type: other

text:
87/1984 Zb. Vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky o poskytovaní štipendií a príspev... | Aktuálne znenie
 Hľadaj v 87/1984 ×
 87/1984 Zb.
 Vyhláška č. 87/1984 Zb.Vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky o poskytovaní štipendií a príspevkov študentom vysokých škôl
 (v znení č. 105/1984 Zb.)
 Čiastka 16/1984
 Platnosť od 16.08.1984 do30.06.1990
 Účinnosť od 01.09.1984 do30.06.1990
 § 2 - Druhy štipendií a príspevky
 PRVÁ ČASŤ - SOCIÁLNE ŠTIPENDIUM, PROSPECHOVÉ ŠTIPENDIUM, JEDNORAZOVÉ PROSPECHOVÉ ŠTIPENDIUM, PREFERENČNÉ ŠTIPENDIUM, SOCIÁLNE ŠTIPENDIUM POSKYTOVANÉ ŠTUDENTKÁM-MATKÁM A OSAMELÝM ŠTUDENTOM S NEZAOPATRE (§ 3 - § 15)
 DRUHÁ ČASŤ - REZORTNÉ, KRAJSKÉ A PODNIKOVÉ ŠTIPENDIÁ A PRÍSPEVKY (§ 16 - § 18)
 TRETIA ČASŤ - SPOLOČNÉ, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA (§ 19 - § 20)
 Aktuálne znenie 01.09.1984 - 30.06.1990
 z 27. júla 1984
 o poskytovaní štipendií a príspevkov študentom vysokých škôl
 Ministerstvo školstva Slovenskej socialistickej republiky ustanovuje podľa § 98 ods. 2 zákona č. 39/1980 Zb. o vysokých školách po dohode s Ministerstvom financií Slovenskej socialistickej republiky, Ministerstvom práce a sociálnych vecí Slovenskej socialistickej republiky a s ostatnými zúčastnenými ústrednými orgánmi:
 a) študentov, ktorí sú československými štátnymi občanmi (ďalej len „študenti“),
 b) študentov, ktorí nie sú československými štátnymi občanmi a ktorým bolo udelené povolenie na pobyt na území Československej socialistickej republiky1) (ďalej len „študenti - cudzinci“),
 ak študujú v riadnom dennom štúdiu na vysokých školách riadených Ministerstvom školstva Slovenskej socialistickej republiky (ďalej len „ministerstvo školstva“),
 c) študentov - československých štátnych občanov, vyslaných na štúdium na zahraničných vysokých školách ministerstvom školstva (ďalej len „československí štipendisti“.2)
 Druhy štipendií a príspevky
 (1) Podľa tejto vyhlášky sa poskytuje sociálne štipendium, prospechové štipendium, jednorazové prospechové štipendium, preferenčné štipendium, sociálne štipendium poskytované študentkám - matkám a slobodným, rozvedeným, ovdoveným alebo z iných vážnych dôvodov osamelým študentom (ďalej len „osamelí študenti“), ktorí sa starajú o vlastné alebo osvojené nezaopatrené dieťa (ďalej len „nezaopatrené dieťa“), výnimočné štipendium, rezortné štipendium, krajské štipendium, podnikové štipendium a príspevky.
 (2) O sociálne štipendium, sociálne štipendium poskytované študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom a o výnimočné štipendium podáva študent žiadosť dekanátu fakulty, na ktorej študuje. K žiadosti prikladá doklady potrebné na preukázanie údajov uvedených v žiadosti. O žiadosti rozhoduje dekan podľa § 57 ods. 2 zákona č. 39/1980 Zb. o vysokých školách.
 SOCIÁLNE ŠTIPENDIUM, PROSPECHOVÉ ŠTIPENDIUM, JEDNORAZOVÉ PROSPECHOVÉ ŠTIPENDIUM, PREFERENČNÉ ŠTIPENDIUM, SOCIÁLNE ŠTIPENDIUM POSKYTOVANÉ ŠTUDENTKÁM-MATKÁM A OSAMELÝM ŠTUDENTOM S NEZAOPATRENÝM DIEŤAŤOM A VÝNIMOČNÉ ŠTIPENDIUM
 Zisťovanie sociálnych pomerov
 (1) Pre zistenie sociálnych pomerov je rozhodujúce
 a) u bezdetných osamelých študentov a u bezdetných ženatých študentov, ktorých manžel nie je zárobkovo činný, výška priemerného čistého mesačného príjmu pripadajúceho na jedného člena domácnosti rodičov študenta alebo na jedného člena domácnosti jedného z rodičov študenta, u ktorého študent žije, a jeho manžela (ďalej len „rodičia“). Ak študent nie je členom domácnosti ani jedného z rodičov, vychádza sa z výživného určeného súdom obidvom rodičom,
 b) u študentov, ktorých manžel je zárobkovo činný, výška priemerného čistého mesačného príjmu pripadajúceho na jedného člena ich domácnosti,
 c) u študentov, ktorí sa starajú o nezaopatrené dieťa a ktorých manžel nie je zárobkovo činný, u osamelých študentov s nezaopatreným dieťaťom a u obojstranne osirelých študentov alebo u študentov, ktorí poberajú príspevok na úhradu potrieb dieťaťa v pestúnskej starostlivosti, len vlastný príjem študenta, ak v súhrne presahuje sumu 800 Kčs mesačne.
 (2) Sociálne štipendium sa poskytuje od začiatku školského roku. Ak žiada študent sociálne štipendium počas školského roku, poskytne sa mu od prvého dňa mesiaca, v ktorom žiadosť podal.
 (3) Študentom vrátane študentov, ktorí študujú podľa individuálnych študijných plánov, poskytuje sa sociálne štipendium najviac 11 mesiacov v školskom roku.
 Skutočnosti rozhodujúce pre určenie výšky sociálneho štipendia
 (1) Priemerným čistým mesačným príjmom sa rozumie mesačný priemer peňažných alebo peniazmi oceniteľných príjmov znížených o daň zo mzdy, prípadne o inú daň, ktorej tieto príjmy podliehajú, ktoré dosiahli
 a) obaja rodičia študenta a študent alebo
 b) jeden z rodičov študenta, jeho manžel a študent alebo
 c) manžel študenta a študent.
 (2) Priemerný čistý mesačný príjem sa vypočítava z príjmov osôb uvedených v odseku 1 za predchádzajúci kalendárny rok za podmienky, že od toho času nedošlo k trvalej zmene základnej mzdy alebo základnej pracovnej odmeny, alebo nevznikol pracovný, členský, služobný pomer alebo iný pracovnoprávny vzťah (ďalej len „pracovný pomer“) niektorého z rodičov alebo manžela študenta alebo študenta.
 (3) Ak došlo k trvalej zmene základnej mzdy alebo základnej pracovnej odmeny u osôb uvedených v odseku 1 v priebehu predchádzajúceho alebo bežného kalendárneho roka, berie sa za základ priemerná čistá mesačná základná mzda (odmena) odo dňa zmeny základnej mzdy (odmeny), ku ktorej sa pripočíta priemerný čistý mesačný príjem dosiahnutý z ostatných zložiek mzdy (odmeny) v predchádzajúcom kalendárnom roku. Podobne sa posudzujú príjmy z pracovnej činnosti u dôchodcov a zmena ostatných príjmov uvedených v odseku 5 písm. c) až h).
 (4) Ak v priebehu predchádzajúceho alebo bežného kalendárneho roka uzavrel niektorý z rodičov alebo manžel študenta alebo študent pracovný pomer, vypočítava sa priemerný čistý mesačný príjem odo dňa jeho uzavretia; ak v uvedenom období došlo ku skončeniu pracovného pomeru, vypočítava sa priemerný čistý mesačný príjem od skončenia pracovného pomeru. Podobne sa posudzujú príjmy z pracovnej činnosti u dôchodcov a zmena ostatných príjmov uvedených v odseku 5 písm. c) až h).
