 1 Komisia v prípade potreby predloží návrhy s cieľom zabezpečiť, aby mechanizmus napredoval pri dosahovaní cieľov uvedených v odseku 2.
 4. Komisia predloží výsledky hodnotení vykonaných podľa odsekov 1 a 2 Výboru pre energetickú úniu a zverejní ich.
 Článok 30
 Podávanie správ
 1. Komisia do 31. októbra každého roka predkladá Výboru pre energetickú úniu správu o fungovaní mechanizmu a o jeho príspevku k záväznému cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 a k cieľom Európskej zelenej dohody. Táto správa sa zverejní.
 2. Komisia každý rok do 31. októbra predloží Výboru pre energetickú úniu a Európskemu parlamentu správu o využívaní vonkajších pripísaných príjmov od členských štátov a finančných prostriedkov Únie získaných z mechanizmu, o výške podpory, ktorá bola pridelená v predchádzajúcom roku, a o zostávajúcich neviazaných finančných prostriedkoch v rámci mechanizmu.
 Článok 31
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 15. septembra 2020
 Za Komisiu
 predsedníčka
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.
 (2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).
 (3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).
 (4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).


text:
 MT
 KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ
 Brussel 18.9.2007
 SEG(2007) 1164 finali
 Abbozz
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 li temenda l-Anness VI (is-Sigurtà Soċjali) għall-Ftehim taż-ŻEE
 - Abbozz tal-pożizzjoni komuni tal-Komunità -
 (preżentat mill-Kummissjoni)
 MEMORANDUM TA' SPJEGAZZJONI
 1.
 Sabiex jiġi żgurat ir-rekwiżit taċ-ċertezza legali u l-omoġeneità tas-Suq Intern, il-Kumitat Konġunt taż-ŻEE għandu jintegra l-leġiżlazzjoni kollha rilevanti tal-Komunità fil-Ftehim taż-ŻEE mill-aktar fis possibbli wara l-adozzjoni tiegħu.
 2.
 Il-Kumitat Konġunt taż-ŻEE għalhekk għandu jadotta d-deċiżjoni mehmuża sabiex temenda l-Anness VI għall-Ftehim taż-ŻEE billi żżid l-aquis l-ġdid tal-Komunità fil-qasam tas-Sigurtà Soċjali. Id-deċiżjoni tikkonċerna r-Regolamenti li ġejjin:
 32005 R 0647: Ir-Regolament (KE) Nru 647/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' April 2005 (ĠU L 117, ta' l-4.5.2005, p. 1) u
 32006 R 0629: Ir-Regolament (KE) Nru 629/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta' April 2006 (ĠU L 114, tas-27.4.2006, p. 1)
 3.
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt li tinkorpora r-Regolamenti (KE) Nru 647/2005 u 629/2006 fl-Anness VI għall-Ftehim taż-ŻEE tipprevedi bosta tħassir kif ukoll sostituzzjoni ta' test ta' adattament fl-Anness VI li għandu jiġi spjegat hekk:
 L-ewwel, id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt tieħu post l-adattament (n) ta' punt 1 (Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71). Din is-sostituzzjoni fil-fatt tħassar il-punti kollha fl-adattamenti (n) li jipprevedu li m'hemmx ftehim bejn il-pajjiżi taż-ŻEE (jiġifieri "Ebda konvenzjoni" jew "Xejn"). Barra minn hekk, din tħassar il-punti 331, 337, 345, 359, 370, 371 u 373 fl-adattament (n) minħabba l-fatt li l-ftehimiet hemmhekk imsemmija ma jissodisfawx il-kondizzjonijiet imsemmija fil-Premessa 4 tar-Regolament (KE) Nru 647/2005 (dan jikkonċerna ftehimiet bejn il-Liechtenstein – il-Ġermanja, il-Liechtenstein – l-Italja, il-Liechtenstein – l-Awstrija, in-Norveġja – il-Greċja, in-Norveġja – l-Olanda, in-Norveġja – l-Awstrija u n-Norveġja – il-Portugall). Fl-istess ħin, il-bqija tal-punti huma enumerati mill-ġdid u t-test ta' dawn il-punti huwa allinjat mal-kliem użat fir-Regolament (KE) Nru 647/2005.
 It-tieni, għall-istess raġunijiet kif imsemmija hawn fuq, l-adattament (o) ta' punt 1 (Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71) huwa mħassar.
