type: legislation

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2019 03 07
 COM(2019) 121 final
 2019/0066(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimu dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje įsteigtoje Dvišalėje priežiūros valdyboje, dėl Susitarimo papildymo 3 priedu
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 2008 m. Europos Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos pasirašė susitarimą dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje (toliau – Susitarimas). 2011 m. gegužės 1 d. įsigaliojęs Susitarimas iš pradžių buvo taikomas tik tinkamumo skraidyti ir aplinkosauginiams bandymams, aviacijos gaminių patvirtinimui ir techninei priežiūrai, taip pat techninės priežiūros objektų patvirtinimui ir stebėsenai. Vėliau į Susitarimo taikymo sritį įtrauktas personalo licencijavimas ir mokymas, orlaivių eksploatavimas, oro eismo paslaugos ir oro eismo valdymas. Tai padaryta 2017 m. gruodžio 13 d. pasirašytu pakeitimu; jis laikinai taikomas nuo tos datos.
 Atsižvelgdama į išplėstą Susitarimo taikymo sritį, Komisija, padedama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (EASA), kartu su JAV Federaline aviacijos administracija (FAA) parengė naują Susitarimo 3 priedą dėl pilotų licencijavimo (toliau – FCL priedas) ir šiuo pasiūlymu siekiama jį priimti.
 FCL priedu sprendžiama padėtis, kai nepaisant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1139 nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurią reikalaujama, kad ES valstybėse narėse gyvenantys pilotai turėtų pagal ES taisykles išduotą piloto licenciją, daugelis ES gyvenančių pilotų mėgėjų faktiškai turi pagal JAV įstatymus FAA išduotą licenciją.
 Dėl tokios padėties Europos Komisija pagal 2011 m. lapkričio 3 d. ES orlaivių įgulų reglamentą (EB) Nr. 1178/2011 turėjo taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, pagal kurias ES gyvenantiems ir mėgėjiškus skrydžius vykdantiems pilotams leidžiama toliau naudotis FAA piloto pažymėjimais (vadinamąja FCL nukrypti leidžiančia nuostata). FCL nukrypti leidžianti nuostata turėjo būti laikina, kol būtų parengtas ekonomiškai efektyvus šio klausimo sprendimas.
 Naujasis FCL priedas yra atitinkamų Šalių techninių atstovų, t. y. ES atstovaujančios EASA ir JAV atstovaujančios FAA, bendrų pastangų rezultatas, suteikiantis galimybę FAA piloto mėgėjo pažymėjimus ir kvalifikacijas veiksmingai pakeisti ES piloto mėgėjo licencijomis ir kvalifikacijomis pagal FCL dalį ir atvirkščiai.
 •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendradarbiavimas civilinės aviacijos saugos srityje yra Europos aviacijos strategijos dalis. Siūlomame naujajame FCL priede bus nustatyta sistema, kuria siekiama užtikrinti, kad ES gyvenantys pilotai vykdytų skrydžius orlaiviais remdamiesi pagal ES taisykles išduotomis licencijomis ir (arba) suteiktomis kvalifikacijomis, jų priežiūrą vykdytų ES valstybių narių institucijos ir jie išlaikytų ir tobulintų savo kvalifikacijas ES mokymo organizacijose.
 Priėmus FCL priedą, FCL nukrypti leidžiančios nuostatos nebereikės.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Susitarimas padeda didinti civilinės aviacijos saugą ir taip įgyvendinti vieną iš pagrindinių su aviacija susijusios Sąjungos išorės politikos tikslų; be to, juo bus sudarytos palankesnės sąlygos prekybai aviacijos gaminiais ir investicijoms į juos. Naujasis FCL priedas atitinka bendrąją Sąjungos aviacijos politiką, nes juo sudaromos palankesnės sąlygos tinkamai bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir jų aviacijos institucijomis ir skatinamas abipusis pažymėjimų ir kitų susijusių dokumentų pripažinimas.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
 Netaikoma.
 •Proporcingumo principas
 Netaikoma.
 •Priemonės pasirinkimas
 Į Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą įtraukti naują priedą – veiksmingiausia priemonė tam, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti veiksmingą abipusį piloto mėgėjo licencijų ir kvalifikacijų pakeitimą.
 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas
 Netaikoma.
 •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 2013 ir 2014 m. EASA konsultavosi su ES valstybių narių nacionalinėmis aviacijos institucijomis dėl FCL priedo projekto teksto ir jo įgyvendinimo tvarkos. Į gautas pastabas buvo atsižvelgta diskusijose su FAA, o po jų priedo rengimas buvo užbaigtas.
 Be to, Komisija informavo ES valstybes nares apie šio priedo rengimą Komitete, įsteigtame pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139, ir Tarybos aviacijos darbo grupėje: a) teikė pranešimus apie diskusijas dėl naujojo priedo Dvišalėje priežiūros valdyboje ir b) atliko parengiamąjį darbą, susijusį su Tarybos sprendimu (ES) 2018/61, kuriuo Susitarimo taikymo sritis išplečiama, įtraukiant į ją, be kitų dalykų, personalo licencijavimą ir mokymą.
 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Rengiant naująjį FCL priedą Europos Komisijai padėjo EASA. EASA ir FAA palygino teisės aktuose nustatytus ES ir JAV pilotų mėgėjų licencijavimo reikalavimus. 2014 m. užbaigus tą palyginamąjį darbą taip pat nustatyta ES ir JAV reglamentavimo sistemų skirtumų; siekiant į tuos skirtumus atsižvelgti, į siūlomą FCL priedą įtrauktos vadinamosios specialiosios sąlygos.
 Kad nustatytų, ar galima pasitikėti JAV pilotų licencijavimo sistema, EASA taip pat atliko FAA sistemos vertinimą. Atlikdami vertinimą EASA atstovai lankėsi FAA būstinėje Vašingtone ir Vašingtono skrydžių standartų apygardos tarnyboje, taip pat dviejose FAA sertifikuotose lakūnų mokymo įstaigose (2013 m. vasario mėn.). Lankydamiesi Mikeʼo Monroneyʼaus oreivystės centre Oklahomoje, EASA atstovai taip pat apsilankė toliau nurodomose FAA tarnybose: Lakūnų egzaminavimo standartų skyriuje, Lakūnų sertifikavimo skyriuje ir FAA akademijos reguliavimo standartų skyriuje (2013 m. balandžio mėn.). Buvo vertinamas tik pilotų mėgėjų licencijavimas ir susijusios skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijos, kurie patenka į siūlomo FCL priedo taikymo sritį.
 •Poveikio vertinimas
 Netaikoma.
 •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas
 Netaikoma.
 •Pagrindinės teisės
 Netaikoma.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 ES biudžetui poveikio nėra.
 5.KITI ELEMENTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka
 Europos Sąjungoje naujojo FCL priedo įgyvendinimą koordinuos EASA. Su įgyvendinimu susijusios išsamios procedūros bus aprašytos licencijavimo įgyvendinimo tvarkoje, kurią šiuo metu baigia rengti techniniai atstovai EASA ir FAA (ji bus parengta iki naujojo FCL priedo priėmimo).
 FCL priedo įgyvendinimo stebėseną pirmiausia vykdys Jungtinė įgulų koordinavimo valdyba (JCAB), kuri bus atskaitinga pagal Susitarimą įsteigtai Dvišalei priežiūros valdybai. JCAB reguliariai teiks ataskaitas Dvišalei priežiūros valdybai.
 •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)
 Netaikoma.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 1 skirsnis „Tikslas ir taikymo sritis“
 Tame FCL priedo skirsnyje paaiškinama jo taikymo sritis ir tikslas – abipusis išvadų dėl atitikties reikalavimams ir dokumentų pripažinimas ir su pilotų mėgėjų licencijavimu ir atitikties stebėsena susijusios techninės pagalbos teikimas.
 Šio priedo taikymo sritis apima piloto mėgėjo ES licencijas pagal FCL dalį ir FAA piloto mėgėjo pažymėjimus, į kitas ES licencijas pagal FCL dalį ir FAA piloto pažymėjimus įtrauktas piloto mėgėjo teises, taip pat skrydžio naktį ir skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijas, suteiktas vienpiločiams skrydžiams vykdyti vieno stūmoklinio variklio sausumos lėktuvo ir kelių stūmoklinių variklių sausumos lėktuvo kategorijų lėktuvais, išskyrus visas tipo kvalifikacijas.
 2 skirsnis „Apibrėžtys“
 Tame FCL priedo skirsnyje apibrėžiami kai kurie dažnai vartojami techniniai terminai.
 3 skirsnis „Jungtinė įgulų koordinavimo valdyba“
 Tuo skirsniu įsteigiama Jungtinė įgulų koordinavimo valdyba (JCAB), kuri bus atskaitinga Dvišalei priežiūros valdybai ir turės užtikrinti veiksmingą FCL priedo įgyvendinimą. JCAB kartu pirmininkauja EASA ir FAA skrydžių standartų direktoriai. Pagrindinės JCAB atsakomybės sritys yra šios:
 (a)rengti, tvirtinti ir peržiūrėti licencijavimo įgyvendinimo tvarką;
 (b)dalytis informacija aktualiais saugos klausimais ir rengti tiems klausimams spręsti skirtus veiksmų planus;
 (c)užtikrinti nuoseklų priedo taikymą;
 (d)keistis informacija apie planuojamą ir vykdomą taisyklių nustatymo veiklą, kuri galėtų paveikti šio priedo pagrindą ir taikymo sritį;
 (e)dalytis informacija apie svarbius Šalių piloto licencijos išdavimo sistemų pakeitimus, kurie galėtų paveikti priedo pagrindą ir taikymo sritį;
 (f)spręsti techninių atstovų ir aviacijos institucijų atsakomybei priklausančius techninius klausimus, kurių negalima išspręsti jų lygmeniu, ir
 (g)Dvišalei priežiūros valdybai siūlyti šio priedo pakeitimus.
 4 skirsnis „Įgyvendinimas“
 Šiame skirsnyje išsamiai išdėstytos FAA piloto pažymėjimų ir kvalifikacijų pakeitimo į ES licencijas ir kvalifikacijas pagal FCL dalį išsamios sąlygos, taip pat ES licencijų ir kvalifikacijų pagal FCL dalį pakeitimo į FAA piloto pažymėjimus ir kvalifikacijas sąlygos.
 Tame skirsnyje taip pat pateikiama nuostatų dėl techninės pagalbos vykdant pilotų licencijavimo veiklą, tikrinant ar tvirtinant ES licencijos pagal FCL dalį arba FAA piloto pažymėjimo originalo autentiškumą ir keičiantis informacija apie įstatymų ir kitų teisės aktų, tvarkos, politikos ar standartų pakeitimus, kurie gali paveikti šio priedo taikymo pagrindą.
 5 skirsnis „Komunikacija ir bendradarbiavimas“
 Šiame skirsnyje pateikiamos nuostatos dėl komunikacijos ir keitimosi informacija tarp FAA, EASA ir, kai taikoma, valstybių narių aviacijos institucijų. Tai apima nuostatas dėl ryšių punktų įvairiais techniniais FCL priedo aspektais skyrimo.