 (5) Do príjmov, ktoré sú základom pre zistenie priemerného čistého mesačného príjmu sa zahŕňajú
 a) príjmy z pracovného pomeru alebo iné príjmy, ktorými sú
 1. mzda,
 2. stabilizačné odmeny za odpracované roky a stabilizačné náborové odmeny a príspevky,
 3. podiely na hospodárskych výsledkoch,
 4. ročné odmeny vedúcich pracovníkov,
 5. naturálne požitky a iné obdobné plnenia, ktoré pracovníkom patria aj počas neprítomnosti v práci,
 6. doplnkové odmeny členov výrobných družstiev,
 7. náhrada mzdy poskytovaná pracovníkom za čas, v ktorom nepracovali, a náhrada mzdy za nevyčerpanú dovolenku,
 8. štipendiá vedeckých ašpirantov a štipendiá účastníkov študijného pobytu,3)
 9. príjmy určené na účely nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia pracovníkov poverených vykonávaním činností mimo územia Československej socialistickej republiky,4)
 b) príjmy z pracovnej činnosti člena jednotného roľníckeho družstva, ktorými sú
 1. základná pracovná odmena vrátane príplatku a doplatku,
 2. prémie,
 3. výkonnostné a mimoriadne odmeny vyplácané za výsledky pracovnej činnosti členovi družstva a zahŕňané do nákladov družstva,
 4. prémie a odmeny, na ktoré boli družstvu poskytnuté účelové dotácie,
 5. naturálne požitky a iné plnenia, ak uvedené príjmy patria členovi družstva aj v čase pracovnej neschopnosti,
 6. podiely na hospodárskych výsledkoch,
 7. ročné odmeny vedúcich pracovníkov,
 8. stabilizačné odmeny za odpracované roky a stabilizačné náborové odmeny,
 9. náhrada pracovnej odmeny poskytovaná členom družstva za čas, v ktorom nepracovali, a náhrada pracovnej odmeny za nevyčerpanú dovolenku,
 c) odmeny za práce vykonávané na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru,
 d) príjmy z ďalších činností
 1. odmeny za znalecké a tlmočnícke úkony vyplácané znalcom a tlmočníkom, ktoré určil príslušný orgán,
 2. odmeny vyplácané osobám v súvislosti s riešením úloh rozvoja vedy a techniky, tématických úloh, odmeny za vynálezy, objavy, zlepšovacie návrhy, priemyselné vzory, za nové spôsoby prevencie, diagnostiky a liečenia ľudí, 5) zvierat a za nové spôsoby ochrany rastlín proti škodcom,
 3. mimoriadne jednorazové odmeny vyplatené pracovníkom pri príležitosti udelenia vyznamenania v sume, ktorá podlieha zdaneniu,
 4. mimoriadne jednorazové odmeny vyplatené pracovníkom za konkrétne výsledky pri vyhodnotení socialistickej súťaže,
 5. príjmy za účinkovanie v súboroch ľudových hudobníkov,
 6. odmeny za práce vykonávané v súvislosti s členstvom v organizáciách alebo kolektívnych orgánoch, a to bez ohľadu na to, či sú vyplatené v hotovosti alebo pripisované v prospech členských podielov,
 e) príjmy podliehajúce dani z príjmov obyvateľstva,6)
 f) všetky príjmy z poskytovania služieb na základe povolenia národného výboru po odpočítaní sumy na vecné výdavky potrebné na dosiahnutie týchto príjmov,6)
 g) všetky príjmy občanov z poľnohospodárskej výroby,7)
 h) príjmy občanov podliehajúce dani z príjmov z literárnej a umeleckej činnosti,8)
 i) nemocenské, podpora pri ošetrovaní člena rodiny,9) vyrovnávací príspevok v tehotenstve a materstve, peňažná pomoc v materstve,10),11)
 j) dávky sociálneho zabezpečenia10) okrem dávok uvedených v odseku 6,
 k) zaopatrovací príspevok,10)
 l) výživné (príspevok na výživu) od iných osôb určené rozhodnutím súdu alebo poskytované na základe dohody schválenej súdom,
 m) zrážky na úhradu výživného v prospech detí z pracovnej odmeny osôb, ktoré sú vo výkone trestu odňatia slobody alebo vo väzbe,12)
 n) príjmy študenta z činností uvedených v písmene a) až h) a dávky sociálneho zabezpečenia, ak v súhrne presahujú sumu 800 Kčs mesačne.
 (6) Do príjmov, ktoré sú základom pre zisťovanie priemerného čistého mesačného príjmu, sa nezahŕňajú
 a) prídavky na deti a príplatok k ním,
 e) zvýšenie dôchodkov podľa príslušných predpisov,13)
 g) odmena pestúna a príspevok na úhradu potrieb dieťaťa v pestúnskej starostlivosti,14)
 j) pohrebné,
 k) peňažná odmena dobrovoľným pracovníkom opatrovateľskej služby,
 l) peňažná odmena poskytovaná pri životných a pracovných výročiach,15)
 n) odmeny vyplývajúce z pracovného pomeru na základe rámcovej pracovnej zmluvy alebo z dohôd o občianskej výpomoci,
 o) štipendiá poskytované študujúcim v riadnom dennom štúdiu na stredných a vysokých školách,
 p) príjmy študenta z pracovného pomeru, z dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru a dávky sociálneho zabezpečenia do úhrnnej výšky 800 Kčs mesačne.
 (7) Od priemerného čistého mesačného príjmu sa odpočíta suma výživného určená súdom niektorému z rodičov študenta alebo študentovi, prípadne jeho manželovi, alebo poskytovaná na základe dohody schválenej súdom, prípadne poskytovaná dobrovoľne.
 (8) Čistý mesačný príjem pripadajúci na jedného člena domácnosti sa zistí tak, že sa priemerný čistý mesačný príjem rodičov a študenta alebo manžela študenta a študenta delí počtom členov domácnosti.
 (9) Pri výpočte priemerného čistého mesačného príjmu na jedného člena domácnosti sa za členov domácnosti považujú
 a) rodičia a ich nezaopatrené dieťa,11) ak sa priemerný čistý mesačný príjem zisťuje u rodičov študenta,
 b) študent, jeho manžel a ich nezaopatrené dieťa,11) ak sa čistý priemerný mesačný príjem zisťuje u manžela študenta.
 (10) Žiadateľ o štipendium sa započítava za dvoch členov domácnosti, ak
 b) sú obaja rodičia dôchodcovia a okrem dôchodku nemajú pravidelný príjem,16)
 c) je ženatý (žiadateľka vydatá).
 (11) Ak ide o súbeh prípadov uvedených v odseku 10, započítava sa žiadateľ za dvoch členov domácnosti len raz.
 (12) Študent je povinný ohlásiť dekanátu ihneď všetky skutočnosti, ktoré by mohli mať vplyv na poskytovanie alebo výšku sociálneho štipendia. Ak nastane zmena skutočností rozhodujúcich pre poskytovanie alebo výšku sociálneho štipendia, uskutoční sa zmena sociálneho štipendia od prvého dňa mesiaca, v ktorom zmena nastala. Ak je zmena v neprospech študenta, uskutoční sa od prvého dňa nasledujúceho mesiaca.
 Sociálne štipendium sa poskytuje vo výške
 a) v preferovaných študijných odboroch17)
 pri priemernom čistom mesačnom
 príjme na 1 člena domácnosti štipendium
 b) v ostatných študijných odboroch
 (1) Prospechové štipendium sa poskytuje najviac počas 11 mesiacov od začiatku školského roku druhého ročníka štúdia na vysokej škole študentom, ktorí v predchádzajúcom ročníku študovali v riadnom dennom štúdiu alebo v štúdiu popri zamestnaní ten istý alebo príbuzný študijný odbor, predchádzajúci ročník štúdia neopakovali, mali priemerný prospech do 1,8 a splnili študijné povinnosti určené učebným plánom predchádzajúceho ročníka do konca školského roku. Študentom, ktorí splnili študijné povinnosti predchádzajúceho ročníka po jeho skončení, sa poskytne prospechové štipendium až od 1. januára; poskytovanie prospechového štipendia pred 1. januárom výnimočne povoľuje dekan.
 (2) Študentom, ktorí študujú podľa individuálneho študijného plánu v čase nepresahujúcom dĺžku riadneho denného štúdia,18) poskytuje sa prospechové štipendium, ak splnia podmienky uvedené v odseku 1 a študijné povinnosti určené individuálnym študijným plánom predchádzajúceho ročníka do konca školského roku. Do priemerného prospechu sa započítavajú konečné výsledky skúšok a klasifikovaných zápočtov zo študijných predmetov zapísaných v individuálnom študijnom pláne. Študentom študujúcim podľa individuálneho študijného plánu, ktorým dekan predĺžil štúdium, môže sa poskytovať prospechové štipendium za čas štúdia určený individuálnym študijným plánom.
 (3) Študentom, ktorí prestúpia z vysokých škôl v zahraničí na vysoké školy v Slovenskej socialistickej republike, poskytne sa prospechové štipendium podľa nostrifikovaných skúšok19) vykonaných na vysokých školách v zahraničí.