 It-tielet, it-test ta' ittri (a) u (c) taħt l-intestatura "ZC. in-Norveġja" fl-adattament (m) ta' punt 1 (Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71) huwa mħassar skond l-interpretazzjoni tal-Kummissjoni ta' l-Artikolu 4(2a) emendat tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71. Madankallu, dan għandu jkun bla ħsara għall-possibbiltà li jerġa' jiġi kkunsidrat it-tħassir ta' dawn iż-żewġ żidiet fil-każ li l-Qorti tal-Ġustizzja Ewropea tneħħi, parzjalment jew kollha kemm hi, l-applikazzjoni tal-Kummissjoni fil-każ C-299/05.
 Ir-raba', il-Liechtenstein talbet li tħassar it-test ta' paragrafu 1 taħt l-intestatura 'ZB. il-LIECHTENSTEIN' fl-adattament (t) ta' punt 1 (Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71). Ir-raġuni mressqa mil-Liechtenstein hija din:
 Din iż-żieda kienet neċessarja minħabba l-hekk imsejħa "klawsola ta' assigurazzjoni" li kienet fis-seħħ meta l-Liechtenstein daħlet fiż-ŻEE fl-1995. Skond il-leġiżlazzjoni tal-Liechtenstein fl-1995, pensjonijiet ta' invalidità mill-Assigurazzjoni għall-Invalidità tal-Liechtenstein jisgħu jingħataw biss jekk l-applikant kien assigurat ma' l-Assigurazzjoni għall-Invalidità tal-Liechtenstein fid-data li fiha mmaterjalizza r-riskju (jiġifieri fid-data li fiha l-persuna saret persuna b'diżabilità). Din id-dispożizzjoni tal-liġi nazzjonali ("klawsola ta' assigurazzjoni") kienet f'kunflitt mad-dritt taċ-ċaqliq ħieles tal-persuni – jiġifieri paragrafu (1) taħt l-intestatura 'ZB. il-LIECHTENSTEIN' fl-adattament (t) kien previst f'Anness VI.
 Fl-1 ta' Mejju 2001 id-dispożizzjonijiet nazzjonali ġew emendati. L-hekk imsejħa "klawsola ta' assigurazzjoni" issa tintlaħaq jekk l-applikant, fid-data li fiha jsir invalidu, jissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin: (a) il-persuna hija assigurata bl-Assigurazzjoni għall-Invalidità tal-Liechtenstein jew (b) il-persuna tgħix jew taħdem fi Stat li miegħu l-Liechtenstein daħal fi ftehimiet dwar is-sigurtà soċjali jew (c) il-persuna hija assigurata ma' l-Assigurazzjoni Nazzjonali ta' kwalunkwe Stat li miegħu l-Liechtenstein daħal fi ftehimiet dwar is-sigurtà soċjali jew (d) il-persuna, f'dak iż-żmien ta' l-applikazzjoni tal-pensjoni, tkun ikkompletat 25% tal-perjodu ta' kontribuzzjoni li persuna ta' l-istess età setgħet ikkompletat kieku dik il-persuna kienet dejjem (jiġifieri mill-età ta' 20 sena saż-żmien ta' l-applikazzjoni tal-pensjoni) assigurata ma' l-Assigurazzjoni għall-Invalidità tal-Liechtenstein.
 Fit-tifsira ta' l-ittri (b) u (c), ir-Regolament (KEE) Nru 1408/71 għandu jiġi kkunsidrat bħala ftehim dwar is-sigurtà soċjali. Meta tiġi applikata l-ittra (d), il-perjodi ta' kontribuzzjoni fi kwalunkwe Stat taż-ŻEE jittieħdu f'kunsiderazzjoni. Għalhekk jista' jiġi konkluż li l-paragrafu (1) kurrenti taħt l-intestatura 'ZB. il-LIECHTENSTEIN' fl-adattament (t) fir-rigward tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71 m'għadux neċessarju u jista' jitħassar.
 Fl-aħħarnett, it-test ta' l-adattament (n) f'punt 2 (Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 574/72) għandu jitħassar minħabba li r-Regolament (KE) Nru 647/2005 iħassar l-Anness 11 għar-Regolament (KEE) Nru 574/72.
 4.