 6 skirsnis „Atitikties išvadų pripažinimo kvalifikaciniai reikalavimai“
 Šiame skirsnyje nustatyti pagrindiniai institucijoms keliami reikalavimai, susiję su jų atitinkamų pilotų teisės aktais nustatytos kontrolės sistemų veiksmingumu, įskaitant teisinę ir reglamentavimo struktūrą, išteklius, mokymo programas, dokumentus ir įrašus, taip pat vidaus politiką, procedūras ir kokybės sistemas.
 Be to, šiame skirsnyje pateikiamos nuostatos, susijusios su pradiniu ir tęstiniu tų sistemų veiksmingumo įrodymu, įskaitant nuostatas dėl Šalių dalyvavimo viena kitos kokybės audito ir standartizavimo veikloje, keitimosi kokybės ir standartizacijos ataskaitomis ir kita svarbia informacija, kurios gali prireikti siekiant išlaikyti nuolatinį Šalių pasitikėjimą viena kitos sistemomis.
 7 skirsnis „Mokesčiai“
 Jei taikoma, mokesčiai už piloto licencijų ir reitingų pakeitimą bus taikomi pagal Susitarimo 14 straipsnį ir laikantis taikytinų įstatymų ir kitų teisės aktų reikalavimų.
 1 priedėlis „Specialiosios sąlygos“
 Šiame priedėlyje pateikiamos specialiosios sąlygos, taikomos išduodant ES licenciją arba suteikiant kvalifikaciją pagal FCL dalį remiantis FAA piloto pažymėjimu arba kvalifikacija, taip pat FAA specialiosios sąlygos, taikomos išduodant FAA piloto pažymėjimą arba suteikiant kvalifikaciją remiantis ES licencija arba kvalifikacija pagal FCL dalį.
 Šios specialiosios sąlygos yra papildomi reglamentavimo reikalavimai, kuriuos reikės patikrinti vykdant pakeitimo procesą ir siekiant atsižvelgti į ES ir JAV pilotų mėgėjų licencijavimo reglamentavimo sistemų skirtumus.
 2019/0066 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimu dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje įsteigtoje Dvišalėje priežiūros valdyboje, dėl Susitarimo papildymo 3 priedu
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)2011 m. gegužės 1 d. įsigaliojo Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje
 1
 (toliau – Susitarimas);
 (2)vienas iš pagrindinių Susitarimo tikslų – pagerinti ilgalaikius Europos ir Jungtinių Valstijų bendradarbiavimo santykius, siekiant užtikrinti aukštą civilinės aviacijos saugos lygį pasaulyje ir kuo labiau sumažinti aviacijos sektoriui ir operatoriams dėl besidubliuojančios teisės aktais nustatytos kontrolės tenkančią ekonominę naštą;
 (3)Susitarimo 1 pakeitimu
 2
 išplečiama Susitarimo 2 straipsnio B dalies taikymo sritis siekiant, įtraukiant, inter alia, personalo licencijavimą ir mokymą;
 (4)iš dalies pakeistame Susitarimo 5 straipsnyje numatyta Susitarimo taikymo sričiai priskirtais klausimais rengti naujus Susitarimo priedus;
 (5)abu techniniai atstovai, t. y. ES atstovaujanti Europos aviacijos saugos agentūra ir JAV atstovaujanti Federalinės aviacijos administracija, Dvišalei priežiūros valdybai pateikė pasiūlymą priimti sprendimą, kad būtų patvirtintas Susitarimo naujas 3 priedas, kuriame aptariamas abipusis išvadų dėl atitikties ir dokumentų pripažinimas ir su pilotų mėgėjų licencijavimu ir atitikties stebėsena susijusios techninės pagalbos teikimas;
 (6)leidžiant supaprastintą piloto mėgėjo licencijų ir tam tikrų piloto kvalifikacijų pakeitimą bus nustatyta sistema, kuria užtikrinama, kad Europos Sąjungoje gyvenantys pilotai vykdytų skrydžius orlaiviais remdamiesi pagal ES taisykles išduotomis licencijomis ir (arba) suteiktomis kvalifikacijomis, jų priežiūrą vykdytų ES valstybių narių institucijos ir jie išlaikytų ir tobulintų savo kvalifikacijas ES mokymo organizacijose. Be to, tai duos didelės praktinės naudos daugeliui Sąjungoje ir JAV gyvenančių pilotų, nesumažinant saugos;
 (7)Susitarimo 19 straipsnio C dalyje nustatyta, kad atskiri priedai įsigalioja po to, kai pagal Susitarimo 3 straipsnį įsteigta Dvišalė priežiūros valdyba priima sprendimą;
 (8)naujasis 3 priedas dėl pilotų licencijavimo turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu;
 (9)2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimo 2011/719/ES dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje sudarymo 4 straipsnio 3 dalyje, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 9 dalies, nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato Sąjungos poziciją Dvišalėje priežiūros valdyboje dėl papildomų priedų priėmimo, kaip numatyta Susitarimo 3 straipsnio C dalies 7 punkte ir 19 straipsnio C dalyje,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios pagal Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje 3 ir 19 straipsnius Europos Sąjunga turi laikytis Dvišalėje priežiūros valdyboje, dėl Dvišalės priežiūros valdybos sprendimo, kuriuo priimamas Susitarimo 3 priedas, priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Dvišalės priežiūros valdybos sprendimo Nr. 0010 projektu.
 2 straipsnis
 Mobilumo ir transporto generalinio direktorato Aviacijos direktorato direktorius, kuris yra vienas iš Dvišalės priežiūros valdybos pirmininkų ir Sąjungos atstovas toje valdyboje, įgaliojamas pasirašyti Dvišalės priežiūros valdybos sprendimą Nr. 0010.
 3 straipsnis
 Priimtas Dvišalės priežiūros valdybos sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 291, 2011 11 9, p. 3–44.
 (2)
 OL L 11, 2018 1 16, p. 3–5.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2019 03 07
 COM(2019) 121 final
 PRIEDAS
 prie
 TARYBOS SPRENDIMO
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimu dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje įsteigtoje Dvišalėje priežiūros valdyboje, dėl Susitarimo papildymo 3 priedu
 JUNGTINIŲ AMERIKOS VALSTIJŲ
 IR EUROPOS SĄJUNGOS
 SUSITARIMO
 DĖL BENDRADARBIAVIMO
 CIVILINĖS AVIACIJOS SAUGOS REGLAMENTAVIMO SRITYJE
 DVIŠALĖS PRIEŽIŪROS VALDYBOS
 SPRENDIMO PRIĖMIMO PROTOKOLAS
 SPRENDIMAS Nr. 0010
 Pažymėdama, kad Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje (toliau – Susitarimas) 1 pakeitimu Susitarimo 2 straipsnio B dalies taikymo sritis išplečiama siekiant, inter alia, įtraukti personalo licencijavimą ir mokymą,
 be to, pažymėdama, kad Susitarimo 5 straipsnyje su pakeitimais numatoma, kad klausimais, kurie patenka į Susitarimo taikymo sritį, parengiami nauji Susitarimo priedai, kurie tada pagal 19 straipsnio C dalį įsigalioja pagal 3 straipsnį įsteigtai Dvišalei priežiūros valdybai priėmus sprendimą,
 Dvišalė priežiūros valdyba nusprendė:
 1.Priimti prie šio sprendimo pridedamą Susitarimo 3 priedą (Pilotų licencijavimas).
 2.Susitarimo 3 priedas (Pilotų licencijavimas) įsigalioja tą dieną, kai jį pasirašo paskutinė Šalis.
 Dvišalės priežiūros valdybos vardu
 TRANSPORTO DEPARTAMENTAS
 FEDERALINĖ AVIACIJOS ADMINISTRACIJA
 JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS
 EUROPOS KOMISIJA
 EUROPOS SĄJUNGA
 VARDAS, PAVARDĖ
 VARDAS, PAVARDĖ
 PAREIGOS:
 Aviacijos saugos administratoriaus pavaduotojas
 PAREIGOS:
 Aviacijos direktorato direktorius
 Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas, Europos Komisija
 DATA:
 DATA:
 VIETA:
 Vašingtonas
 VIETA:
 Briuselis, Belgija
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2019 03 07
 COM(2019) 121 final
 PRIEDAS
 prie
 TARYBOS SPRENDIMO
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimu dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje įsteigtoje Dvišalėje priežiūros valdyboje, dėl Susitarimo papildymo 3 priedu
 3 PRIEDAS
 PILOTŲ LICENCIJAVIMAS
 1.TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS
 1.1.Šalys įvertino viena kitos standartus, taisykles, praktiką ir procedūras, susijusius su pilotų mėgėjų licencijavimu, įskaitant vieno stūmoklinio variklio (SEP) sausumos lėktuvo ir kelių stūmoklinių variklių (MEP) sausumos lėktuvo kategorijų lėktuvų skrydžio naktį ir skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijas, išskyrus tipo kvalifikacijas, ir padarė išvadą, kad jie yra pakankamai suderinti, kad būtų galima pripažinti viena kitos patvirtinimus ir išvadas. Šiame priede aptariamas abipusis išvadų dėl atitikties reikalavimams ir dokumentų pripažinimas ir su pilotų mėgėjų licencijavimu ir atitikties stebėsena susijusios techninės pagalbos teikimas. Jokia šio priedo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ribotų Šalies kompetenciją veikti pagal Susitarimo 15 straipsnį.
 1.2.Šio priedo taikymo sritis apima piloto mėgėjo ES licencijas pagal FCL dalį ir FAA piloto mėgėjo pažymėjimus, į kitas ES licencijas pagal FCL dalį ir FAA piloto pažymėjimus įtrauktas piloto mėgėjo teises, taip pat skrydžio naktį ir skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijas, kaip nurodyta šio priedo 1 priedėlyje, vienpiločiams skrydžiams vykdyti SEP sausumos lėktuvo ir MEP sausumos lėktuvo kategorijų lėktuvais, išskyrus visas tipo kvalifikacijas. ES FCL dalies komercinės aviacijos piloto licencijos skraidyti lėktuvais (CPL (A)) ir avialinijų transporto piloto licencijos skraidyti lėktuvais (ATPL (A)) apima piloto mėgėjo teises. Daugianarės įgulos piloto licencija (MPL) piloto mėgėjo teises apima tik jeigu jos konkrečiai patvirtintos licencijoje. Panašiai piloto mėgėjo teises apima ir FAA komercinės aviacijos piloto ir oro transporto piloto pažymėjimai. Jeigu tos teisės taikomos, šias licencijas ir piloto pažymėjimus galima pakeisti pagal šiame priede nustatytas sąlygas.
 1.3.Šio priedo taikymo sritį galima išplėsti ir į ją įtraukti kitas ES licencijas pagal FCL dalį ir FAA piloto pažymėjimus, kvalifikacijas ir orlaivių kategorijas, iš dalies pakeičiant šį priedą Dvišalės priežiūros valdybos sprendimu, priimtu pagal Susitarimo 19 straipsnio B dalį.
 1.4.Šio priedo taikymo sritis išplečiama baigus būtiną techninių atstovų vykdomą pasitikėjimo stiprinimo procesą.
 1.5.Šis priedas netaikomas jokiai kitai piloto licencijai arba piloto pažymėjimui, kuriuos išdavė kita 1944 m. Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (toliau – Čikagos konvencija) susitariančioji valstybė ir kuriuos galiojančiais pripažįsta FAA arba aviacijos institucija, kaip išsamiai nurodyta techninio įgyvendinimo tvarkoje „Licencijavimas“ (TIP-L).