 (4) Prospechové štipendium sa poskytuje bez žiadosti a bez ohľadu na to, či študent poberá ešte aj iné štipendium.
 Zisťovanie priemerného prospechu študenta
 Do priemerného prospechu sa započítavajú konečné výsledky
 a) skúšok a klasifikovaných zápočtov,20)
 b) skúšok a klasifikovaných zápočtov započítaných z predchádzajúceho štúdia,20)
 c) rozdielových skúšok a klasifikovaných zápočtov určených dekanom v prípadoch, keď študent do predchádzajúceho ročníka prestúpil alebo pokračoval v štúdiu po skončení prerušenia štúdia,20)
 d) rozdielových skúšok a klasifikovaných zápočtov určených dekanom v prípadoch, ak bol študent znova prijatý na štúdium po zanechaní štúdia alebo po vylúčení zo štúdia,20)
 e) nostrifikovaných skúšok vykonaných na zahraničnej vysokej škole.19)
 Výška prospechového štipendia
 Prospechové štipendium sa poskytuje vo výške
 pri priemernom prospechu štipendium mesačne
 nad 1,2 do 1,5 400 Kčs
 Jednorazové prospechové štipendium
 (1) Študentom, ktorým sa štúdium podľa individuálneho študijného plánu skrátilo oproti určenej dĺžke riadneho denného štúdia,18) sa poskytne jednorazové prospechové štipendium v sume 300 Kčs za každý mesiac školského roku, o ktorý sa štúdium skrátilo.
 (2) Študentom, ktorí absolvovali štúdium s vyznamenaním, politicky a spoločensky sa angažovali a zapájali sa do vedeckej, výskumnej a odbornej alebo umeleckej činnosti na fakulte alebo na vysokej škole, sa poskytne odmena, ktorá má povahu jednorazového prospechového štipendia, ak vykonali štátnu záverečnú skúšku alebo štátnu rigoróznu skúšku21) v prvom termíne určenom dekanom,20) a to vo výške
 a) 2000 Kčs študentom, ktorým bola udelená cena ministra školstva,
 b) 1500 Kčs študentom, ktorým bola udelená cena rektora,
 c) 1000 Kčs študentom, ktorým bolo udelené pochvalné uznanie dekana.
 (3) Študentom sa môže poskytnúť len jedna z odmien uvedených v odseku 2.
 (4) Študentom študijných odborov skupiny učiteľstvo vrátane učiteľstva odborných predmetov na neučiteľských fakultách sa cena ministra, cena rektora, pochvalné uznanie dekana a odmena, ktorá má povahu jednorazového prospechového štipendia poskytovaného podľa odseku 2, označuje na trvalé uctenie pamiatky bojovníka za víťazstvo robotníckej triedy a za pokrokovú československú školu ako štipendium Josefa Hakena.
 Preferenčné štipendium
 (1) Preferenčné štipendium v sume 1000 Kčs sa poskytuje za úspešné skončenie každého ročníka riadneho denného štúdia v preferovanom študijnom odbore17) študentom, ktorí
 a) v skončenom ročníku dosiahli priemerný prospech do 1,8,
 b) študijné povinnosti určené učebným plánom splnili do konca školského roku; ak študent splnil študijné povinnosti za predchádzajúci ročník po začiatku školského roku, môže dekan priznať poskytnutie preferenčného štipendia len so súhlasom rektora, ak sa nečlení vysoká škola na fakulty, so súhlasom ministerstva školstva,
 c) sú zapísaní v nasledujúcom ročníku preferovaného študijného odboru alebo úspešne skončili štúdium na vysokej škole vykonaním štátnej záverečnej skúšky alebo štátnej rigoróznej skúšky v prvom alebo v druhom termíne určenom dekanom na vykonanie štátnej záverečnej skúšky alebo štátnej rigoróznej skúšky.
 (2) Do priemerného prospechu sa započítavajú konečné výsledky skúšok a klasifikovaných zápočtov podľa § 7 a výsledok obhajoby diplomovej práce a výsledky skúšok z jednotlivých študijných predmetov štátnej záverečnej skúšky alebo štátnej rigoróznej skúšky.
 (3) Študentom študujúcim podľa individuálneho študijného plánu sa poskytne preferenčné štipendium za čas nepresahujúci dĺžku riadneho denného štúdia18) za podmienok uvedených v odseku 1. Do priemerného prospechu sa započítavajú konečné výsledky skúšok a klasifikovaných zápočtov zo študijných predmetov zapísaných v individuálnom študijnom pláne. Ak sa študentom študujúcim podľa individuálneho študijného plánu určí predĺženie štúdia oproti určenej dĺžke štúdia,18) možno im poskytnúť preferenčné štipendium za čas štúdia určený individuálnym študijným plánom.
 (4) Preferenčné štipendium sa poskytuje pri splnení podmienok uvedených v odseku 1 bez ohľadu na to, či sa poskytuje študentovi ešte iné štipendium. Preferenčné štipendium sa poskytuje bez žiadosti.
 (5) Ak ide o novo vyhlásené preferované študijné odbory,17) preferencia sa v roku vyhlásenia prizná študentom prvého ročníka príslušného študijného odboru; pri zrušení preferencie študijného odboru sa priznaná preferencia zachová študentovi až do skončenia jeho štúdia, a to aj pri prerušení štúdia a opakovaní ročníka, aj pri predĺžení alebo skrátení štúdia podľa individuálneho študijného plánu.
 Sociálne štipendium poskytované študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom
 (1) Sociálne štipendium poskytované podľa § 5 sa študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom zvýši o sumu 350 Kčs mesačne na prvé dieťa a o sumu 200 Kčs mesačne na každé ďalšie dieťa.
 (2) Ak nevznikne študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom nárok na sociálne štipendium podľa § 5, poskytuje sa im štipendium v sume 350 Kčs mesačne na prvé dieťa a táto suma sa im zvýši o 200 Kčs mesačne na každé ďalšie dieťa.
 (3) Štipendium podľa odsekov 1 a 2 sa poskytuje študentke, ktorej sa narodí dieťa, ak uplatní nárok do troch mesiacov odo dňa pôrodu; študentkám prvých ročníkov sa toto štipendium poskytne najskôr od začiatku školského roku. Ak študentka neuplatní nárok v uvedenej lehote, poskytne sa jej štipendium od prvého dňa kalendárneho mesiaca, v ktorom nárok uplatnila.
 (4) Študentke, ktorej sa narodí dieťa v čase jej štúdia na vysokej škole, poskytuje sa štipendium vo výške, na ktorú má nárok po narodení dieťaťa podľa odsekov 1 a 2, spätne, začínajúc prvým dňom kalendárneho mesiaca, do ktorého patrí začiatok štvrtého týždňa pred pôrodom; takto priznané štipendium sa poskytuje pri splnení podmienok uvedených v odsekoch 1 a 2 po celý čas štúdia.
 (5) Študentke, ktorej sa narodí dieťa do štyroch týždňov po skončení jej štúdia na vysokej škole, poskytuje sa štipendium vo výške, na ktorú by mala po narodení dieťaťa nárok podľa odsekov 1 a 2, spätne, začínajúc prvým dňom kalendárneho mesiaca, do ktorého spadá začiatok štvrtého týždňa pred pôrodom; takto priznané štipendium sa poskytne ešte za mesiac, v ktorom skončila štúdium.
 (6) Študentke, ktorej sa narodí mŕtve dieťa alebo ktorej dieťa zomrie do šiestich týždňov po pôrode, poskytne sa štipendium podľa odsekov 1 a 2 ešte za kalendárny mesiac, do ktorého patrí koniec šiesteho týždňa odo dňa pôrodu.
 (7) Študentke, ktorá sa prestala starať o narodené dieťa a toto dieťa bolo preto zverené rozhodnutím príslušného orgánu (súdu, národného výboru) do rodinnej alebo ústavnej starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov, ako aj študentke, ktorej dieťa je v ústavnej starostlivosti z iných ako zdravotných dôvodov, sa výplata štipendia podľa odsekov 1 a 2 zastavuje od prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom toto rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť; na účely priznania sociálneho štipendia podľa § 3 až 5 sa na študentku pozerá, akoby toto dieťa nemala.
 (8) Študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom sa poskytuje štipendium podľa odsekov 1 a 2 za čas 12 mesiacov v školskom roku, a to aj pri opakovaní ročníka.