 Barra minn hekk, hija l-opinjoni tas-Servizzi tal-Kummissjoni li l-adattament eżistenti għall-Anness IIa għal-Liechtenstein f'punt ZB.d) "benefiċċju għal min ma jistax jgħin lilu nnifsu" kellu jitħassar minħabba li jidher li jmur kontra l-għan tar-Regolament 647/2005. Madankollu, l-adattament inżamm, iżda l-Kummissjoni qed issegwi mill-qrib l-azzjoni legali li l-Awtorità tas-Sorveljanza ta' l-EFTA ħadet kontra l-Liechtenstein dwar din il-kwistjoni.
 5.
 L-Artikolu 1(3)(a) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2894/94 dwar l-arranġamenti biex jiġi implimentat il-Ftehim taż-ŻEE jistenna li l-Kunsill jistabbilixxi l-pożizzjoni tal-Komunità għal deċiżjonijiet li jestendu l-leġiżlazzjoni tal-Komunità b'tibdil sostanzjali.
 6.
 L-abbozz tad-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE qed jiġi sottomess għall-approvazzjoni mill-Kunsill. Il-Kummissjoni għandha l-ħsieb li tressaq il-pożizzjoni tal-Komunità fil-Kumitat Konġunt taż-ŻEE mill-aktar fis possibbli wara l-adozzjoni tal-Kunsill.
 Abbozz
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 li temenda l-Anness VI (is-Sigurtà Soċjali) għall-Ftehim taż-ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn 'il quddiem imsejjaħ 'il-Ftehim', u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)L-Anness VI tal-Ftehim kien emendat b'Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru.../... ta'...
 1
 .
 (2)Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 647/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' April 2005 li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71 dwar l-applikazzjoni ta' l-iskemi tas-sigurtà soċjali għal persuni impjegati, għal persuni li jaħdmu għal rashom u għall-membri tal-familji tagħhom li jiċċaqalqu ġewwa l-Komunità u r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 574/72 li jistabbilixxi l-proċedura għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71
 2
 għandu jkun inkorporat fil-Ftehim.
 (3)Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 629/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta' April 2006 li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71 dwar l-applikazzjoni ta' l-iskemi tas-sigurtà soċjali għal persuni impjegati, għal persuni li jaħdmu għal rashom u għall-membri tal-familji tagħhom li jiċċaqalqu ġewwa l-Komunità u r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 574/72 li jistabbilixxi l-proċedura għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71
 3
 għandu jkun inkorporat fil-Ftehim,
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 Il-punt 1 (ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71) ta' l-Anness VI mal-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:
 1.Dawn l-inċiżi li ġejjin għandhom ikunu miżjuda:
 ‘-32005 R 0647: Ir-Regolament (KE) Nru 647/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' April 2005 (ĠU L 117, ta' l-4.5.2005, p. 1),
 -32006 R 0629: Ir-Regolament (KE) Nru 629/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta' April 2006 (ĠU L 114, ta' l-27.4.2006, p. 1).'
 2.It-test ta' l-adattament (n) għandu jiġi mibdul b'dan li ġej:
 'Dan li ġej għandu jiġi miżjud ma' l-Anness III(A):
 32.l-IŻLANDA – id-DANIMARKA
 L-Artikolu 10 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tal-15 ta’ Ġunju 1992, li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż ta’ l-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt safar f’pajjiż Nordiku ieħor fejn bilfors jiżdiedu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż tar-residenza.
 33.l-IŻLANDA – il-FINLANDJA
 L-Artikolu 10 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tal-15 ta’ Ġunju 1992, li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż ta’ l-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt safar f’pajjiż Nordiku ieħor fejn bilfors jiżdiedu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż tar-residenza.
 34.l-IŻLANDA – l-IŻVEZJA
 L-Artikolu 10 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tal-15 ta’ Ġunju 1992, li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż ta’ l-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt safar f’pajjiż Nordiku ieħor fejn bilfors jiżdiedu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż tar-residenza.
 35.l-IŻLANDA – in-NORVEĠJA
 L-Artikolu 10 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tal-15 ta’ Ġunju 1992, li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż ta’ l-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt safar f’pajjiż Nordiku ieħor fejn bilfors jiżdiedu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż tar-residenza.