 1.6.Šiuo priedu neribojama FAA piloto pažymėjimo arba aviacijos institucijos išduotos ES licencijos pagal FCL dalį turėtojo teisė turėti kitos Šalies pagal taikomus įstatymus ir taisykles galiojančiais pripažįstamus piloto pažymėjimą arba licenciją.
 2.APIBRĖŽTYS
 2.1.Be terminų, kurių apibrėžtys pateiktos Susitarime, šiame priede vartojami šie terminai:
 (a)
 klasės kvalifikacija –
 (I)kai išduodama ES licencija pagal FCL dalį, galiojanti piloto licencijos kvalifikacija. SEP ir MEP klasės kvalifikacijos turėtojas turi teises pilotuoti kvalifikacijoje nurodytos klasės orlaivį, kaip nurodyta Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) interneto svetainėje paskelbtame dokumente „Lėktuvų sąrašas. Klasės bei tipo kvalifikacijų ir tvirtinimo sąrašas“ (angl. „List of Aeroplanes – Class and Type Ratings and Endorsement List“);
 (II)kai išduodamas FAA piloto pažymėjimas, orlaivio klasifikacija jį priskiriant prie orlaivių, turinčių panašias veikimo charakteristikas, kaip nurodyta Federalinių teisės aktų kodekso 14 antraštinės dalies (FTAK 14) 61.5 dalyje (pvz., vieno variklio sausumos lėktuvo ir kelių variklių sausumos lėktuvo), kategorijos;
 (b)pakeitimas – ES licencijos pagal FCL dalį išdavimas remiantis FAA piloto pažymėjimu arba FAA piloto pažymėjimo išdavimas remiantis ES licencija pagal FCL dalį, laikantis šio priedo nuostatų;
 (c)patirties aktualumo pripažinimas – FAA piloto pažymėjime nurodytos klasės ar tipo kvalifikacijos teisių pripažinimas, atsižvelgiant į naujausią pažymėjimo turėtojo patirtį. (FTAK 14 antraštinės dalies 61 dalis ir Reglamento Nr. 1178/2011 III priedo C dalis);
 (d) ES licencija pagal FCL dalį – galiojanti skrydžio įgulos licencija, atitinkanti FCL dalies reikalavimus;
 (e)FAA piloto pažymėjimas – galiojantis Federalinės aviacijos administracijos išduodamas piloto pažymėjimas, atitinkantis reikalavimus, nurodytus FTAK 14 antraštinės dalies 61 dalyje;
 (f)skraidymo įgūdžių patikra – skraidymo įgūdžių vertinimas, atliekamas dalyvaujant sertifikuotam skrydžio instruktoriui, turinčiam reikiamus FAA egzaminavimo įgaliojimus;
 (g)skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija –
 (I)kai suteikiama ES skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija pagal FCL dalį, galiojanti ES licencijos pagal FCL dalį kvalifikacija, pagal kurią leidžiama vykdyti skrydžius pagal skrydžio pagal prietaisus taisykles (IFR) arba oro sąlygomis, kurios yra blogesnės už minimalias, nurodytas vizualiųjų skrydžių taisyklėse, tik vykdant skrydžius vieno variklio arba kelių variklių lėktuvais arba, kai turima daugianarės įgulos piloto licencija (MPL), tik vykdant daugianarės įgulos skrydžius;
 (II)kai suteikiama FAA skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija, galiojanti FAA piloto pažymėjimo kvalifikacija, kuriai taikomi patirties aktualumo pripažinimo ir orlaivio klasės reikalavimai ir pagal kurią leidžiama vykdyti skrydžius pagal IFR arba oro sąlygomis, kurios yra blogesnės už minimalias, nurodytas vizualiųjų skrydžių taisyklėse;
 (h)skrydžio naktį kvalifikacija – su ES licencija pagal FCL dalį susieta kvalifikacija, pagal kurią piloto mėgėjo licencija suteikiamomis teisėmis vykdyti skrydžius lėktuvais vizualiųjų skrydžių taisyklėse nurodytomis sąlygomis galima naudotis naktį. Skrydžio naktį kvalifikacija suteikiama neribotam laikui;
 (i)įgūdžių patikrinimo egzaminas – įgūdžių parodymas siekiant gauti licenciją ar kvalifikaciją, įskaitant tokį egzaminą žodžiu, kurio gali reikėti pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 1178/2011 (FCL dalies) I priedą;
 (j)specialiosios sąlygos – reikalavimai, kurie, kaip nustatyta remiantis atitinkamų licencijavimo reglamentavimo sistemų palyginimu, yra skirtingi abiejose sistemose ir kurie yra gana reikšmingi, kad į juos būtų atsižvelgta šiame priede. Specialiųjų sąlygų sąrašas pateikiamas šio priedo 1 priedėlyje;
 (k)tipo kvalifikacija –
 (I) kai išduodama ES licencija pagal FCL dalį, su piloto licencija susieta kvalifikacija. Tipo kvalifikacijos turėtojas turi teises pilotuoti bet kurį orlaivį, kurio tipas nurodytas kvalifikacijoje, kaip nustatyta EASA skrydžio įgulos tipo kvalifikacijų ir licencijų įrašų sąraše (angl. „Type rating and licence endorsement list – flight crew“), išskyrus sraigtasparnius;
 (II)kai išduodamas FAA piloto pažymėjimas, FAA piloto pažymėjime nurodyta kvalifikacija, suteikiant teisę pilotuoti bet kurį didelį orlaivį (išskyrus lengvesnį už orą), turboreaktyvinį lėktuvą ar kitą FAA administratoriaus pagal tipo sertifikavimo procedūras nurodytą orlaivį, apie kuriuos pilotas turi turėti konkrečių aviacijos žinių bei jų pilotavimo patirties ir būti išlaikęs egzaminus, kad galėtų vykdyti orlaivio įgulos vado pareigas;
 (l)galiojantis –
 (I)kai išduodamas FAA piloto pažymėjimas arba ES licencija pagal FCL dalį, reiškia, kad tokio pažymėjimo arba licencijos neatsisakyta, jo (jos) galiojimas nesustabdytas, jis (ji) nepanaikintas (-a) ir nebaigė galioti;
 (II)kai suteikiama ES licencijos pagal FCL dalį kvalifikacija, reiškia, kad kvalifikacijos galiojimo laikotarpis nepasibaigęs. Kvalifikacijos galiojimo data nurodoma piloto licencijoje.
 3.JUNGTINĖ ĮGULŲ KOORDINAVIMO VALDYBA
 3.1.Sudėtis
 3.1.1.Įsteigiama Jungtinė įgulų koordinavimo valdyba (JACB), kuri yra atskaitinga Dvišalei priežiūros valdybai ir kuriai kartu vadovauja EASA ir FAA skrydžių standartų vykdomieji direktoriai. JACB dalyvauja kiekvieno techninio atstovo atstovai, atitinkamai atsakingi už pilotų licencijavimą ir kokybės vadybos sistemas ir (arba) valdymo sistemas.
 3.1.2.Jungtinė vadovybė į JACB gali kviesti papildomų dalyvių, kad būtų sudarytos palankios sąlygos pasiekti šio priedo tikslus.
 3.2.Įgaliojimai
 3.2.1.
 3.2.1.JACB posėdžiauja ne rečiau kaip kartą per metus siekdama užtikrinti veiksmingą šio priedo taikymą ir įgyvendinimą. Jos funkcijos apima:
 (a)TIP-L kūrimą, tvirtinimą ir persvarstymą, taip pat bendradarbiavimą, pagalbą, keitimąsi informacija ir tęstinę pasitikėjimo stiprinimo veiklą, susijusią su šiame priede aptariamais procesais;
 (b)dalijimąsi informacija aktualiais saugos klausimais ir veiksmų planų, skirtų jiems spręsti, rengimą;
 (c)nuoseklaus šio priedo taikymo užtikrinimą;
 (d)keitimąsi informacija apie planuojamą ir vykdomą taisyklių nustatymo veiklą, kuri galėtų paveikti šio priedo pagrindą ir taikymo sritį;
 (e)dalijimąsi informacija apie svarbius Šalių pilotų licencijavimo sistemų pakeitimus, kurie galėtų paveikti šio priedo pagrindą ir taikymo sritį;
 (f)techninių atstovų ir aviacijos institucijų atsakomybei priklausančių techninių klausimų, kurių negalima išspręsti jų lygmeniu, sprendimą ir
 (g)šio priedo pakeitimų siūlymą Dvišalei priežiūros valdybai.
 3.2.2.Dėl neišspręstų klausimų JACB atsiskaito Dvišalei priežiūros valdybai ir užtikrina su šiuo priedu susijusių jos sprendimų įgyvendinimą.
 4.ĮGYVENDINIMAS
 4.1.
 Šalys susitaria, kad asmuo, turintis ES licenciją skrydžiams lėktuvais pagal FCL dalį, įskaitant lėktuvų klasės kvalifikaciją su skrydžio naktį kvalifikacija arba be jos, arba skrydžio pagal prietaisus kvalifikaciją, ir įrodęs, kad laikosi 1 priedėlyje nustatytų taikytinų FAA specialiųjų sąlygų, yra laikomas atitinkančiu reikalavimus FAA piloto pažymėjimui, klasės kvalifikacijai (-joms) arba lėktuvo kategorijos skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijai gauti.
 4.2.Šalys susitaria, kad asmuo, turintis FAA piloto pažymėjimą skrydžiams lėktuvais arba skrydžio pagal prietaisus lėktuvu kvalifikaciją, įrodęs, kad laikosi 1 priedėlyje nustatytų taikytinų ES specialiųjų sąlygų, ir pateikęs patirties aktualumo pripažinimo pagal taikytinas TIP-L nuostatas įrodymą, yra laikomas atitinkančiu reikalavimus ES licencijai pagal FCL dalį, klasės kvalifikacijai (-joms) su skrydžio naktį kvalifikacija arba be jos, arba lėktuvo kategorijos skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijai gauti.
 4.3.ES licencijų pagal FCL dalį arba FAA piloto pažymėjimų, kurių buvo atsisakyta, kurių galiojimas sustabdytas arba kurie panaikinti, galiojimas pagal šio priedo sąlygas neatkuriamas.
 4.4.Pagal šį priedą išduotų FAA piloto pažymėjimų arba ES licencijų pagal FCL dalį kvalifikacijų ir apribojimų taikymo sritis toliau išsamiai nurodoma TIP-L.
 4.5.Kai ES licencijos pagal FCL dalį arba FAA piloto pažymėjimai išduodami pagal šį priedą, turėtojas, norėdamas naudotis šios licencijos arba piloto pažymėjimo suteiktomis teisėmis, privalo pagal ES licencijos pagal FCL dalį arba FAA reikalavimus įvykdyti taikytinus galiojimo pratęsimo arba atnaujinimo reikalavimus.
 4.6.Jeigu FAA piloto pažymėjimas pagal šį priedą išduodamas remiantis ES licencija pagal FCL dalį, FAA nereikalauja atsisakyti tos ES licencijos pagal FCL dalį. Jeigu ES licencija pagal FCL dalį pagal šį priedą išduodama remiantis FAA piloto pažymėjimu, aviacijos institucija nereikalauja atsisakyti to FAA piloto pažymėjimo.