 Výnimočné štipendium
 (1) Výnimočné štipendium22) môže študentom uvedeným v § 1 poskytnúť dekan na ich žiadosť alebo z vlastného podnetu, a to zo sociálnych dôvodov alebo ako odmenu pri udelení pochvaly.20)
 (2) Výnimočné štipendium zo sociálnych dôvodov do výšky 450 Kčs mesačne sa môže poskytnúť študentom, u ktorých je to odôvodnené ich sociálnymi pomermi a sociálnymi pomermi osôb, ktoré majú voči nim vyživovaciu povinnosť; pôjde najmä o študentov - mužov s nezaopatreným dieťaťom, ktorých manželka zo závažných dôvodov nie je zárobkovo činná, o študentov zdravotne postihnutých a o študentov, voči ktorým si rodičia alebo manžel neplnia vyživovaciu povinnosť. Toto štipendium sa môže poskytnúť aj študentom, ktorí opakujú ročník zo zdravotných alebo vážnych rodinných dôvodov.
 (3) Výnimočné štipendium zo sociálnych dôvodov sa môže poskytovať súbežne so sociálnym štipendiom; čas poskytovania výnimočného štipendia určí dekan.
 (4) Študentom, ktorí dosahujú priemerný prospech do 1,5, angažujú sa vo verejnej činnosti, zúčastňujú sa na spoločensky užitočnej práci a zapájajú sa do vedeckej, výskumnej a odbornej (umeleckej) činnosti na vysokej škole, môže dekan pri udelení pochvaly poskytnúť odmenu, ktorá má povahu jednorazového výnimočného štipendia, do výšky 1000 Kčs, ak im nebola udelená vecná odmena.
 Štipendiá študentov- cudzincov
 (1) Vysoké školy poskytujú štipendiá študentom - cudzincom, ktorí majú povolenie na pobyt na území Československej socialistickej republiky z dôvodu
 a) uzavretia manželstva s československým štátnym občanom alebo
 b) pracovného pomeru ich rodičov alebo manžela v Československej socialistickej republike23) alebo
 c) československého štátneho občianstva jedného z rodičov študenta alebo
 d) poskytnutia práva azylu v Československej socialistickej republike alebo
 (2) Štipendiá sa poskytujú podľa predchádzajúcich ustanovení tejto vyhlášky v tomto rozsahu:
 a) študentom - cudzincom uvedeným v odseku 1 písm. a) až c) štipendium sociálne [§ 5 písm. b)], prospechové [§ 8 písm. b)] a výnimočné,
 b) študentom - cudzincom uvedeným v odseku 1 písm. d) a e) štipendium sociálne vrátane sociálneho štipendia poskytovaného študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom, štipendium prospechové, štipendium výnimočné, štipendium preferenčné a štipendium Josefa Hakena; priznáva sa im aj zvýhodnenie v oblasti sociálnych a prospechových štipendií poskytovaných študentom, ktorí študujú preferovaný študijný odbor.
 Štipendiá československých štipendistov
 (1) Československým štipendistom sa poskytuje sociálne štipendium za podmienok určených v § 3 až 5, sociálne štipendium poskytované študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom; možno im poskytnúť aj výnimočné štipendium zo sociálnych dôvodov.
 (2) Štipendiá uvedené v odseku 1 sa poskytujú za podmienok uvedených v tejto vyhláške v čase pobytu československých štipendistov na území Československej socialistickej republiky v období hlavných prázdnin a ďalej z dôvodu konania odbornej alebo spoločensko-politickej praxe, pracovnej neschopnosti, študentke aj z dôvodov materstva a osamelému študentovi s nezaopatreným dieťaťom z dôvodu a za podmienok uvedených v § 1 písm. c).
 (1) Štipendiá vypláca študentom uvedeným v § 1 písm. a) a b) dekanát len v riadnych alebo náhradných termínoch určených dekanom po vyjadrení fakultnej organizácie Socialistického zväzu mládeže. Štipendium sa nevyplatí, ak si ho študent bez vážnych dôvodov nevyzdvihne ani vo výplatnom termíne nasledujúceho mesiaca. Výnimočnú výplatu nevyzdvihnutých štipendií povoľuje dekan fakulty len v prípadoch hodných osobitného zreteľa.
 (2) Štipendiá podľa § 14 vypláca československým štipendistom organizácia určená ministerstvom školstva.
 REZORTNÉ, KRAJSKÉ A PODNIKOVÉ ŠTIPENDIÁ A PRÍSPEVKY
 Podmienky pre poskytovanie štipendií a príspevkov
 (1) Ústredné orgány, krajské národné výbory, štátne hospodárske organizácie, družstevné a spoločenské organizácie (ďalej len „organizácie“) môžu v záujme získania kvalifikovaných pracovníkov na miesta do oblastí, kde je ich nedostatok,24) a v súlade so štátnym plánom rozvoja národného hospodárstva poskytovať zo svojich prostriedkov rezortné, krajské a podnikové štipendiá (ďalej len „štipendiá“) a príspevky.
 (2) Štipendiá a príspevky sa poskytujú študentom spravidla v posledných dvoch ročníkoch štúdia, ktorí sa písomnou dohodou (ďalej len „dohoda“) zaviažu, že po skončení štúdia nastúpia do oblasti, kde je nedostatok vysokoškolsky kvalifikovaných odborníkov v príslušnom odbore a najmenej 5 rokov zotrvajú v pracovnom pomere s organizáciou, ktorú im určí poskytovateľ štipendia, a že štipendium a príspevok alebo ich zodpovedajúcu časť vrátia, ak svoj záväzok celkom alebo čiastočne nesplnia. Do odpracovaného času sa nezapočítava doba výkonu základnej (náhradnej) vojenskej služby a čas ďalšej materskej dovolenky.
 (3) Študent je povinný neodkladne predložiť dohodu alebo jej odpis na vedomie dekanátu fakulty v ostatných študijných odboroch vo výške 800 Kčs.
 Výška štipendií a príspevkov a čas ich poskytovania
 (1) Štipendium sa v preferovaných študijných odboroch poskytuje vo výške 1000 Kčs mesačne, v ostatných študijných odboroch vo výške 800 Kčs mesačne.
 (2) Organizácie môžu poskytovať študentom tieto príspevky:
 a) príspevok na učebnice, učebné pomôcky a kultúrne potreby vo výške 400 Kčs ročne,
 b) náhradu preukázaného cestovného za prepravu verejným hromadným dopravným prostriedkom pri nástupe do školy a pri skončení školského roku, ako i náhradu preukázaného cestovného na návštevu rodiny počas školského roku; ženatým študentom sa uhrádza cestovné raz za mesiac a slobodným študentom najviac raz za tri mesiace. Pri ceste vlakom sa uhrádza cestovné za druhú triedu osobného vlaku a pri vzdialenosti nad 100 km aj príplatok na rýchlik. Náhrada cestovného sa poskytuje len do výšky cestovného so zľavou, na ktorú má študent nárok. Výdavky za cestovné miestnymi dopravnými prostriedkami organizácia neuhrádza,
 c) príspevok na manžela, ktorý nemôže byť zárobkovo činný, vo výške 500 Kčs mesačne, prípadne znížený o sumu zaopatrovacieho príspevku alebo sociálneho štipendia; ak je zárobkovo činný a poberá nemocenské alebo peňažnú pomoc v materstve alebo podporu pri ošetrovaní člena rodiny alebo invalidný alebo čiastočne invalidný dôchodok, príspevok sa zníži o takto vyplácané sumy,
 d) príspevok na každé nezaopatrené dieťa vo výške 100 Kčs mesačne; ak obidvaja manželia - študenti uzavreli dohodu o štipendiu, poskytne sa príspevok na nezaopatrené dieťa len jednému z nich,
 e) jednorazovú sociálnu výpomoc do výšky 1000 Kčs za školský rok v prípadoch hodných osobitného zreteľa.
 (3) Štipendiá a príspevky sa poskytujú za čas určený v dohode, avšak najskôr od prvého dňa mesiaca, v ktorom bola dohoda uzavretá.
 (4) Štipendiá a príspevky možno poskytovať aj študentom, ktorí opakujú ročník zo zdravotných dôvodov, vážnych rodinných dôvodov alebo z iných dôvodov hodných osobitného zreteľa.