 36.in-NORVEĠJA – id-DANIMARKA
 L-Artikolu 10 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tal-15 ta’ Ġunju 1992, li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż ta’ l-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt safar f’pajjiż Nordiku ieħor fejn bilfors jiżdiedu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż tar-residenza.
 37.in-NORVEĠJA – il-FINLANDJA
 L-Artikolu 10 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tal-15 ta’ Ġunju 1992, li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż ta’ l-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt safar f’pajjiż Nordiku ieħor fejn bilfors jiżdiedu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż tar-residenza.
 38.in-NORVEĠJA – l-IŻVEZJA
 L-Artikolu 10 tal-Konvenzjoni Nordika dwar is-Sigurtà Soċjali tal-15 ta’ Ġunju 1992, li jikkonċerna l-kopertura ta’ spejjeż ta’ l-ivvjaġġar żejda f’każ ta’ mard waqt safar f’pajjiż Nordiku ieħor fejn bilfors jiżdiedu l-ispejjeż tal-vjaġġ lura lejn il-pajjiż tar-residenza.'
 3.It-test ta' ittri (a) u (c) taħt l-intestatura 'ZC. in-Norveġja' f'adattament (m) għandu jitħassar.
 4.It-test ta' l-adattament (o) għandu jitħassar.
 5.It-test ta' paragrafu 1 taħt l-intestatura 'ZB. il-LIECHTENSTEIN' f'adattament (t) għandu jitħassar.
 Artikolu 2
 Il-punt 2 (ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 574/72) ta' l-Anness VI mal-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:
 1.Dawn l-inċiżi li ġejjin għandhom ikunu miżjuda:
 ‘-32005 R 0647: Ir-Regolament (KE) Nru 647/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' April 2005 (ĠU L 117, ta' l-4.5.2005, p. 1),
 -32006 R 0629: Ir-Regolament (KE) Nru 629/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta' April 2006 (ĠU L 114, ta' l-27.4.2006, p. 1).'
 2.It-test ta' l-adattament (n) għandu jitħassar.
 Artikolu 3
 It-testi tar-Regolamenti (KE) Nru 647/2005 u 629/2006 bil-lingwa Iżlandiża u dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fi [...], jekk in-notifiki kollha fl-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ikunu ġew magħmula lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 4*.
 Artikolu 5
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fis-Sezzjoni ŻEE ta', u fis-Suppliment ŻEE ta', il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, [...].
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 [...]
 Is-Segretarji
 tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 [...]
 (1)
 ĠU L ...
 (2)
 ĠU L 117, ta’ l-4.5.2005, p. 1.
 (3)
 ĠU L 114, tas-27.4.2006, p. 1.
 (4)
 *[L-ebda obbligi kostituzzjonali mhuma indikati.] [Obbligi kostituzzjonali indikati.]


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 06 26
 COM(2020) 267 final
 2020/0129(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimu, dėl Susitarimo 1 ir 4 protokolų pakeitimų priėmimo
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.Pasiūlymo dalykas
 Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimą, dėl Jungtinio komiteto sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Susitarimo 1 ir 4 protokolai, priėmimo.
 2.Pasiūlymo aplinkybės
 2.1.Susitarimas
 Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimą (toliau – Susitarimas) Europos bendrija sudarė Tarybos sprendimu 97/126/EB
 1
 . Susitarimo tikslas – plėtojant tarpusavio prekybą skatinti darnią Bendrijos ir Farerų ekonominių santykių plėtrą, sudaryti sąžiningas konkurencijos sąlygas Šalių tarpusavio prekybai ir padėti šalinti prekybos kliūtis. Susitarimas įsigaliojo 1997 m. sausio 1 d.
 2.2.Jungtinis komitetas
 Pagal Susitarimo 31 straipsnio 1 dalį įsteigtas Jungtinis komitetas yra atsakingas už Susitarimo administravimą ir užtikrina tinkamą jo įgyvendinimą. Susitarimo 34 straipsnio 1 dalimi Jungtiniam komitetui suteikti įgaliojimai iš dalies keisti Susitarimo protokolų nuostatas.
 2.3.Numatomas Jungtinio komiteto aktas
 Susitarimo 36 straipsnyje nustatyta, kad Farerų Salų prašymu Sąjunga apsvarstys galimybę pagerinti konkrečių produktų patekimo į rinką galimybes ir išplėsti muitų tarifų nuolaidas Farerų žuvininkystės produktams.
 Atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Farerų Salų derybų rezultatus, dėl kurių susitarta 18-ajame Jungtinio komiteto posėdyje, kuris įvyko 2019 m. spalio 9 d. Nordragiotoje (Farerų Salos), Jungtinis komitetas turi priimti sprendimą dėl Susitarimo 1 ir 4 protokolų pakeitimų.
 3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu
 Siūlomais pakeitimais siekiama išplėsti abiejų Šalių patekimą į rinką, kaip susitarta 2019 m. spalio 9 d. įvykusiame 18-ajame Jungtinio komiteto posėdyje. Yra trys esminiai pakeitimai:
 –1 protokolas. Į Susitarimo 1 protokolo priedo I lentelėje esantį produktų sąrašą įtraukiami užšaldyti ir konservuoti šprotai (KN kodai 0303 53 90 ir 1604 13 90) ir nurodomi lengvatiniai muitai bei kitos sąlygos, taikytini į Bendriją importuojamiems Farerų kilmės ir iš jų įvežamiems produktams. Šiems Farerų Salų kilmės produktams Sąjunga taikys nulinius importo muitus. Šį prašymą Farerų Salos Sąjungai pateikė pagal Susitarimo 36 straipsnį, ir Šalys susitarė iš dalies pakeisti 1 protokolą;
 –4 protokolas. Susitarimo 4 protokolo 1 straipsnio 1 išnaša ir 2 dalis išbraukiamos. 1 išnašoje nustatytas apribojimas, taikomas iš Farerų Salų į Sąjungą eksportuojamų žuvų pašarų (KN kodai ex 2309 90 10, ex 2309 90 31 ir ex 2309 90 41) sudėtyje esančiam pridėtajam glitimui. 2 dalyje nurodomi sertifikavimo ir kontrolės reikalavimai, susiję su leidžiama naudoti žuvų pašarų, kurių KN kodai yra ex 2309 90 10, ex 2309 90 31 ir ex 2309 90 41, tarifine kvota. Farerų Salos 2017 m. lapkričio mėn. Jungtinio komiteto posėdyje iš pradžių pateikė prašymą išbraukti šias nuostatas, teigdamos, kad akvakultūros sektoriui skirtų žuvų pašarų sudėtis labai pasikeitė ir glitimas tapo svarbesne sudedamąja dalimi;
 –4 protokolas. Įterpiamas naujas straipsnis, kuriuo nustatomos iš Sąjungos į Farerų Salas eksportuojamų mėsos prekių tarifinės kvotos. Per minėtas derybas Sąjunga paprašė išplėsti Sąjungos eksportuojamos avienos patekimo į Farerų Salų rinką galimybes. Šalys susitarė nustatyti tarifines kvotas įvairiems avių produktams (KN kodai 0204, 0206 80 99, 0206 90 99, 0210 90 11, 0210 90 60, ex 0210 90 90). Tarifinė kvota, pagal kurią bus taikomas nulinis importo muitas, bus įvesta palaipsniui: 40 tonų nuo numatomo akto priėmimo (t. y. 2020 m.) ir 80 tonų praėjus trejiems metams (t. y. 2023 m.).
 2019 m. spalio 24 d. įvykusiame Tarybos Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) klausimų darbo grupės posėdyje Komisija informavo valstybes nares apie šių derybų rezultatus.
 4.Teisinis pagrindas
 4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas
 4.1.1.Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti Tarybos sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
 2
 .
 4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Jungtinis komitetas yra Susitarimu įsteigtas organas. Aktas, kurį turi priimti Jungtinis komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomu aktu pagal Susitarimo 34 straipsnio 1 dalį bus iš dalies pakeisti Susitarimo 1 ir 4 protokolai ir tie pakeitimai Šalims bus privalomi. Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.
 Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.
 4.2.Materialinis teisinis pagrindas
 4.2.1.Principai
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.
 4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.
 4.3.Išvada
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.