 4.7.Techniniai atstovai ir, atitinkamais atvejais, aviacijos institucijos:
 4.7.1.FAA arba aviacijos institucijos, kuri pagal šį priedą išduoda ES licenciją pagal FCL dalį arba FAA piloto pažymėjimą, prašymu jos viena kitai patikrina arba patvirtina ES licencijos pagal FCL dalį, FAA piloto pažymėjimo ar kvalifikacijos originalo autentiškumą ir
 4.7.2.JACB nustatyta forma, būdu ir grafiku teikia su ES licencijomis pagal FCL dalį, FAA piloto pažymėjimais ar kvalifikacijomis, kurie buvo išduoti pagal šį priedą, susijusius statistinius duomenis.
 4.8.Kiekvienos šalies techninis atstovas arba, atitinkamais atvejais, aviacijos institucija gavusi prašymą pagal jį ir abipusiu susitarimu teikia techninę pagalbą, susijusią su kitos Šalies techninio atstovo arba, atitinkamais atvejais, aviacijos institucijos pilotų licencijavimo veikla siekiant šio priedo tikslų. Techniniai atstovai arba aviacijos institucija gali atsisakyti teikti tokią techninę pagalbą, jei neturi tam reikiamų išteklių.
 4.9.Kiekvienos Šalies civilinės aviacijos organizavimo, įstatymų ir kitų teisės aktų, tvarkos, politikos arba standartų pakeitimai, įskaitant susijusius su techniniais atstovais ir aviacijos institucijomis, gali paveikti šio priedo nuostatų vykdymo pagrindą. Todėl Šalys atitinkamai per techninius atstovus ir aviacijos institucijas viena kitai praneša apie tokius planuojamus pakeitimus kuo anksčiau ir aptaria tokių planuojamų pakeitimų poveikio šio priedo pagrindui mastą. Jeigu po konsultacijų, numatytų Susitarimo 15 straipsnio C dalyje, susitariama iš dalies pakeisti šį priedą, Šalys siekia užtikrinti, kad toks pakeitimas įsigaliotų tuo pačiu metu arba kuo greičiau po pakeitimo, dėl kurio buvo daromas toks priedo pakeitimas, įsigaliojimo arba įgyvendinimo.
 5.KOMUNIKACIJA IR BENDRADARBIAVIMAS
 5.1.Techniniai atstovai per JACB apsikeičia ryšių punktų įvairiais techniniais šio priedo aspektais sąrašais ir juos tvarko.
 5.2.Visa techninių atstovų komunikacija, įskaitant susipažinti arba patvirtinti teikiamus techninius dokumentus, kaip numatyta šiame priede, turi būti anglų kalba.
 5.3.Visos datos palaikant ryšius nurodomos DD MMM YYYY formatu, pvz., „05 MAY 2014“.
 5.4.Atsiradus skubioms arba neįprastoms aplinkybėms, techninių atstovų ir, atitinkamais atvejais, aviacijos institucijų ryšių punktai, kai nurodyta TIP-L, bendrauja ir užtikrina, kad būtų skubiai imamasi tinkamų priemonių.
 6.ATITIKTIES IŠVADŲ PRIPAŽINIMO KVALIFIKACINIAI REIKALAVIMAI
 6.1.
 6.1.
 Pagrindiniai reikalavimai
 6.1.1.Kiekvienas techninis atstovas ir, kai tinkama, aviacijos institucija kitam techniniam atstovui įrodo atitinkamų savo sistemų veiksmingumą teisės aktais nustatytai pilotų kontrolei vykdyti. Jie įrodo, kad visų pirma turi veiksmingą ir tinkamą:
 (a)teisinę ir reglamentavimo struktūrą;
 (b)organizacinę struktūrą;
 (c)išteklių, įskaitant pakankamai kvalifikuotų darbuotojų;
 (d)savo techninių darbuotojų mokymo programą;
 (e)vidaus politiką, procesus ir tvarką, įskaitant kokybės sistemą;
 (f)dokumentus ir įrašus;
 (g)priežiūros programą ir
 (h)įgaliojimus reguliuojamų ES licencijos pagal FCL dalį arba FAA piloto pažymėjimo turėtojų atžvilgiu.
 6.2.Pradinis pasitikėjimas
 Kiekvienas techninis atstovas, vykdydamas pradinio pasitikėjimo stiprinimo veiklą, yra įrodęs kitam techniniam atstovui šiame priede aptariamos veiklos teisės aktais nustatytai kontrolei vykdyti skirtos atitinkamos sistemos veiksmingumą. Techniniai atstovai taip pat yra įrodę vienas kitam savo kokybės audito ir standartizavimo veiklos, įskaitant 6.3.1 punkte nurodytą aviacijos institucijų auditą, veiksmingumą.
 6.3.
 Pasitikėjimo išlaikymas
 6.3.1.
 Techniniai atstovai ir aviacijos institucijos toliau viena kitai įrodo veiksmingą priežiūrą, kaip išsamiai nustatyta šio priedo 6.1.1 punkte, pagal atitinkamas JACB parengtos ir patvirtintos TIP-L nuostatas.
 a)
 Techniniai atstovai visų pirma:
 i)
 turi teisę dalyvauti stebėtojo teisėmis vieni kitų kokybės audituose ir standartizacijos patikrinimuose;
 ii)
 kitiems techniniams atstovams pateikia kokybės auditų ir standartizacijos patikrinimų pagal šį priedą ataskaitas, kaip nurodyta TIP-L, ir
 iii)
 vieni kitiems prireikus padeda spręsti klausimus, susijusius su audito ir patikrinimų išvadomis, turinčiomis poveikį šio priedo įgyvendinimui.
 (b)FAA ir aviacijos institucijos visų pirma:
 (i)leidžia vykdyti kokybės auditus ir standartizacijos patikrinimus, kaip nurodyta 6.3.1 dalies a punkto i papunktyje;
 (II)dalijasi svarbia saugos informacija ir informacija apie žinomus apribojimus, kurie gali paveikti aviacijos institucijos arba techninio atstovo gebėjimą užtikrinti visišką atitiktį taikomiems tarptautiniams saugos standartams ar bet kuriems pagal Susitarimą nustatytiems saugos reikalavimams;
 iii)
 laikydamosi taikomų asmens duomenų apsaugos įstatymų ir taisyklių, pateikia informaciją apie atitinkamus pilotų licencijavimo įrašus ir patikrinimų ataskaitas, be kita ko, užbaigtus vykdymo užtikrinimo veiksmus, ir
 iv)
 prireikus teikia vertimo žodžiu pagalbą aviacijos institucijos patalpose peržiūrint įrašus ir dokumentus, parengtus jos nacionaline kalba.
 c)
 Jei techninis atstovas arba aviacijos institucija negali įvykdyti 6.3 skirsnio reikalavimo, techniniai atstovai apie tai kuo anksčiau informuoja vienas kitą. Jeigu kuris nors techninis atstovas mano, kad techninė kompetencija nebeatitinka reikalavimų, techniniai atstovai tarpusavyje konsultuojasi ir pasiūlo veiksmų planą, įskaitant visus būtinus taisomuosius veiksmus, kuriuo siekiama pašalinti trūkumus.
 d)
 Jeigu techninis atstovas arba aviacijos institucija neištaiso trūkumų per veiksmų plane nurodytą terminą, bet kuris techninis atstovas gali perduoti klausimą nagrinėti JACB.
 e)
 Jeigu Šalis ketina laikinai sustabdyti techninio atstovo arba aviacijos institucijos išvadų arba patvirtinimų pripažinimą, ji pagal Susitarimo 18 straipsnio A dalį nedelsdama praneša apie tai kitai Šaliai.
 7.
 MOKESČIAI
 Mokesčiai taikomi remiantis Susitarimo 14 straipsniu ir taikomais įstatymų ir kitų teisės aktų reikalavimais.
 1 priedėlis
 Specialiosios sąlygos
 1.BENDROSIOS SĄLYGOS
 1.1.Prašymo teikėjas standartizuota forma ir būdu, kaip nurodyta TIP-L, pateikia prašymą dėl ES licencijos pagal FCL dalį arba FAA piloto pažymėjimo pakeitimo pagal šį priedą.
 1.2.Prašymo teikėjo, kuris turi ES licenciją pagal FCL dalį arba FAA piloto pažymėjimą, kuriam (-iai) taikomas apribojimas, prašymas gali būti atmestas, jeigu panašaus apribojimo nėra kitoje sistemoje.
 2.ES SPECIALIOSIOS SĄLYGOS
 Prašymo teikėjas gali būti patvirtintas pagal FCL dalį, remiantis šio priedo sąlygomis, jeigu jis atitinka visas toliau išvardytas ES specialiąsias sąlygas.
 2.1.ES specialiosios sąlygos taikomos išduodant ES licenciją pagal FCL dalį skrydžiams lėktuvais (PPL(A)) ir, kai taikoma, suteikiant susijusios klasės ir skrydžio naktį kvalifikaciją, remiantis FAA piloto pažymėjimu.
 2.1.1.Prašymo teikėjas parodo arba pateikia įrodymų, kad moka kalbą pagal FCL dalies FCL.055 dalį, išskyrus atvejus, kai patvirtinimas „moka anglų kalbą“ (angl. „English Proficient“) nurodomas FAA piloto pažymėjime. Laikoma, kad patvirtinimas „moka anglų kalbą“ prilygsta 4-am anglų kalbos mokėjimo lygio patvirtinimui, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 2.1.2.Prašymo teikėjas atitinka PPL (A) taikytinus ES medicininius reikalavimus, kaip nurodyta Komisijos reglamente (ES) Nr. 1178/2011.
 2.1.3.Prašymo teikėjas išlaiko įgūdžių patikrinimo egzaminą, kaip išsamiai nurodyta TIP-L, dalyvaujant egzaminuotojui, kurio kvalifikacija atitinka reikalavimus pagal FCL dalį.
 2.1.4.Prieš įgūdžių patikrinimo egzaminą, per 24 kalendorinių mėnesių laikotarpį iki prašymo pateikimo mėnesio, prašymo teikėjas egzaminuotojui įrodo tinkamą reikiamų teorinių žinių lygį, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 2.1.5.Prašymo teikėjas, teikiantis prašymą dėl skrydžio naktį kvalifikacijos pagal FCL dalį, pateikia įrodymų, kad įvykdė skrydžio naktį reikalavimus, nurodytus FCL dalies FCL.810 dalyje. Skrydžio naktį mokymosi patirtis gali būti įskaityta, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 2.1.6.Prašymo teikėjas, teikiantis prašymą dėl vienpiločio lėktuvo MEP klasės kvalifikacijos, pateikia įrodymą, kad įvykdė reikalavimus MEP skrydžių virš žemės klasės kvalifikacijai gauti, kaip nurodyta FCL dalies H skyriuje. Šiuo atveju 2.1.3 dalyje nurodytas įgūdžių patikrinimo egzaminas laikomas MEP sausumos lėktuvu. Prašymo teikėjo, turinčio ankstesnės mokymosi ir skraidymo MEP lėktuvais patirties, patirtis gali būti įskaityta pagal FCL dalies H skyriaus reikalavimus, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 2.1.7.Aviacijos institucija, pakeisdama FAA piloto pažymėjimą pagal šį priedą, į ES licencijos pagal FCL dalį VIII (arba XIII) punktą įrašo: „PLL(A) išduota remiantis ES ir JAV susitarimu“.