 (5) Štipendiá a príspevky podľa odsekov 1 a 2 písm. c) a d) sa poskytujú počas 12 mesiacov v školskom roku; študentom, ktorí študujú podľa individuálneho študijného plánu, sa poskytujú štipendiá a príspevky za čas štúdia určený individuálnym študijným plánom.
 Zánik záväzku študenta vrátiť štipendium a príspevky alebo ich časť
 Povinnosť vrátiť štipendiá a príspevky podľa dohody uzavretej so študentom podľa § 16 ods. 2 zaniká úplne, ak s ním organizácia odmietla uzavrieť pracovný pomer alebo ak sa pracovný pomer skončil
 a) výpoveďou danou organizáciou podľa § 46 ods. 1 písm. a) až d) Zákonníka práce alebo
 b) výpoveďou danou pracovníkom, ak nemôže podľa lekárskeho posudku alebo rozhodnutia orgánu štátnej zdravotníckej správy vykonávať doterajšiu prácu alebo mu vznikol nárok na invalidný dôchodok, alebo organizácia porušuje podstatnú povinnosť, ktorú má voči nemu podľa pracovnej alebo kolektívnej zmluvy alebo právnych predpisov, alebo nemôže túto povinnosť plniť pre organizačné zmeny alebo ak sa v posledných 12 mesiacoch nevyužíva jeho odborná kvalifikácia počas najmenej 6 mesiacov alebo
 c) okamžitým zrušením pracovného pomeru pracovníkom25) alebo
 d) z iných dôvodov hodných osobitného zreteľa, ak to vyžaduje spoločenský záujem, podľa podmienok určených príslušným ústredným orgánom.
 (1) Sociálne štipendium, štipendium poskytované študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom a výnimočné štipendium podľa § 12 sa neposkytujú študentom, ktorí uzavreli dohodu podľa § 16.
 (2) Štipendiá sa neposkytujú študentom
 a) v čase prerušenia štúdia,
 b) v čase, ktorý sa po prestupe alebo prerušení štúdia kryje s časom, za ktorý v predchádzajúcom štúdiu štipendium dostali, s výnimkou sociálneho štipendia podľa § 11; štipendiá podľa § 17 sa poskytujú, ak súhlasí organizácia s prestupom alebo s prerušením štúdia,
 c) v čase, ktorý sa pri novom prijatí na vysokú školu po zanechaní štúdia kryje s časom predchádzajúceho štúdia, za ktorý štipendium dostali, s výnimkou sociálneho štipendia poskytovaného podľa § 11,
 d) ktorí sú absolventmi vysokej školy.
 (3) Pri opakovaní ročníka sa sociálne štipendium neposkytuje s výnimkou prípadov uvedených v § 11.
 (4) Sociálne štipendium a prospechové štipendium sa poskytuje študentom, ktorí boli podmienečne zapísaní do vyššieho ročníka z dôvodov vykonávania odbornej alebo spoločensko-politickej praxe alebo povinného telovýchovného kurzu v náhradnom termíne, od začiatku školského roka; týmto študentom sa poskytne aj preferenčné štipendium. Študentom, ktorí boli podmienečne zapísaní do vyššieho ročníka z dôvodov konania skúšok (opravných skúšok) a zápočtov sa poskytne sociálne štipendium po zrušení podmienečného zápisu26) spätne od začiatku školského roka.
 (5) Sociálne štipendium, štipendium poskytované študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom, prospechové štipendium podľa § 6 a 8, štipendium vrátane príspevku na manželku (manžela) a príspevku na každé nezaopatrené dieťa podľa § 16 a 17 sa poskytne študentom posledných ročníkov ešte za mesiac, v ktorom uplynul prvý termín určený dekanom na vykonanie štátnej záverečnej skúšky alebo štátnej rigoróznej skúšky; ak študent neskončí štúdium v tomto termíne a povolil sa mu náhradný termín alebo opakovanie štátnej záverečnej skúšky alebo štátnej rigoróznej skúšky, poskytujú sa mu štipendiá do konca školského roku, v ktorom mal štúdium skončiť.
 (6) Sociálne štipendium, štipendium poskytované študentkám - matkám a osamelým študentom s nezaopatreným dieťaťom, prospechové štipendium podľa § 6 a 8 a výnimočné štipendium, štipendium vrátane príspevku na manželku (manžela) a príspevku na každé nezaopatrené dieťa podľa § 16 a 17 sa poskytuje študentovi, ktorý sa stal pre chorobu alebo úraz práceneschopným alebo ak mu bola nariadená karanténa, ešte dva mesiace, ktoré nasledujú po mesiaci, v ktorom vznikla jeho pracovná neschopnosť. Ak trvá choroba dlhšie, poskytuje sa študentovi prospechové štipendium, ak pre jeho poskytnutie spĺňa podmienky. Pri skončení pracovnej neschopnosti v kalendárnom mesiaci, v ktorom študent poberal dávky nemocenského poistenia, poskytne sa za príslušný počet dní ešte pomerná časť štipendia.
 (7) Študent je povinný neodkladne ohlásiť dekanátu fakulty začiatok a skončenie pracovnej neschopnosti, študentka aj nástup a skončenie materskej dovolenky. Ak ide o študenta, ktorý poberá štipendium podľa § 17, je povinný neodkladne ohlásiť tieto skutočnosti aj poskytovateľovi štipendia.
 (8) Ak sa poskytnú štipendiá podľa tejto vyhlášky v dôsledku nepravdivých alebo neúplných údajov uvedených študentom alebo ak študent neoznámi zmenu skutočností, ktoré sú rozhodujúce pre ich priznanie, čas poskytovania alebo výšku, je povinný neprávom prijaté sumy vrátiť.27)
 (9) Na vysokých školách, ktoré sa nečlenia na fakulty, plní úlohy dekana podľa tejto vyhlášky rektor a úlohy dekanátu rektorát.
 Na študentov, ktorí po absolvovaní internátnych stredných škôl pre pracujúcich študujú na vysokých školách a sú ku dňu nadobudnutia účinnosti tejto vyhlášky v druhom a vyšších ročníkoch riadneho denného štúdia, sa vzťahuje do skončenia ich štúdia doterajší predpis o poskytovaní štipendií a príspevkov;28) prospechové a preferenčné štipendiá sa poskytujú podľa tejto vyhlášky.
 1. vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky č. 116/1980 Zb. o poskytovaní štipendií a príspevkov študentom vysokých škôl,
 2. vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky č. 88/1982 Zb., ktorou sa dopĺňa vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky č. 116/1980 Zb. o poskytovaní štipendií a príspevkov študentom vysokých škôl,
 3. vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky č. 89/1982 Zb. o hmotnom a finančnom zabezpečení študentov - cudzincov, ktorí študujú v riadnom dennom štúdiu na vysokých školách.
 Táto vyhláška nadobúda účinnosť 1. septembrom 1984.
 1) § 2 zákona č. 68/1965 Zb. o pobyte cudzincov na území Československej socialistickej republiky.
 2) Úprava Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky z 15.9.1982 č. 12857/82-33/333 o vysielaní študentov na štúdium na zahraničných vysokých školách (Zvesti Ministerstva školstva SSR a Ministerstva kultúry SSR, zošit 10, ročník 1982 reg. v čiastke 27/1982 Zb.).
 3) Vyhláška Československej akadémie vied č. 54/1977 Zb., ktorou sa upresňujú niektoré podrobnosti o pracovnoprávnych vzťahoch účastníkov vedeckej výchovy a študijných pobytov a o poskytovaní štipendií v znení vyhlášky č. 40/1979 Zb.
 4) Vyhláška Ústrednej rady odborov č./165/1979 Zb. o nemocenskom poistení niektorých pracovníkov a o poskytovaní dávok nemocenského poistenia občanom v osobitných prípadoch v znení vyhlášky č. 155/1983 Zb.
 5) Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej socialistickej republiky č. 120/1975 Zb. o osvedčeniach na nové spôsoby prevencie, diagnostiky a liečenia ľudí.
 6) Zákon č. 145/1961 Zb. o dani z príjmov obyvateľstva v znení neskorších predpisov.
 7) Zákon č. 103/1974 Zb. o poľnohospodárskej dani v znení neskorších predpisov.
 8) Zákon č. 36/1965 Zb. o dani z príjmov z literárnej a umeleckej činnosti v znení neskorších predpisov.
 9) Zákon č. 54/1956 Zb. o nemocenskom poistení zamestnancov v znení neskorších predpisov.
 10) Zákon č. 121/1975 Zb. o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov.