 5.Numatomo akto skelbimas
 Jungtinio komiteto aktu bus iš dalies pakeisti Susitarimo 1 ir 4 protokolai, todėl tikslinga priimtą aktą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 2020/0129 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimu, dėl Susitarimo 1 ir 4 protokolų pakeitimų priėmimo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo Europos bendrijos sudarytas Tarybos sprendimu 97/126/EB
 3
 ir įsigaliojo 1997 m. sausio 1 d.;
 (2)pagal Susitarimo 34 straipsnį Jungtinis komitetas gali iš dalies keisti Susitarimo protokolų nuostatas;
 (3)po derybų Farerų Salų vietos valdžia ir Sąjunga susitarė iš dalies pakeisti tam tikras Susitarimo 1 ir 4 protokolų nuostatas. Šiais pakeitimais siekiama išplėsti abiejų Šalių patekimo į pasirinktų produktų rinką galimybes;
 (4)Jungtinis komitetas turi priimti sprendimą dėl Susitarimo 1 ir 4 protokolų pakeitimų;
 (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Jungtiniame komitete, nes sprendimas, kuriuo iš dalies keičiami Susitarimo 1 ir 4 protokolai, bus privalomas Sąjungai,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Jungtiniame komitete dėl Susitarimo 1 ir 4 protokolų pakeitimų, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.
 2 straipsnis
 Jungtinio komiteto sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 1996 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas 97/126/EB dėl susitarimo tarp, pirma, Europos bendrijos ir, antra, Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės sudarymo (OL L 53, 1997 2 22, p. 1).
 (2)
 2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.
 (3)
 1996 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas 97/126/EB dėl susitarimo tarp, pirma, Europos bendrijos ir, antra, Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietinės Vyriausybės sudarymo (OL L 53, 1997 2 22, p. 1).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 06 26
 COM(2020) 267 final
 PRIEDAS
 prie
 Tarybos sprendimo pasiūlymo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimu, dėl Susitarimo 1 ir 4 protokolų pakeitimų priėmimo
 PROJEKTAS
 EB IR FARERŲ SALŲ JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../...
 2020 m. ... ... d.
 kuriuo iš dalies keičiami Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimo 1 ir 4 protokolai
 JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimą
 1
 , ypač į jo 34 straipsnio 1 dalį,
 kadangi:
 (1)Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos valdžios susitarimo (toliau – Susitarimas) 1 protokolas yra susijęs su muitų tarifų režimu ir susitarimais, taikomais tam tikriems žuvų ir žuvininkystės produktams, kurie išleidžiami į laisvą apyvartą Europos Sąjungoje arba importuojami į Farerų Salas. 1 protokolo priede nurodyti lengvatiniai muitai ir kitos sąlygos, taikytini į Europos Sąjungą importuojamiems Farerų Salų kilmės ir iš jų įvežamiems produktams;
 (2)Farerų Salos pateikė prašymą pagal Susitarimo 36 straipsnį į Susitarimo 1 protokolo priedą įtraukti KN kodus 0303 53 90 ir 1604 13 90. Išnagrinėjusi atitinkamą rinką, Europos Sąjunga mano, kad šie produktai į Europos Sąjungą galėtų būti be muitų importuojami netaikant kiekybinių apribojimų;
 (3)4 protokolas yra susijęs su specialiomis nuostatomis, taikomomis tam tikriems į 1 protokolą neįtrauktiems importuojamiems žemės ūkio produktams;
 (4)pagal Susitarimo 4 protokolo 1 straipsnį Europos Sąjunga iš pradžių Farerų žuvų pašarams suteikė tarifų nuolaidas, nustatydama metinę 5 000 tonų dydžio neapmuitinamą tarifinę kvotą. Ši neapmuitinama tarifinė kvota buvo iš dalies pakeista EB ir Danijos bei Farerų Salų jungtinio komiteto sprendimu Nr. 2/98
 2
 , kuriuo nuo 2000 m. sausio 1 d. ji buvo padidinta iki 10 000 tonų, ir EB ir Danijos bei Farerų Salų jungtinio komiteto sprendimu Nr. 1/2007