 2.2.ES specialiosios sąlygos taikomos suteikiant ES skrydžio lėktuvais (IR(A)) pagal prietaisus kvalifikaciją pagal FCL dalį remiantis FAA skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija.
 2.2.1Prašymo teikėjas parodo arba pateikia įrodymų, kad moka kalbą pagal FCL dalies FCL.055 dalį, išskyrus atvejus, kai patvirtinimas „moka anglų kalbą“ nurodomas FAA piloto pažymėjime. Laikoma, kad patvirtinimas „moka anglų kalbą“ prilygsta 4-am anglų kalbos mokėjimo lygio patvirtinimui, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 2.2.2Prašymo teikėjas atitinka IR(A) taikytinus ES medicininius reikalavimus, kaip nurodyta Komisijos reglamente (ES) Nr. 1178/2011.
 2.2.3Prašymo teikėjas išlaiko IR(A) įgūdžių patikrinimo egzaminą, kaip išsamiai nurodyta TIP-L, dalyvaujant egzaminuotojui, kurio kvalifikacija atitinka reikalavimus pagal FCL dalį.
 2.2.4Kalbant apie teorinių žinių parodymą ir kaip išsamiai nurodyta TIP-L, jeigu prašymo teikėjas yra išskraidęs bent 50 valandų skrydžio laiko pagal skrydžio pagal prietaisus taisykles (IFR) kaip lėktuvo įgulos vadas, jis prieš IR(A) įgūdžių patikrinimo egzaminą egzaminuotojui įrodo tinkamą reikiamų teorinių žinių lygį. Kitais atvejais prašymo teikėjas laiko egzaminą raštu per 24 kalendorinių mėnesių laikotarpį iki prašymo pateikimo mėnesio.
 2.2.5Prašymo teikėjas, teikiantis prašymą dėl vienpiločio MEP sausumos lėktuvo klasės kvalifikacijos, pateikia įrodymų, kad įvykdė reikalavimus MEP sausumos lėktuvo klasės kvalifikacijai gauti, kaip nurodyta FCL dalies G skyriuje. Šiuo atveju 2.2.3 dalyje nurodytas IR(A) įgūdžių patikrinimo egzaminas laikomas MEP sausumos lėktuvu. Prašymo teikėjo, turinčio ankstesnės skrydžio pagal prietaisus mokymosi ir skraidymo kelių variklių lėktuvais patirties, patirtis gali būti įskaityta pagal FCL dalies G skyriaus reikalavimus, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 2.2.6Kaip išsamiai nurodyta TIP-L, prašymo teikėjas, teikiantis prašymą dėl skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijos, prieš IR(A) įgūdžių patikrinimo egzaminą turi būti atlikęs aklimatizacijos skrydį ES valstybėje narėje per mokymo organizaciją, patvirtintą pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1178/2011. Prašymo teikėjui šis reikalavimas netaikomas, jeigu jis turi bent 50 valandų skrydžio laiko pagal IFR kaip lėktuvo įgulos vadas patirties arba bent 10 valandų skrydžio laiko pagal IFR kaip lėktuvo įgulos vadas patirties bet kurioje ES valstybėje narėje arba bet kurioje Europos valstybėje, kuri dalyvauja EASA pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1139 129 straipsnį (OL L 212/1, 2018 8 26, p. 1–122).
 2.2.7Kad galėtų naudotis skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija suteikiamomis teisėmis pagal ES FCL dalies CPL, MPL ar ATPL licenciją, reikalaujama, kad prašymo teikėjas, kuriam pagal šį priedą suteikta ES FCL dalies skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija, išlaikytų visą ciklą teorijos egzaminų pagal FCL dalies FCL.025 dalį ir FCL.615 IR dalį.
 2.2.8Kad skirtingos kategorijos lėktuvo IR(A) pagal FCL dalies FCL.035 dalį būtų visiškai įskaityta, prašymo teikėjas, kuriam pagal šį priedą suteikta ES FCL dalies skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija, turi išlaikyti visą ciklą teorijos egzaminų pagal FCL dalies FCL.025 dalį.
 2.2.9Aviacijos institucija, pakeisdama FAA piloto pažymėjimą pagal šį priedą, į ES licencijos pagal FCL dalį VIII (arba XIII) punktą įrašo: „PLL(A) / IR(A) išduota remiantis ES ir JAV susitarimu“.
 3.FAA SPECIALIOSIOS SĄLYGOS
 Prašymo teikėjas gali būti patvirtintas pagal FTAK 14 antraštinės dalies 61 dalį, remiantis šio priedo sąlygomis, jeigu jis atitinka visas toliau išvardytas FAA specialiąsias sąlygas.
 3.1.FAA specialiosios sąlygos taikomos išduodant FAA piloto pažymėjimą, suteikiant vieno variklio sausumos lėktuvo kategorijos klasės kvalifikaciją ir kelių variklių sausumos lėktuvo kategorijos klasės kvalifikaciją remiantis ES licencija pagal FCL dalį.
 3.1.1.Prašymo teikėjas turi gebėti skaityti, kalbėti, rašyti ir suprasti angliškai. 4-o arba aukštesnio lygio anglų kalbos mokėjimo patvirtinimas pagal FCL dalį laikomas lygiaverčiu patvirtinimui „moka anglų kalbą“.
 3.1.2.Prašymo teikėjas, norėdamas naudotis FAA piloto teisėmis, atitinka FAA sveikatos pažymėjimo reikalavimus, kaip nurodyta FTAK 14 antraštinės dalies 61 dalyje.
 3.1.3.Per 24 kalendorinių mėnesių laikotarpį iki prašymo pateikimo mėnesio prašymo teikėjas yra išlaikęs reikiamą žinių egzaminą, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 3.1.4.Prašymo teikėjas yra užbaigęs skraidymo įgūdžių patikrą dalyvaujant FAA sertifikuotam skrydžio instruktoriui, turinčiam reikiamus FAA egzaminavimo įgaliojimus, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 3.1.5.Prašymo teikėjas, teikiantis prašymą dėl kelių variklių sausumos lėktuvo kvalifikacijos, pateikia įrodymų, kad įvykdė reikalavimus kelių variklių sausumos lėktuvo kvalifikacijai gauti, kaip nurodyta FTAK 14 antraštinės dalies 61 dalyje. Mokymosi ir skraidymo MEP sausumos lėktuvais patirtis gali būti įskaityta, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 3.2.FAA specialiosios sąlygos taikomos suteikiant FAA skrydžio lėktuvais pagal prietaisus kvalifikaciją remiantis ES FCL dalies skrydžio pagal prietaisus kvalifikacija.
 3.2.1.Prašymo teikėjas turi gebėti skaityti, kalbėti, rašyti ir suprasti angliškai. 4-o arba aukštesnio lygio anglų kalbos mokėjimo patvirtinimas pagal FCL dalį laikomas lygiaverčiu patvirtinimui „moka anglų kalbą“.
 3.2.2.Prašymo teikėjas, norėdamas naudotis FAA piloto teisėmis, atitinka FAA sveikatos pažymėjimo reikalavimus, kaip nurodyta FTAK 14 antraštinės dalies 61 dalyje.
 3.2.3.Kaip išsamiai nurodyta TIP-L, prašymo teikėjas, teikiantis prašymą dėl skrydžio pagal prietaisus kvalifikacijos, prieš skrydžio pagal prietaisus įgūdžių patikrinimą dalyvaujant egzaminuotojui turi būti atlikęs aklimatizacijos skrydį Jungtinėse Amerikos Valstijose, įskaitant jų teritorijas, dalyvaujant FAA sertifikuotam skrydžio instruktoriui. Prašymo teikėjui šis reikalavimas netaikomas, jeigu jis turi bent 50 valandų skrydžio laiko pagal skrydžio pagal IFR kaip lėktuvo įgulos vadas patirties arba bent 10 valandų skrydžio laiko pagal skrydžio pagal IFR kaip lėktuvo įgulos vadas patirties Jungtinėse Amerikos Valstijose, įskaitant jų teritorijas.
 3.2.4.Prašymo teikėjas išlaiko skrydžio pagal prietaisus įgūdžių patikrinimą dalyvaujant egzaminuotojui, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.
 3.2.5.Per 24 kalendorinių mėnesių laikotarpį iki prašymo pateikimo mėnesio prašymo teikėjas yra išlaikęs reikiamą žinių egzaminą, kaip išsamiai nurodyta TIP-L.


type: wikipedia

text:
Karborundum (SiC) je zmes karbidu kremíka (kremíkový korund, podľa tvrdosti), ktorý sa vyrába žiarovým lisovaním, reakčným spekaním, alebo spekaním bez použitia tlaku.
 Patrí medzi technickú keramiku.
 Karbid kremičitý, pripravený žiarovým lisovaním (2 000 °C, 35 MPa) sa vyznačuje vysokou hustotou a pevnosťou, ale neľahkým opracovaním a tvarovaním. Tento problém viedol k vývoju SiC pripraveného reakčným spekaním. Veľkou výhodou tohto spracovateľského postupu sú malé rozmerové zmeny počas procesu. Reakčné spekaný SiC sa najčastejšie získava zo zmesi SiC, grafitového prášku a kremíka. Kremík, ktorý je počas spekania tekutý, reaguje s grafitovým práškom a vytvára sklenú fázu SiC, pôsobiacu ako spojivo. Po spracovaní obsahuje materiál obvykle 1015 % zvyškového kremíka. Spekaný SiC bez použitia tlaku je pripravovaný spekaním prášku SiC s prídavkom bóru, uhlíka alebo hliníka.
 Použitie
 Brúsny materiál
 Hodinkové ložiská
 Elektrický izolátor
 Ochranné platničky na raketoplány (zosilnené uhlíkovými vláknami)
 Materiály
 Nástrojové materiály


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 1.7.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 154/7
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Commissione tributaria provinciale di Roma dne 27. března 2006 – Leasys SpA v. Agenzia Entrate Ufficio Roma 7
 (Věc C-165/06)
 (2006/C 154/14)
 Jednací jazyk: italština
 Předkládající soud
 Commissione tributaria provinciale di Roma
 Účastníci původního řízení
 Žalobkyně: Leasys SpA.
 Žalovaný: Agenzia Entrate Ufficio Roma 7
 Předběžná otázka
 Musí být článek 33 směrnice 77/388/EHS (1) (ve znění směrnice 91/680/EHS (2)) vykládán tak, že zakazuje uložení takové daně, jakou je IRAP, z čisté hodnoty výroby vytvořené pravidelným provozováním samostatné výdělečné činnosti, jejímž předmětem je výroba nebo obchod se zbožím nebo poskytování služeb?
 (1) Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1; Zvl. vyd. 09/001, s. 23.
 (2) Úř. věst. L 376, 31.12.1991. s. 1; Zvl. vyd. 09/001, s.160.