 11) Zákon č. 88/1968 Zb. o predĺžení materskej dovolenky, o dávkach v materstve a o prídavkoch na deti z nemocenského poistenia v znení neskorších predpisov.
 12) Vyhláška Ministerstva spravodlivosti SSR č. 25/1977 Zb. o zrážkach z pracovnej odmeny osôb, ktoré sú vo výkone trestu odňatia slobody alebo vo väzbe, a o výkone rozhodnutí zrážkami z pracovnej odmeny týchto osôb a chovancov osobitných výchovných zariadení v znení vyhlášky č. 137/1983 Zb.
 13) Zákonné opatrenie Predsedníctva Federálneho zhromaždenia č. 76/1979 Zb. o zvýšení dôchodkov v znení zákonného opatrenia Predsedníctva Federálneho zhromaždenia č. 7/1982 Zb.
 14) Zákon č. 50/1973 Zb. o pestúnskej starostlivosti v znení zákona č. 58/1984 Zb.
 15) Vyhláška Federálneho ministerstva práce a sociálnych vecí č. 159/1970 Zb. o poskytovaní odmien pri významných pracovných a životných výročiach.
 16) Nariadenie vlády Československej socialistickej republiky č. 142/1983 Zb. o poskytovaní dôchodku niektorým pracujúcim dôchodcom.
 17) Preferované študijné odbory ako spoločensky najvýznamnejšie študijné odbory z hľadiska potrieb národného hospodárstva určuje minister školstva SSR po dohode s ministrom práce a sociálnych vecí ČSSR a ministrom práce a sociálnych vecí SSR.
 18) Nariadenie vlády Československej socialistickej republiky č. 89/1980 Zb. o sústave študijných odborov a o dĺžke riadneho štúdia na vysokých školách.
 19) Vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky č. 114/1982 Zb., ktorou sa ustanovujú bližšie podmienky nostrifikácie diplomov a iných dokladov o vysokoškolskom štúdiu vydaných zahraničnými vysokými školami a postup pri nej.
 20) § 33 vyhlášky Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky č. 105/1980 Zb. o štúdiu na vysokých školách (študijné predpisy).
 21) § 1 nariadenia vlády Československej socialistickej republiky č. 90/1980 Zb. o štátnych záverečných skúškach a štátnych rigoróznych skúškach.
 22) Výšku prostriedkov na výnimočné štipendiá pre príslušný kalendárny rok určuje ministerstvo školstva.
 23) § 7 Zákonníka práce.
 24) Oblasti s nedostatkom kvalifikovaných odborníkov určuje ústredný orgán po dohode s príslušným ministerstvom práce a sociálnych vecí; pokiaľ ide o krajské štipendiá, príslušný krajský národný výbor (príloha uznesenia Predsedníctva vlády ČSSR č. 162/1983). Bližšie podmienky pre poskytovanie rezortných a podnikových štipendií určuje príslušný ústredný orgán; pokiaľ ide o krajské štipendiá, príslušný krajský národný výbor.
 25) § 54 Zákonníka práce.
 26) § 19 ods. 2 vyhlášky č. 105/1980 Zb.
 27) § 451, 452 a 458 Občianskeho zákonníka.
 28) Vyhláška Ministerstva školstva Slovenskej socialistickej republiky č. 117/1980 Zb. o poskytovaní štipendií a príspevkov študentom, ktorí po absolvovaní internátnych stredných škôl pre pracujúcich študujú na vysokých školách.


type: wikipedia

text:
Somero är en stad i landskapet Egentliga Finland. Somero har cirka invånare och en yta på km2.
 Somero är enspråkigt finskt.
 Geografi
 Naturgeografi
 Den största delen av Somero ingår i Pemar ås avrinningsområde, som mynnar ut i Skärgårdshavet. Pemar å har sin början i sjön Painio i Sommarnäs i östra delen av Somero och rinner mot väst genom flera smala sjöar, som följer en stor förkastningslinje i berggrunden.
 Södra delen av Somero tillhör Uskela ås avrinningsområde, som också mynnar ut i Skärgårdshavet. I sydvästra Somero har ån Rekijoki grävt djupa raviner i lerjorden. I Sommarnäs i östra delen av Somero löper ändmoränen Tredje Salpausselkä. På västsidan av ändmoränen har ån Terttilänjoki sin början i sjön Halkjärvi, som är den största sjön i Uskela ås avrinningsområde.
 Östsidan av Tredje Salpausselkä i Sommarnäs tillhör Svartåns avrinningsområde som mynnar ut i Pojoviken av Finska viken. De största sjöarna där är Oinasjärvi och Arimaa, från vilka vattnet rinner mot syd, och Heinjärvi, från vilken vattnet rinner mot öst.
 Det nordöstra hörnet av Sommarnäs tillhör Kumo älvs avrinningsområde. Den enda stora sjön där är Salkolanjärvi, som avvattnas till Liesjärvi vid Liesjärvi nationalpark i Tammela.
 Kulturgeografi
 Somero är en del av Salo ekonomiska region och landskapet Egentliga Finland. De närmaste centralorterna på regionalnivå är Salo i Egentliga Finland och Forssa i Egentliga Tavastland. På landskapsnivå är de två närmaste större städerna Åbo i Egentliga Finland och huvudstaden Helsingfors i Nyland. Av större städer Tavastehus i Egentliga Tavastland och Tammerfors i Birkaland samt av mindre städer Loimaa i Egentliga Finland och Lojo i Nyland har mindre betydelse.
 Grannkommunerna till Somero är Salo i syd, som tillhör landskapet Egentliga Finland och Salo ekonomiska region; Koskis i väst och Loimaa i nordväst, som tillhör landskapet Egentliga Finland och Loimaa ekonomiska region; Ypäjä, Jockis och Tammela i norr, som tillhör landskapet Egentliga Tavastland och Forssa ekonomiska region; samt Lojo i öst, som tillhör landskapet Nyland och Helsingfors ekonomiska region.
 Historia
 Historiskt är Somero en del av det historiska landskapet Tavastland (fi. Häme) och har varit en del av Nylands och Tavastehus län år 1634-1831 och Tavastehus län år 1831-1990.
 På lägre administrativ nivå var Somero en del av Sääksmäki härad, och sedan av Nedre Sääksmäki härad och Tammela härad. I jordeboksockenfördelning var Somero först en del av Loimo socken som senare gick under namnet Portas socken efter den nuvarande byn Porras i Tammela.
 Somero förvaltningssocken nämns första gången år 1449. Kyrksocknen nämns först år 1492 men var gammal då. I kyrkligt hänseende hade Somero dittills hört till Uskela. Både förvaltnings- och kyrksocknen har daterats till första hälften av 1400-talet. År 1492 flyttades den nuvarande södra delen av Somero från Uskela till Somero. Under 1600-talet blev Sommarnäs (fi. Somerniemi) en kapellförsamling till Somero. År 1921 blev Sommarnäs en självständig kommun och församling.
 Under 1900-talet har Somero varit en del av Sydvästra Tavastland (fi. Lounais-Häme) som är en inofficiell del av det historiska landskapet Tavastland omkring staden Forssa och består av den nuvarande Forssa ekonomiska region samt den nuvarande staden Somero från den nuvarande Salo Ekonomiska region och den nuvarande kommunen Urdiala från den nuvarande Södra Birkalands ekonomiska region.
 År 1977 slogs kommunen Sommarnäs samman med Somero.
 Bland övriga före detta kommuner har till Someros grannkommuner tidigare ingått Kuusjoki (från 2009 en del av Salo), Kiikala (från 2009 en del av Salo), Mellilä (från 2009 en del av Loimaa) och Loimaa kommun (från 2005 en del av Loimaa) från egentliga Finland samt Nummis (1981-2013 en del av Nummi-Pusula, från 2013 en del av Lojo) och Pusula (1981-2013 en del av Nummi-Pusula, från 2013 en del av Lojo) eller senare Nummi-Pusula (1981-2013, därefter en del av Lojo) från Nyland.
 Fram till 1990 var Somero en del av Tavastehus län, men blev då en del av Åbo och Björneborgs län, vilket också betydde att Somero etablerade sig som en del av det nuvarande landskapet egentliga Finland när de nuvarande Landskapens förbund formades i början av 1990-talet. Fram till 1993 var Somero en landskommun men blev stad då.
 År 1997, när de gamla länen avskaffades, blev Somero en del av Västra Finlands län. Efter att också de nya länen avskaffades år 2010, har Somero varit en del av verksamhetsområdet av Sydvästra Finlands Närings-, trafik- och miljöcentral.