 3
 , kuriuo ji buvo padidinta iki 20 000 tonų ir nustatyta sąlyga, kad žuvų pašaruose, kuriems taikomas lengvatinis importo režimas, negali būti pridėtojo glitimo;
 (5)Farerų Salos paprašė iš dalies pakeisti Susitarimo 4 protokolą ir panaikinti apribojimus, taikomus žuvų pašaruose, kuriems taikomas lengvatinis režimas, esančiam pridėtajam glitimui, nes glitimas tapo svarbia žuvų pašarų žaliava;
 (6)Susitarimo 4 protokolo 2 straipsnyje išvardytos Suderintos sistemos 1–24 skirsniams priskiriamos Europos Sąjungos kilmės prekės, kurioms Farerų Salos toliau taiko muitus, kai jos importuojamos į Farerų Salas;
 (7)Europos Sąjunga paprašė nustatyti 4 protokolo 2 straipsnyje išvardytų prekių, kurių KN kodai yra 0204, 0206 80 99, 0206 90 99, 0210 90 11, 0210 90 60, ex 0210 90 90, neapmuitinamą tarifinę kvotą. Farerų Salos mano, kad galėtų būti nustatyta 80 tonų dydžio šių Europos Sąjungos eksportuojamų produktų neapmuitinama tarifinė kvota, kartu nustatant trejų metų pereinamąjį laikotarpį, kuriuo būtų taikoma 40 tonų neapmuitinama tarifinė kvota;
 (8)todėl 1 ir 4 protokolai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Susitarimo 1 protokolo priedo I lentelė iš dalies keičiama taip:
 (1)Tarp eilučių, skirtų KN kodams 0303 50 98 ir 0303 60 11, įterpiama ši eilutė:
 „0303 53 90
 – – – Šprotai (Sprattus sprattus)
 0“
 (2)Tarp eilučių, skirtų KN kodams 1604 12 99 ir 1604 19, įterpiamos šios eilutės:
 „1604 13
 1604 13 90
 – – Sardinės, sardinėlės ir šprotai
 – – – Sardinės:
 – – – Kitos
 0“
 2 straipsnis
 Susitarimo 4 protokolas iš dalies keičiamas taip:
 (1)1 straipsnis pakeičiamas taip:
 „1 straipsnis
 Europos Sąjunga Farerų kilmės ir iš Farerų įvežamiems produktams nustato šias tarifines kvotas:
 KN kodas
 Aprašymas
 Muito norma
 Tarifinė kvota (TK) tonomis
 0204
 0206 80 99
 0206 90 99
 0210 90 11
 0210 90 19
 0210 90 60
 ex 1601
 ex 1602
 Avių arba ožkų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta
 Avių ir ožkų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti
 Avių ir ožkų valgomieji subproduktai, užšaldyti
 Avių arba ožkų mėsa, sūdyta, užpilta sūrymu, džiovinta arba rūkyta, su kaulais
 Avių arba ožkų mėsa, sūdyta, užpilta sūrymu, džiovinta arba rūkyta, be kaulų
 Avių arba ožkų valgomieji subproduktai, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti
 Dešros ir panašūs produktai iš mėsos, mėsos subproduktų arba kraujo; maisto produktai, daugiausia pagaminti iš šių produktų:
 — Avių ir ožkų
 Kiti paruošti arba konservuoti gaminiai iš mėsos, mėsos subproduktų arba kraujo:
 — Avių ir ožkų
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 20
 ex 2309 90 10
 ex 2309 90 31
 ex 2309 90 41
 Žuvų pašarai
 0
 20 000
 “.
 (2)Pridedamas šis 3 straipsnis:
 „3 straipsnis
 Farerai leidžia pradėti naudoti šias Europos Sąjungos kilmės ir iš jos įvežamų produktų tarifines kvotas:
 KN kodas
 Aprašymas
 Muito norma
 Tarifinė kvota (TK) tonomis
 0204
 0206 80 99
 0206 90 99
 0210 90 11
 0210 90 60
 ex 0210 90 90
 Avių arba ožkų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta
 Avių ir ožkų valgomieji subproduktai, švieži arba atšaldyti
 Avių ir ožkų valgomieji subproduktai, užšaldyti
 Avių arba ožkų mėsa, sūdyta, užpilta sūrymu, džiovinta arba rūkyta, su kaulais
 Avių arba ožkų valgomieji subproduktai, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti
 Valgomieji mėsos ir mėsos subproduktų miltai ir rupiniai, avių ir ožkų
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 40 2020 m., 2021 m. ir 2022 m.;
 80 nuo 2023 m.
 “.
 (3)I priedas išbraukiamas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta ... ...
 Jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 53, 1997 2 22, p. 2.
 (2)
 OL L 263, 1998 9 26, p. 37.
 (3)
 OL L 275, 2007 10 19, p. 32.