text:
 20.6.2009
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 141/41
 Sentencia del Tribunal de Primera Instancia de 5 de mayo de 2009 — ars Parfum Creation & Consulting/OAMI (Forma de un vaporizador)
 (Asunto T-104/08) (1)
 («Marca comunitaria - Solicitud de marca comunitaria tridimensional - Forma de un vaporizador - Motivo de denegación absoluto - Falta de carácter distintivo - Obligación de motivación - Artículo 7, apartado 1, letra b), artículo 73 y artículo 74, apartado 1, del Reglamento (CE) no 40/94»)
 2009/C 141/84
 Lengua de procedimiento: alemán
 Partes
 Demandante: ars Parfum Creation & Consulting GmbH (Colonia, Alemania) (representantes: A. Späth y G. Hasselblatt, abogados)
 Demandada: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos) (representante: R. Pethke, agente)
 Objeto
 Recurso interpuesto contra la resolución de la Primera Sala de Recurso de la OAMI, de 8 de noviembre de 2007 (asunto R 1656/2006-1), relativa a la inscripción, como marca comunitaria, de un signo tridimensional constituido por la forma de un vaporizador.
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso.
 2)
 Condenar en costas a ars Parfum Creation & Consulting GmbH.
 (1) DO C 107, de 26.4.2008.


text:
 21.9.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 274/33
 Жалба, подадена на 25 юли 2013 г. — ZZ/Комисия
 (Дело F-74/13)
 2013/C 274/56
 Език на производството: френски
 Страни
 Жалбоподател: ZZ (представители: S. Orlandi, J.-N. Louis, D. Abreu Caldas, avocats)
 Ответник: Европейска комисия
 Предмет на производството
 Отмяна на решението относно прехвърлянето на пенсионните права на жалбоподателката в пенсионната схема на Съюз, която прилага новите новите ОРИ на членове 11 и 12 от приложение VIII към Правилника за длъжностните лица
 Искания на жалбоподателя
 —
 да се отмени решението за прехвърляне на пенсионните й права, придобити преди постъпването й на служба в пенсионната схема на институциите на Европейския съюз (наричана по-нататък „ПСИЕС“) в съответствие с изчисляването на приравнените периоди, отчитани за целите на правото на пенсия, извършено по реда на Общите разпоредби за изпълнение (наричани по-нататък „ОРИ“) на член 11, параграф 2 от Приложение VIII от 3 март 2011 г.;
 —
 да се осъди Комисия да заплати съдебните разноски.


type: contracts

text:
 11/Sv. 97
 HR
 Službeni list Europske unije
 212
 22003D0167
 L 088/35
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 167/2003
 od 5. prosinca 2003.
 o izmjeni Priloga I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog I. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 103/2003 od 26. rujna 2003. (1).
 (2)
 Uredba Komisije (EZ) br. 666/2003 od 11. travnja 2003. o privremenom odobrenju korištenja određenih mikroorganizama u hrani za životinje (2) treba se unijeti u Sporazum.
 (3)
 Uredba Komisije (EZ) br. 668/2003 od 11. travnja 2003. o trajnom odobrenju dodatka hrani za životinje (3) treba se unijeti u Sporazum.
 (4)
 Uredba Komisije (EZ) br. 676/2003 od 14. travnja 2003. kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 1334/2001 o privremenom odobrenju novog dodatka hrani za životinje (4) treba se unijeti u Sporazum.
 (5)
 Uredba Komisije (EZ) br. 871/2003 od 20. svibnja 2003. o trajnom odobrenju novog dodatka hrani za životinje manganovog manganoksida (5) treba se unijeti u Sporazum.
 (6)
 Uredba Komisije (EZ) br. 877/2003 od 21. svibnja 2003. o trajnom odobrenju upotrebe korištenje regulatora kiselosti „benzoinske kiseline” u stočnoj hrani (6) treba se unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Poglavlje II. Priloga I. Sporazumu izmjenjuje se:
 1.
 U točku 1.v (Uredba Komisije (EZ) br. 1334/2001) dodaje se sljedeće:
 „ ‚ kako je izmijenjeno:
 —
 32003 R 0676: Uredbom Komisije (EZ) br. 676/2003 od 14. travnja 2003. (SL L 97, 15.4.2003., str. 29.).”
 2.
 Iza točke 1.zc (Direktiva Komisije 2002/70/EZ) umeću se sljedeće točke:
 „1.zd
 32003 R 0666: Uredba Komisije (EZ) br. 666/2003 od 11. travnja 2003. o privremenom odobrenju korištenja određenih mikroorganizama u hrani za životinje (SL L 96, 12.4.2003., str. 11.).
 1.ze
 32003 R 0668: Uredba Komisije (EZ) br. 668/2003 od 11. travnja 2003. o trajnom odobrenju dodatka hrani za životinje (SL L 96, 12.4.2003., str. 14.).
 1.zf
 32003 R 0871: Uredba Komisije (EZ) br. 871/2003 od 20. svibnja 2003. o trajnom odobrenju novog dodatka hrani za životinje manganovog manganoksida (SL L 125, 21.5.2003., str. 3.).
 1.zg
 32003 R 0877: Uredba Komisije (EZ) br. 877/2003 od 21. svibnja 2003. o trajnom odobrenju upotrebe regulatora kiselosti ‚Benzoinska kiselina’ u stočnoj hrani (SL L 126, 22.5.2003., str. 24.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Uredbe (EZ) br. 666/2003, Uredbe (EZ) br. 668/2003, Uredbe (EZ) br. 676/2003, Uredbe (EZ) br. 871/2003 i Uredbe (EZ) br. 877/2003 na islandskom i norveškom jeziku, objavljeni u tekstu Dodatka o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 6. prosinca 2003., pod uvjetom da su sve prijave iz članka 103. stavka 1. Sporazuma poslane Zajedničkom odboru za Europski gospodarski prostor (7).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u te Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 5. prosinca 2003.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 H.S.H PRINZ NIKOLAUS von LIECHTENSTEIN
 (1) SL L 331, 18.12.2003., str. 10.
 (2) SL L 96, 12.4.2003., str. 11.
 (3) SL L 96, 12.4.2003., str. 14.
 (4) SL L 97, 15.4.2003., str. 29.
 (5) SL L 125, 21.5.2003., str. 3.
 (6) SL L 126, 22.5.2003., str. 24.
 (7) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


text:
 MT
 MT MT
 ---pagebreak--- IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussel 15.6.2010
 SEG(2010) 743 finali
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv fid-Danimarka
 MT MT
 ---pagebreak--- MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1. L-APPLIKAZZJONI TAL-PATT TA' STABBILTÀ U TKABBIR EKONOMIKU FIL-QAGĦDA
 TAL-KRIŻI ATTWALI
 Ħafna pajjiżi tal-UE bħalissa qed jiffaċċjaw defiċits tal-amministrazzjoni pubblika ikbar mill-
 valur ta’ referenza ta' 3 % tal-PGD stabbilit mit-Trattat. Id-deterjorament ta’ spiss qawwi fid-
 defiċit kif ukoll il-pożizzjonijiet tad-dejn għandhom jitqiesu fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja u
 t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku globali bla preċedent fl-2008/09. Hemm bosta fatturi involuti.
 L-ewwel nett, it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku jġib miegħu tnaqqis fid-dħul mit-taxxi u żieda
 fin-nefqa tal-benefiċċji soċjali (eż. il-benefiċċji tal-qgħad). It-tieni, ladarba għarfet li l-politiki
 baġitarji għandhom sehem importanti x’jagħtu fil-qagħda ekonomika straordinarja attwali, il-
 Kummissjoni talbet biex ikun hemm stimulu fiskali fil-Pjan Ewropew għall-Irkupru
 Ekonomiku (PERE) tagħha ta’ Novembru 2008, li ġie approvat mill-Kunsill Ewropew
 f’Diċembru. Il-Pjan jispjega li l-istimulu għandu jkun f'waqtu, immirat u temporanju u
 differenzjat madwar l-Istati Membri biex jirrifletti l-qagħdiet differenti f'termini ta'
 sostenibilità u kompetittività tal-finanzi pubbliċi u għandu jkun imreġġa' lura ladarba jitjiebu
 l-kundizzjonijiet ekonomiċi. Fl-aħħar nett, diversi pajjiżi ħadu miżuri biex jistabbilizzaw is-
 settur finanzjarju, u xi wħud minnhom kellhom impatt fuq il-pożizzjoni tad-dejn jew
 jikkostitwixxu riskju ta’ żieda fid-defiċits u fid-dejn fil-ġejjieni, għalkemm xi wħud mill-
 ispejjeż ta’ sostenn tal-gvern jistgħu jiġu rkuprati fil-ġejjieni.
 Il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir jirrikjedi li l-Kummissjoni tagħti bidu għall-proċedura ta'
 żbilanċ eċċessiv (PŻE) kull meta d-defiċit ta’ Stat Membru jaqbeż il-valur ta’ referenza ta’
 3 % tal-PGD. L-emendi għall-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir tal-2005 kellhom l-għan li jiżguraw
 li l-isfond ekonomiku u baġitarju, b’mod partikolari, jiġi kkunsidrat bis-sħiħ fl-istadji kollha
 tal-PŻE. B’dan il-mod, il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir jipprovdi l-qafas li jappoġġja l-politiki
 tal-gvern għal ritorn ta’ malajr lejn pożizzjonijiet baġitarji mingħajr problemi billi titqies is-
 sitwazzjoni ekonomika, u għalhekk tiġi żgurata s-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi fit-tul.
 2. PASSI LI TTIEĦDU FIL-PROĊEDURA TA' ŻBILANĊ EĊĊESSIV
 L-Artikolu 126 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jistipula proċedura ta’
 żbilanċ eċċessiv (PŻE). Din il-proċedura hija speċifikata aktar fir-Regolament tal-Kunsill
 (KE) Nru 1467/97 “dwar li titħaffef u li tiċċara l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit
 eċċessiv”1, li hija parti mill-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir.
 Skont l-Artikolu 126(2) tat-Trattat, il-Kummissjoni trid tissorvelja l-konformità mad-
 dixxiplina baġitarja fuq il-bażi ta' żewġ kriterji, jiġifieri: (a) jekk il-proporzjon tad-defiċit
 mistenni tal-gvern, jew dak attwali, mal-prodott gross domestiku (PGD) jaqbiżx il-valur ta’
 referenza ta’ 3 % (sakemm il-proporzjon ma jkunx naqas sostanzjalment u kontinwament, u
 ma jkunx laħaq livell qrib il-valur ta’ referenza; jew, inkella, l-eċċess fuq il-valur ta’ referenza
 jkun wieħed eċċezzjonali u temporanju biss u li l-proporzjon jibqa’ qrib il-valur ta’ referenza);
 u (b) dwar jekk il-proporzjon tad-dejn tal-gvern fir-rigward tal-PDG jaqbiżx il-valur ta’
 1
 ĠU L 209, 2.8.1997, p. 6. Ir-rapport iqis ukoll “L-ispeċifikazzjonijiet dwar l-implimentazzjoni tal-Patt
 ta' Stabbiltà u Tkabbir Ekonomiku u l-linji gwida dwar il-format u l-kontenut ta' programmi ta' stabbiltà
 u konverġenza”, approvati mill-Kunsill ECOFIN tal-10 ta’ Novembru 2009, disponibbli fuq
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm
 MT 2 MT
 ---pagebreak--- referenza ta’ 60% (sakemm il-proporzjon ma jkunx qed jonqos b’mod suffiċjenti u jersaq lejn
 il-valur ta’ referenza b’pass sodisfaċenti).