 Två egendomar i kommunen är Palikais (fi. Palikainen) och Seder (fi. Seeteri). Bland övriga är Långsjö, Jurvala, Åvik, Lahtis (fi. Lahti), Kimala, Härkälä, Harju, Ihamäki, Hirsjärvi och Kopila.
 Externa länkar
 Källor
 Finlands kommuner


text:
Николай Лилиев (истинско име Николай Михайлов Попиванов) е виден български поет символист и драматург.
 Биография
 Роден е в семейство на потомствени учители и свещеници, но от малък остава кръгъл сирак. Основно образование получава в родния си град, а после завършва търговска гимназия в Свищов през 1903 г.
 Литературните му интереси се проявяват още през ученическите години, но тласък за поетическа изява му дава срещата с Димитър Подвързачов към края на 1903 година. По това време Лилиев е чиновник в старозагорската земеделска банка и е отпечатал само две пародии в сп. „Българан“, подписани с инициали.
 През 1905 – 1906 г. следва три семестъра литература в Лозана, откъдето изпраща стихове в списанията „Ново общество“ и „Демократически преглед“. Поради липса на средства се завръща в България. Живее в една квартира с Хр. Досев и е близък до неговите толстоистки търсения. През 1907 г. е чиновник в Долна баня, където се запознава със С. Ничев – основал толстоистка комуна там; запознава се и с Димчо Дебелянов, среща се за пръв път с Владимир Василев и Боян Пенев, с които е свързана творческата му съдба. През 1908–09 г. е учител в III мъжка гимназия в София. Заедно с Димчо Дебелянов се радва на покровителството на Димитър Подвързачов и на приятелството на млади поети, журналисти и художници от неговия артистичен кръг. Същата година в сп. „Съвременник“, No 2, под стихотворението „An die Natur“ („Към природата“) за пръв път се подписва с псевдонима Николай Лилиев, измислен от редактора на списанието Г. Бакалов.
 През есента на 1909 г. Лилиев спечелва конкурс и заминава за Париж, където учи търговски науки със стипендия на Министерството на търговията. От Париж изпраща стихотворения, които Подвързачов и Дебелянов публикуват в списанията „Съвременник“, „Оса“, „Смях“, „Наш живот“, „Демократически преглед“, „Съвременна мисъл“ и др. В хумористичните издания се подписва с псевдонимите Одуванчик, Анонимус, Лилипут. Кореспонденцията на тримата поети е ценен документ за епохата и за равнището на епистоларната култура.
 През 1910 г. Лилиев е представен с 14 стихотворения в първата „Антология на българската поезия. От Вазова насам“, съставена от Д. Подвързачов и Д. Дебелянов. След завръщането си от Париж (лятото на 1912 г.) е учител в търговската гимназия в Пловдив (1912–13) и в Свищов (1913–15).
 По време на Балканската война е граждански мобилизиран в Стара Загора. През 1914 г. участва със стихове, преводи и критика във всяка от петте книжки на редактираното от Д. Подвързачов сп. „Звено“. През Първата световна война е редник и кореспондент. След войната работи в Дирекцията за стопански грижи и обществена предвидливост, в издателството на Александър Паскалев, в Дирекцията по печата във Външното министерство, в различни редакции. Първата му книга „Птици в нощта“ излиза в две издания. От началото на 1920 г. Владимир Василев започва да издава сп. „Златорог“ и привлича Лилиев за съредактор и постоянен сътрудник.
 През 1921 г. Лилиев заминава (заедно с проф. Н. Михов) за Виена и до септември 1924 г. работи последователно в големите библиотеки на Виена и Мюнхен върху подготовката на историческа библиография за българския стопански живот през вековете. В тези години стриктно изпълнява ангажиментите си към сп. „Златорог“, като осигурява голяма част от чуждестранната кореспонденция на списанието. През 1922 г. излиза книгата му „Лунни петна“ (наградена от Министерството на просвещението).
 От есента на 1924 до 1928 г. и от 1934 г. е драматург на Народния театър в София.
 След поемата си „Родина“ (1925) в продължение на 6 години Лилиев не публикува нови стихове. Тази пауза е белязана с две важни събития в творческата му биография. В края на 1931 г. се появява антологичната му книга „Стихотворения“, а през март 1934 г. в „Златорог“ излиза цикълът „При морето“ – последните стихове, които поетът отпечатва приживе. Те са свързани с пребиваването му във Варна, където е преподавател по френски език (1932 – 1934) в Търговската академия. Цикълът предизвиква широк отзвук. Възприема се като поетическо възкресение и обновление, като нова стилистична ориентация на поета.
 Като драматург в Народния театър в София (1934 – 1960) Лилиев оставя трайни следи в българската театрална култура. Възражда и следва най-добрите традиции на театъра, положени от Пенчо П. Славейков и Пейо Яворов. Присъствието му се оказва особено стимулиращо за развитието на българската драматургия. Привлича за каузата на театъра най-добрите български писатели и преводачи. Превежда за нуждите на репертоара огромна част от европейската класическа и съвременна драма: Уилям Шекспир („Сън в лятна нощ“, „Ромео и Жулиета“, „Крал Лир“), Пиер Корней („Сид“), Морис Метерлинк („Чудото на Св. Антоний“), Хуго фон Хофманстал („Електра“), Виктор Юго („Ернани“), Алексей Толстой („Цар Феодор“), Хенрик Ибсен („Малкият Ейолф“) и др. Името на поета е свързано с разцвета на българския театър през 30-те и 40-те г.
 След комунистическия преврат на 9 септември 1944 г. поезията на Лилиев е обречена на забрава и отрицание от страна на официалната комунистическа литературна критика. Избран е за академик (1945); участва активно в изданията на Института за литература при БАН, но повече не написва нито ред поезия.
 Творчество
 От началото на века до войните Лилиев е един от най-талантливите поети на България. След появата на първите му книги неговата поезия се оказва в центъра на критичните полемики. Тя се свързва с върха и залеза на българския символизъм.
 Поезията на Лилиев е преведена на множество европейски езици, името му неизменно присъства в европейските литературни речници и енциклопедии.
 Съчинения
 Птици в нощта, 1918 (1919)
 Лунни петна, 1922
 Стихотворения, 1931
 Стихотворения, с предговор от Г. Константинов, 1960
 Събрани съчинения, в 3 т. 1964
 Стихотворения, подбор и предговор от Г. Константинов, 1968
 Стихотворения, 1974
 Поезия, с предговор от Никола Фурнаджиев, съставители и редактори Е. Константинова, Н. Александрова, 1985
 Вижте също
 Лилиева къща
 Източници
 Тази статия се основава на материал от Словото , използван с разрешение.
 Външни препратки
 От и за Николай Лилиев в Своден каталог НАБИС
 Биография, библиография и произведения на Николай Лилиев на сайта на Регионална библиотека „Пенчо Славейков“ във Варна
 Творчеството на Лилиев в Словото
 Архивни материали на Николай Лилиев и критически текстове за него, проект „Българската литературна класика – знание за всички. Неизвестни архиви и културни контексти“
 За него
 Тончо Жечев, Безподобният Николай, сп. „Ек“, 6/2005
 Български поети и поетеси класици
 Български поети символисти
 Писатели след Освобождението
 Български преводачи
 Български военни дейци от Първата световна война
 Възпитаници на Лозанския университет
 Носители на Димитровска награда
 Родени в Стара Загора
 Починали в София
 Погребани в Централните софийски гробища


text:
 Događaji
 Generalna skupština UN proglasila je 1979. godinu Međunarodnom godinom djeteta.
 u Monte Carlu održano prvo svjetsko prvenstvo u backgammonu
 4. ožujka – Stephen P. Synnott otkrio Jupiterov satelit Metis
 4. ožujka – Svemirska letjelica Voyager 1 poslala prve snimke Jupiterovih prstenova
 5. ožujka – Stephen P. Synnott otkrio Jupiterov satelit Tebu
 28. ožujka – Nesreća u nuklearnoj elektrani na otoku Tri Milje u Pensylvaniji dovela do opsežnog radijacijskog zračenja
 1. travnja – Iran službeno postaje islamska republika
 11. travnja – Tanzanijske trupe okupirale glavni grad Ugande, diktator Idi Amin bježi u Saudijsku Arabiju
 15. travnja – Potres u Crnoj Gori
 30. travnja – U bazilici sv. Petra, papa Ivan Pavao II. priredio svečano euharistijsko slavlje u čast 11. stoljetnice međunarodnog priznanja hrvatske državne neovisnosti
 2. lipnja – Papa Ivan Pavao II. posjetio rodnu Poljsku, prvi posjet jednog pape nekoj komunističkoj zemlji
 8. srpnja – Jewitt i Danielson otkrili Jupiterov satelit Adrasteju
 19. srpnja – Sandinisti preuzimaju vlast u Nikaragvi
 1. rujna – Pioneer 11 postaje prva svemirska letjelica koja je stigla do Saturna
 4. studenoga – Počinje talačka kriza u Iranu kada 3000 radikala zauzima američko veleposlanstvo u Teheranu i zarobljava 90 ljudi
 24. prosinca – Lansirana prva europska raketa Ariane
 Rođenja
 Siječanj
 1. siječnja – Anthony Šerić, hrvatski nogometaš
 8. siječnja – Stipe Pletikosa, hrvatski nogometaš
 16. siječnja – Aaliyah, američka pjevačica i glumica († 2001.)