 L-Artikolu 126(3) jistipula li, jekk Stat Membru ma jissodisfax ir-rekwiżiti ta’ kriterju wieħed
 jew tat-tnejn, il-Kummissjoni għandha tħejji rapport. Dan ir-rapport għandu wkoll “iqis jekk
 id-defiċit tal-gvern jaqbiżx l-infiq tal-gvern għal investiment u jqis il-fatturi l-oħra kollha
 rilevanti, inkluża l-qagħda ekonomika u baġitarja tal-Istat Membru għal perjodu ta’ żmien
 medju”.
 Abbażi tad-dejta notifikata mill-awtoritajiet tad-Danimarka f'April 20102 u meta jitqies it-
 tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010, il-Kummissjoni adottat rapport
 skont l-Artikolu 126(3) għad-Danimarka fit-12 ta' Mejju 20103.
 Sussegwentement, u b’konformità mal-Artikolu 126(4), il-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju
 fassal opinjoni dwar ir-rapport tal-Kummissjoni tas-27 ta’ Mejju 2010.
 3. L-EŻISTENZA TA' DEFIĊIT EĊĊESSIV
 Skont id-dejta notifikata mill-awtoritajiet tad-Danimarka f'April 2010, id-defiċit tal-
 amministrazzjoni pubblika fid-Danimarka mistenni jilħaq il-5,4 % tal-PGD fl-2010, u b'hekk
 jaqbeż il-valur ta' referenza tat-3% tal-PGD. Ir-rapport tal-Kummissjoni, skont l-
 Artikolu 126(3), qies li d-defiċit ippjanat ma kienx qrib il-valur ta' referenza ta' 3 % tal-PGD,
 iżda l-eċċess ippjanat fuq il-valur ta' referenza jista' jiġi kkwalifikat bħala eċċezzjonali skont
 it-tifsira tat-Trattat u tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir. B’mod partikolari, dan irriżulta minn
 kriżi ekonomika ħarxa skont it-tifsira tat-Trattat u tal-Patt ta’ Stabbiltà u ta’ Tkabbir. Skont it-
 tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010, il-PGD reali fid-Danimarka hu
 maħsub li jirkupra għal 1,6 % fl-2010 wara tnaqqis f'daqqa ta' 4,9 % fl-2009. Ir-riċessjoni tal-
 2009 tirrifletti t-tnaqqis f'daqqa fil-konsum privat, fl-investiment privat u fl-esportazzjonijiet
 bħala konsegwenza tal-kriżi finanzjarja u r-riċessjoni globali, b'mod partikolari l-waqgħa fid-
 domanda mill-imsieħba kummerċjali ewlenin (il-Ġermanja, ir-Renju Unit, l-Isvezja u n-
 Norveġja). Id-defiċit fl-2010 huwa konsegwenza kemm tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kif
 ukoll tal-miżuri ta' stimulu li ttieħdu f'konformità mal-PERE mill-awtoritajiet Daniżi. Barra
 minn hekk, l-eċċess ippjanat fuq il-valur ta' referenza ma jistax jitqies bħala temporanju.
 Skont it-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010, id-defiċit jonqos għal
 4,9 % tal-PGD fl-2011 fuq bażi ta' ebda bidla ta' politika4. Il-kriterju tal-iżbilanċ fit-Trattat
 mhuwiex sodisfatt.
 Skont id-dejta nnotifikata mill-awtoritajiet Daniżi f’April 2010, id-dejn gross tal-
 amministrazzjoni pubblika għadu taħt il-valur ta' referenza ta' 60 % tal-PGD, u kien 45,1%
 tal-PGD fl-2010. It-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010 jipprevedi li l-
 2
 Skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2009, l-Istati Membri għandhom jirrappurtaw lill-
 Kummissjoni, darbtejn fis-sena, il-livelli ppjanati u attwali tad-dejn u l-iżbilanċ tal-gvern tagħhom. In-
 notifika l-iżjed reċenti li ntbagħtet lid-Danimarka tidher f’:
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
 notification_tables.
 3
 Id-dokumenti kollha relatati mal-PŻE għad-Danimarka jinsabu fil-websajt li ġejja:
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
 4
 It-tbassir ta' ebda bidla ta' politika jqis l-irtirar (parzjali) ta' miżuri ta' natura straordinarja marbuta mal-
 kriżi.
 MT 3 MT
 ---pagebreak--- proporzjon tad-dejn ikun 46 % tal-PGD fl-2010 u li jiżdied għal 49,5 % tal-PGD fl-2011, li
 jibqa' taħt il-valur ta' referenza ta' 60 % tal-PGD. Il-kriterju tad-dejn fit-Trattat huwa sodisfatt.
 B'konformità mad-dispożizzjonijiet fit-Trattat u fil-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir, fir-rapport
 tagħha l-Kummissjoni analizzat ukoll il-"fatturi rilevanti". Skont il-Patt ta' Stabbiltà u
 Tkabbir, dawn jistgħu jitqiesu biss fl-istadji li jwasslu għad-deċizjoni dwar l-eżistenza ta'
 defiċit eċċessiv jekk id-defiċit jissodisfa l-kundizzjoni doppja ta' qrubija u ta' temporanjetà.
 Fil-każ tad-Danimarka, il-kundizzjoni doppja mhix sodisfatta. Meqjusa fuq il-mertu tagħhom
 innifishom, il-fatturi rilevanti fil-każ attwali jidhru li huma relattivament favorevoli.
 L-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju skont l-Artikolu 126(4) tat-Trattat hija
 konsistenti mal-evalwazzjoni fir-rapport tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 126(3).
 Il-Kummissjoni, wara li qieset ir-rapport tagħha skont l-Artikolu 126(3) u l-opinjoni tal-
 Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju skont l-Artikolu 126(4), hi tal-opinjoni li jeżisti defiċit
 eċċessiv fid-Danimarka. Din l-opinjoni, adottata mill-Kummissjoni fil-[15 ta’ Ġunju 2010],
 qed tiġi indirizzata hawn lill-Kunsill skont l-Artikolu 126(5). Il-Kummissjoni qiegħda
 tipproponi li l-Kunsill għandu jiddeċiedi kif xieraq, b'konformità mal-Artikolu 126(6). Barra
 minn hekk, il-Kummissjoni qed tressaq lill-Kunsill rakkomandazzjoni għal
 Rakkomandazzjoni tal-Kunsill biex tiġi indirizzata lid-Danimarka bl-għan li tintemm is-
 sitwazzjoni ta’ defiċit eċċessiv skont l-Artikolu 126(7).
 4. RAKKOMANDAZZJONIJIET BIEX TINTEMM IL-QAGĦDA TA' DEFIĊIT EĊĊESSIV
 Skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97, ir-rakkomandazzjoni tal-
 Kunsill magħmula skont l-Artikolu 126(7) għandha tistabbilixxi limitu ta’ żmien ta’ mhux
 aktar minn sitt xhur għal azzjoni effettiva li għandha tittieħed mill-Istat Membru kkonċernat
 kif ukoll limitu ta’ żmien għall-korrezzjoni tal-iżbilanċ eċċessiv, li “għandu jintemm fis-sena
 ta' wara l-identifikazzjoni tiegħu sakemm ma jkunx hemm ċirkostanzi speċjali”. L-
 Artikolu 2(6) tar-Regolament jimplika li l-“fatturi rilevanti” meqjusa fir-rapport tal-
 Kummissjoni skont l-Artikolu 126(3) tat-Trattat għandhom jitqiesu biex jiġi deċiż jekk
 jeżistux ċirkustanzi speċjali. L-Artikolu 3(4) tar-Regolament jispeċifika li l-Kunsill għandu
 jirrakkomanda li l-Istat Membru jwettaq “titjib annwali minimu ta’ mill-inqas 0,5 % tal-PGD
 bħala punt ta’ referenza, fil-bilanċ aġġustat ċiklikament ħieles minn miżuri ta’ darba u miżuri
 temporanji, sabiex jiżgura l-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv sal-limitu ta' żmien stabbilit fir-
 rakkomandazzjoni”.
 Għal raġunijet ta' flessibilità akbar fl-applikazzjoni tal-PŻE introdotta bir-riforma tal-2005 tal-
 Patt ta’ Stabbiltà u ta' Tkabbir, huwa meqjus li jeżistu ċirkostanzi speċjali fil-każ tad-
 Danimarka. B'mod partikolari, ir-riċessjoni tal-2009 rriflettiet it-tnaqqis f'daqqa fil-konsum
 privat, fl-investiment privat u fl-esportazzjonijiet bħala konsegwenza tal-kriżi finanzjarja u r-
 riċessjoni globali, b'mod partikolari l-waqgħa fid-domanda mill-imsieħba kummerċjali
 ewlenin (il-Ġermanja, ir-Renju Unit, l-Isvezja u n-Norveġja). Id-defiċit fl-2010 huwa
 konsegwenza kemm tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u l-miżuri ta' stimulu li ttieħdu
 f'konformità mal-PERE mill-awtoritajiet Daniżi.
 F'dan l-isfond, huwa xieraq li tiġi kkunsidrata l-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv fil-qafas fuq
 terminu medju bl-iskadenza għall-korrezzjoni tkun l-2013. Filwaqt li jagħrfu li l-pożizzjoni
 baġitarja tad-Daniżi fl-2010 rriżultat mill-miżuri li ttieħdu b'reazzjoni għall-kriżi u li
 jammontaw għal 2,2 % tal-PGD fl-2009 u 1,3 % fl-2010, li kienu rispons xieraq għall-Pjan
 MT 4 MT
 ---pagebreak--- Ewropew ta' Rkupru Ekonomiku, u ċ-ċaqliq ħieles ta' stabbilizzaturi awtomatiċi, l-awtoritajiet
 Daniżi għandhom jimplimentaw il-miżuri fiskali fl-2010 kif maħsub. B’mod partikolari,
 minħabba n-nuqqas ta' żbilanċi ekonomiċi maġġuri, triq kredibbli u sostenibbli ta'
 aġġustament titlob li l-awtoritajiet Daniżi jiżguraw aġġustament strutturali annwali medju tal-
 baġit ta' 1⁄2 % tal-PGD matul il-perjodu tal-2011-2013 u jispeċifikaw il-miżuri li huma
 neċessarji biex issir il-korrezzjoni tal-iżbilanċ eċċessiv sal-2013, jekk jippermettu l-
 kundizzjonijiet ċikliċi, u jaċċelleraw it-tnaqqis tad-defiċit jekk il-kondizzjonijiet ekonomiċi
 jew baġitari jkunu aħjar minn dawk mistennija bħalissa.
 Żieda fis-sorveljanza taħt il-PŻE, li tidher neċessarja fid-dawl tal-limitu ta’ żmien għall-
 korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv, tkun teħtieġ sorveljanza regolari u f’waqtha tal-progress
 magħmul fl-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ konsolidament fiskali sabiex tiġi żgurata l-
 korrezzjoni tal-iżbilanċ eċċessiv. F'dan il-kuntest, kapitolu separat fl-aġġornamenti tal-
 programm ta’ konverġenza tad-Danimarka li se jitħejja bejn l-2010 u l-2013 jista’ jkun
 dedikat b’mod effettiv għal din il-kwistjoni.
 Tqabbil tal-previżjonijiet makroekonomiċi u baġitarji ewlenin
 200
 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 7
 PGD reali COM rebbiegħa 2010 1,7 -0,9 -4,9 1,6 1,8 n.a. n.a.
 (bidla f’%) PK Frar 2010 n.a. -0,9 -4,3 1,3 1,6 2.0 2,3
 Differenza fil-produzzjoni COM rebbiegħa 20102 2,6 0,2 -5,1 -3,9 -2,7 n.a. n.a.
 reali u dik potenzjali PK Frar 20103 n.a. 0,3 -4,5 -3,9 -3,1 -2,0 -0,9
 (% tal PGD potenzjali)
 Bilanċ tal-amministrazzjoni COM Rebbiegħa 2010 4,8 3,4 -2,7 -5,5 -4,9 n.a. n.a.
 pubblika PK Frar 2010 n.a. 3,4 -2,9 -5,3 -4,1 -3,1 -1,8
 (% tal PGD)
 Bilanċ primarju COM rebbiegħa 2010 6,3 4,8 -0,7 -3,4 -2,7 n.a. n.a.
 (% tal-PGD) PK Frar 2010 n.a. 4,8 -1,3 -3,7 -2,3 -1,2 0,3
 Bilanċ aġġustat ċiklikament COM rebbiegħa 2010 3,1 3,3 0,6 -3,0 -3,1 n.a. n.a.
 (% tal-PGD) PK Frar 2010 n.a. 3,2 0,0 -2,8 -2,1 -1,7 -1,1
 Bilanċ strutturali4 COM rebbiegħa 2010 3,1 3,3 0,6 -2,7 -3,1 n.a. n.a.
 (% tal-PGD) PK Frar 2010 n.a. 3,2 1,4 -1,1 -1,0 -0,8 -0,3
 Dejn gross tal-gvern COM rebbiegħa 2010 27, 34,2 41,6 46,0 49,5 n.a. n.a.
 (% tal-PGD) PK Frar 2010 4
 n.a. 33,4 38,5 41,8 46,2 48,3 48,1
 Noti:
 1
 Lakuni fil-produzzjoni u bilanċi aġġustati ċiklikament mill-programmi kif ikkalkulati mill-ġdid mis-servizzi tal-
 Kummissjoni abbażi tal-informazzjoni fil-programmi.
 2
 Ibbażat fuq it-tkabbir potenzjali stmat ta' 1,4%, 0,6%, 0,5% u 0,9% rispettivament fil-perjodu 2008-2011.
 3
 Ibbażat fuq it-tkabbir potenzjali stmat ta' 1,4%, 0,6%, 0,5% u 0,9% rispettivament fil-perjodu 2008-2011.
 4
 Bilanċ aġġustat ċiklikament li jeskludi miżuri ta’ darba biss u oħrajn temporanji. Miżuri ta' darba u miżuri temporanji
 oħra huma 1,4% tal-PGD fl-2009, 1,7% fl-2010, 1,1% fl-2011, 0,9% fl-2012, 0,8% fl-2013 u 0,0% fl-2015; kollha kemm
 huma jnaqqsu d-defiċit skont l-aktar programm riċenti u li jnaqqsu d-defiċit b'0,2 % fl-2010 skont it-tbassir tas-servizzi
 tal-Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010. Minħabba d-differenzi fil-metodoloġija, il-miżuri ta' darba rrappurtati fil-
 programm ma jikkwalifikawx bħala miżuri ta' darba skont id-definizzjoni tas-Servizzi tal-Kummissjoni. Skont din id-
 definizzjoni, il-miżuri ta' darba jnaqqsu d-defiċit b'0,2% tal-PGD fl-2010 u żero fis-snin li jibqa'.
 Sors :
 Programm ta' konverġenza (PK); It-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010 (COM); Il-kalkoli tas-
 servizzi tal-Kummissjoni.
 MT 5 MT
 ---pagebreak--- Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv fid-Danimarka
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-
 Artikolu 126(6) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidra l-osservazzjonijiet magħmula mid-Danimarka,
 Billi:
 (1) Skont l-Artikolu 126 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea l-Istati
 Membri għandhom jevitaw defiċits tal-gvern eċċessivi.
 (2) Il-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir huwa msejjes fuq l-għan ta’ finanzi sodi tal-gvern bħala
 mezz ta’ tisħiħ tal-kundizzjonijiet għall-istabbiltà tal-prezzijiet u għal tkabbir qawwi
 sostenibbli li jwassal għall-ħolqien tal-impjiegi.
 (3) Il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv (PŻE) skont l-Artikolu 126 tat-Trattat, kif iċċarata
 mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-
 implimentazzjoni tal-proċedura ta' żbilanċ eċċessiv5 (li jagħmel parti mill-Patt ta’
 Stabbiltà u Tkabbir), tipprovdi għal deċiżjoni dwar l-eżistenza ta' żbilanċ eċċessiv. Il-
 Protokoll dwar il-proċedura ta’ żbilanċ eċċessiv anness mat-Trattat jistipula
 dispożizzjonijiet ulterjuri relatati mal-implimentazzjoni tal-PŻE. Ir-Regolament tal-
 Kunsill (KE) Nru 479/20096 jistipula definizzjonijiet u regoli dettaljati għall-
 applikazzjoni tad-dispożizzjoni ta' dan il-Protokoll.
 (4) Ir-riforma tal-2005 tal-Patt ta’ Stabbiltà u Tkabbir fittxet li ssaħħaħ l-effikaċja u l-bażi
 ekonomika kif ukoll li tissalvagwardja s-sostenibbiltà tal-finanzi pubbliċi fuq medda
 fit-tul. Din immirat li tiżgura li, b’mod partikolari, l-isfond ekonomiku u baġitarju jiġi
 kkunsidrat bis-sħiħ fl-istadji kollha tal-PŻE. B’dan il-mod, il-Patt ta’ Stabbiltà u
 Tkabbir jipprovdi l-qafas li jsostni l-politiki tal-gvern għal ritorn ta’ malajr lejn
 pożizzjonijiet baġitarji mingħajr problemi billi titqies il-qagħda ekonomika.
 5
 ĠU L 209, 2.8.1997, p. 6.
 6
 ĠU L 145, 10.6.2009, p. 1.
 MT 6 MT
 ---pagebreak--- (5) L-Artikolu 126(5) tat-Trattat jitlob li l-Kummissjoni tindirizza opinjoni lill-Kunsill
 jekk il-Kummissjoni tqis li jeżisti jew li jista' jkun hemm defiċit eċċessiv fi Stat
 Membru. Il-Kummissjoni, wara li qieset ir-rapport tagħha skont l-Artikolu 126(3) u l-
 opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju skont l-Artikolu 126(4), ikkonkludiet li
 jeżisti defiċit eċċessiv fid-Danimarka. Il-Kummissjoni għalhekk indirizzat dik l-
 opinjoni lill-Kunsill fir-rigward tad-Danimarka fil-[15 ta’ Ġunju 2010]7.
 (6) L-Artikolu 126(6) tat-Trattat jiddikjara li l-Kunsill għandu jikkunsidra kull
 osservazzjoni li l-Istat Membru kkonċernat ikun jixtieq jagħmel qabel ma jiddeċiedi,
 wara valutazzjoni ġenerali, jekk jeżistix defiċit eċċessiv. Fil-każ tad-Danimarka, din l-
 evalwazzjoni ġenerali twassal għall-konklużjonijiet li ġejjin.
 (7) Skont id-dejta notifikata mill-awtoritajiet tad-Danimarka f'April 2010, id-defiċit tal-
 amministrazzjoni pubblika fid-Danimarka laħaq il-5,4 % tal-PGD fl-2010, u b'hekk
 qabeż il-valur ta' referenza tat-3% tal-PGD. Id-defiċit ippjanat huwa qrib il-valur
 referenzjali ta' 3 % tal-PGD, iżda l-eċċess ippjanat 'il fuq mill-valur referenzjali jista'
 jiġi kkwalifikat bħala eċċezzjonali fi ħdan it-tifsira tat-Trattat u l-Patt ta’ Stabbiltà u
 Tkabbir. B’mod partikolari, dan irriżulta minn kriżi ekonomika ħarxa skont it-tifsira
 tat-Trattat u tal-Patt ta’ Stabbiltà u ta’ Tkabbir. Skont it-tbassir tas-servizzi tal-
 Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010, il-PGD reali fid-Danimarka naqas b'4,9 % fl-2009
 u hu maħsub li jirkupra għal 1,6 % fl-2010. Id-defiċit fl-2010 huwa konsegwenza
 kemm tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku kif ukoll tal-miżuri ta' stimulu li ttieħdu
 f'konformità mal-PERE mill-awtoritajiet Daniżi. Madankollu, l-eċċess ippjanat fuq il-
 valur ta' referenza ma jistax jitqies bħala temporanju. Skont it-tbassir tas-servizzi tal-
 Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010, id-defiċit jonqos għal 4,9 % tal-PGD fl-2011 fuq
 bażi ta' ebda bidla ta' politika8. Il-kriterju tad-defiċit fit-Trattat mhuwiex sodisfatt.
 (8) Skont id-dejta nnotifikata mill-awtoritajiet Daniżi f’April 2010, id-dejn gross tal-
 amministrazzjoni pubblika jibqa' taħt il-valur ta' referenza ta' 60 % tal-PGD, ta' 45,1%
 tal-PGD fl-2010. It-tbassir tas-servizzi tal-Kummissjoni għar-rebbiegħa 2010
 jipprevedi li l-proporzjon tad-dejn se jkun 46 % tal-PGD fl-2010 u li se jiżdied għal
 49,5 % tal-PGD fl-2011, li jibqa' taħt il-valur ta' referenza ta' 60 % tal-PGD. Il-kriterju
 tad-dejn fit-Trattat huwa sodisfatt.
 (9) Skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97, il-"fatturi
 rilevanti" jistgħu jitqiesu biss fl-istadji li jwasslu għad-deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-
 eżistenza ta' defiċit eċċessiv b'konformità mal-Artikolu 126(6) jekk il-kundizzjoni
 doppja - li d-defiċit jibqa' qrib il-valur ta' referenza u li l-eċċess tiegħu 'l fuq mill-valur
 ta' referenza jkun temporanju - tiġi sodisfatta għal kollox. Fil-każ tad-Danimarka, din
 il-kundizzjoni doppja ma ntlaħqitx. Għalhekk, il-fatturi rilevanti ma jitqisux fil-passi li
 jwasslu għal din id-deċiżjoni.
 7
 Id-dokumenti kollha relatati mal-PDE għad-Danimarka jinsabu fil-websajt li ġejja:
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
 8
 It-tbassir ta' ebda bidla ta' politika jqis l-irtirar (parzjali) ta' miżuri ta' natura straordinarja marbuta mal-
 kriżi.
 MT 7 MT
 ---pagebreak--- ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Minn evalwazzjoni ġenerali jirriżulta li jeżisti defiċit eċċessiv fid-Danimarka.
 Artikolu 2
 Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka.
 Magħmula fi Brussel,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 [...]
 MT 8 MT