 24. siječnja – Tatyana Ali, američka glumica i pjevačica
 Veljača
 1. veljače – Rachelle Lefevre, kanadska glumica
 6. veljače – Ivan Bošnjak, hrvatski nogometaš
 13. veljače – Mena Suvari, američka glumica
 16. veljače – Valentino Rossi, talijanski motociklist
 17. veljače – Songül Öden, turska glumica
 21. veljače – Jennifer Love Hewitt, američka glumica i pjevačica
 26. veljače – Corinne Bailey Rae, engleska pjevačica
 28. veljače – Ivo Karlović, hrvatski tenisač
 28. veljače – Primož Peterka, slovenski skijaš skakač
 Ožujak
 13. ožujka – Danijela Pintarić, hrvatska pjevačica (sopran), violinistica i kazališna glumica
 19. ožujka – Ivan Ljubičić, hrvatski tenisač
 29. ožujka – Katarina Radivojević, srpska glumica
 30. ožujka – Norah Jones, američka pjevačica i glumica
 Travanj
 1. travnja – Ivano Balić, hrvatski rukometaš
 1. travnja – Darko Miladin, hrvatski nogometaš
 2. travnja – Aslı Tandoğan, turska glumica
 4. travnja – Heath Ledger, australski glumac († 2008.)
 5. travnja – Song Dae-Nam, južnokorejski judaš
 7. travnja – Robert Jozinović, hrvatski glumac
 12. travnja – Claire Danes, američka glumica
 13. travnja – Murat Yıldırım, turski glumac
 19. travnja – Kate Hudson, američka glumica
 21. travnja – James McAvoy, škotski glumac
 Svibanj
 6. svibnja – Renata Sopek, hrvatska televizijska voditeljica
 10. svibnja – Svetlana Zaharova, ruska primabalerina
 23. svibnja – Rasual Butler, američki košarkaš
 24. svibnja – Tracy McGrady, američki košarkaš
 Lipanj
 3. lipnja – Mato Neretljak, hrvatski nogometaš
 5. lipnja – Antonija Šola, hrvatska pjevačica i glumica
 28. lipnja – Luka Dragić, hrvatski glumac
 Srpanj
 5. srpnja – Amélie Mauresmo, francuska tenisačica
 16. srpnja – Jayma Mays, američka glumica
 18. srpnja – Zrinka Cvitešić, hrvatska glumica
 23. srpnja – Mehmet Akif Alakurt, turski glumac
 Kolovoz
 1. kolovoza – Jason Momoa, američki glumac
 12. kolovoza – Marin Skender, nogometni vratar
 22. kolovoza – Leona Paraminski, hrvatska glumica
 27. kolovoza – Ana Begić, hrvatska glumica
 Rujan
 8. rujna – P!nk, američka pjevačica
 14. rujna – Ivica Olić, hrvatski nogometaš
 15. rujna – Dave Annable, američki filmski i TV glumac
 22. rujna – Maja Šuput, hrvatska pjevačica
 Listopad
 2. listopada – Antonija Blaće, hrvatska televizijska voditeljica
 9. listopada – Jelena Kovačić, hrvatska dramatičarka i dramaturginja
 10. listopada – Nicolás Massú, čileanski tenisač
 14. listopada – Velina, hrvatska dizajnerica i bivša pjevačica
 17. listopada – Kimi Räikkönen, finski vozač utrka
 18. listopada – Ne-Yo, američki pjevač
 20. listopada – Ivan Dečak, hrvatski glazbenik
 22. listopada – Jannero Pargo, američki košarkaš
 30. listopada – Filip Brajković, hrvatski televizijski voditelj
 Studeni
 6. studenoga – Lamar Odom, američki košarkaš
 8. studenoga – Aaron Hughes, sjevernoirski nogometaš
 12. studenoga – Silvestar Sabolčki, hrvatski nogometaš († 2003.)
 19. studenoga – Mario Lukajić, srpski glumac
 22. studenoga – Vuk Kostić, srpski glumac
 23. studenoga – Ivica Kostelić, hrvatski skijaš
 29. studenoga – Game, američki reper
 Prosinac
 7. prosinca – Jennifer Carpenter, američka glumica
 11. prosinca – Rider Strong, američki glumac
 14. prosinca – Michael Owen, engleski nogometaš
 23. prosinca – Jacqueline Bracamontes, meksička glumica
 24. prosinca – Petar Pereža, hrvatski televizijski voditelj i novinar
 30. prosinca – Yelawolf, američki reper
 Smrti
 Siječanj – ožujak
 16. ožujka – Jean Monnet, francuski političar (* 1888.)
 Travanj – lipanj
 25. travnja – Slavko Batušić, hrvatski književnik, publicist, povjesničar umjetnosti i redatelj (* 1902.)
 10. svibnja – Antun Augustinčić, hrvatski kipar (* 1900.)
 17. svibnja – Zvonimir Cimermančić, hrvatski nogometaš (* 1917.)
 29. svibnja – Mary Pickford, američka filmska glumica (* 1892.)
 3. lipnja – Arno Schmidt, njemački književnik (* 1914.)
 11. lipnja – John Wayne, američki filmski glumac (* 1907.)
 Srpanj – rujan
 13. srpnja – Juraj Neidhardt, hrvatski arhitekt (* 1901.
 22. srpnja – Sándor Kocsis, mađarski nogometaš i trener (* 1929.)
 10. rujna – Jelka Asić, hrvatska operna pjevačica (* 1922.)
 22. rujna – Otto Robert Frisch, austrijski nuklearni fizičar (* 1904.)
 Listopad – prosinac
 5. prosinca – Sonia Delaunay, ukrajinsko-francuska umjetnica (* 1885.)
 9. prosinca – Fulton John Sheen, američki nadbiskup, blaženik (* 1895.)
 Nobelova nagrada za 1979. godinu
 Fizika: Sheldon Glashow, Abdus Salam i Steven Weinberg
 Kemija: Herbert Charles Brown i Georg Wittig
 Fiziologija i medicina: Allan M. Cormack i Godfrey N. Hounsfield
 Književnost: Odysseas Elytis
 Mir: Majka Tereza
 Ekonomija: Theodore Schultz i William Arthur Lewis
 Izvori
 Vanjske poveznice


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0615(14)
 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 38/2000 av den 31 mars 2000 om ändring av protokoll nr 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 141 , 15/06/2000 s. 0066 - 0066
 Gemensamma EES-kommitténs beslutnr 38/2000av den 31 mars 2000om ändring av protokoll nr 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheternaGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i dess lydelse enligt protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artiklarna 86 och 98 i detta, ochav följande skäl:(1) Protokoll nr 31 till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 172/1999 av den 26 november 1999(1).(2) Samarbetet mellan de avtalsslutande parterna bör utökas till att även omfatta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning, Sokrates (Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG(2)).(3) Följaktligen bör protokoll nr 31 till avtalet ändras för att detta utökade samarbete skall kunna ske från och med den 1 januari 2000.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Följande nya strecksats skall läggas till i artikel 4.2 c i protokoll nr 31 till avtalet:"- 32000 D 0253: Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning, Sokrates (EGT L 28, 3.2.2000, s. 1)."Artikel 2Detta beslut träder i kraft den första dagen efter det att den sista anmälningen enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén.Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2000.Artikel 3Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 31 mars 2000.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarF. BarbasoOrdförande(1) Ännu ej offentliggjort i EGT.(2) EGT L 28, 3.2.2000, s. 1.