type: other

text:
HIST29 DS21 PP31
 ZMENY21 DS2 SÚV116
 Zákon o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov 245/2008 účinný od 01.09.2019 do 31.12.2020
 Platnosť od: 02.07.2008
 HIST29 JUD659 DS21 EU PP31 ČL0
 § 3 - Princípy výchovy a vzdelávania - Výchova a vzdelávanie podľa tohto zákona sú založené na princípoch
 § 4 - Ciele výchovy a vzdelávania - Cieľom výchovy a vzdelávania je umožniť dieťaťu alebo žiakovi
 DRUHÁ ČASŤ - VÝCHOVA A VZDELÁVANIE
 Prvý oddiel - Výchovno-vzdelávacie programy
 § 6 - Štátne vzdelávacie programy
 § 7 - Školský vzdelávací program
 § 8 - Výchovný program
 § 9 - Vzdelávacie štandardy, učebné plány, učebné osnovy
 § 10 - Výchovné štandardy, výchovné plány, výchovné osnovy
 § 11 - Pedagogická dokumentácia a ďalšia dokumentácia
 § 12 - Výchovno-vzdelávací jazyk
 § 13 - Učebnice, učebné texty a pracovné zošity
 § 13a - Používanie učebníc, pracovných zošitov a učebných textov
 § 14 - Experimentálne overovanie
 § 15 - Vyučovanie náboženskej výchovy a náboženstva
 Druhý oddiel - Stupne vzdelania
 § 17 - Stupne základného umeleckého vzdelania a stupne jazykového vzdelania
 § 18 - Doklady o získanom vzdelaní
 Tretí oddiel - Povinná školská dochádzka a jej plnenie
 § 19 - Povinná školská dochádzka
 § 20 - Plnenie povinnej školskej dochádzky
 § 21 - Plnenie povinnej školskej dochádzky v strednej škole
 § 22 - Skončenie plnenia povinnej školskej dochádzky
 Štvrtý oddiel - Osobitný spôsob plnenia školskej dochádzky
 § 23 - Formy osobitného spôsobu plnenia školskej dochádzky - Formy osobitného spôsobu plnenia školskej dochádzky sú
 § 24 - Individuálne vzdelávanie
 § 26 - Individuálny učebný plán
 TRETIA ČASŤ - SÚSTAVA ŠKÔL
 Prvý oddiel - Materská škola
 Druhý oddiel - Základná škola
 Tretí oddiel - Stredné školy
 § 32 - Stredné školy sú:
 § 34 - Prerušenie štúdia a zmena študijného alebo učebného odboru
 § 35 - Prestup na inú strednú školu
 § 36 - Preradenie žiaka zo strednej školy do základnej školy
 § 37 - Opakovanie ročníka
 § 38 - Postup do vyššieho ročníka strednej školy
 § 39 - Zanechanie štúdia
 § 41 - Gymnázium
 § 42 - Stredná odborná škola
 § 42a - Stredná športová škola
 § 42b - Škola umeleckého priemyslu
 § 44 - Konzervatórium
 § 45 - Nadväzujúce formy odborného vzdelávania a prípravy
 § 46 - Nadstavbové štúdium
 § 47 - Pomaturitné štúdium
 § 47a - Skrátené štúdium
 Štvrtý oddiel - Základná umelecká škola
 § 50 - Ukončovanie štúdia v základnej umeleckej škole
 § 51 - Organizácia výchovno-vzdelávacieho procesu v základných umeleckých školách
 § 52 - Prijímanie žiakov na štúdium v základných umeleckých školách
 Piaty oddiel - Jazyková škola
 ŠTVRTÁ ČASŤ - FORMY ORGANIZÁCIE VÝCHOVY A VZDELÁVANIA, HODNOTENIE A KLASIFIKÁCIA VÝCHOVY A VZDELÁVANIA
 § 54 - Formy organizácie výchovy a vzdelávania
 Hodnotenie a klasifikácia prospechu a správania žiakov a opatrenia vo výchove v základných školách a stredných školách
 § 57 - Komisionálne skúšky v základných a stredných školách
 § 58 - Opatrenia vo výchove
 PIATA ČASŤ - PRIJÍMANIE NA VÝCHOVU A VZDELÁVANIE
 Prvý oddiel - Prijímanie na predprimárne vzdelávanie
 Druhý oddiel - Prijímanie na základné vzdelávanie
 Tretí oddiel - Prijímanie na vzdelávanie v stredných školách
 § 62 - Predpoklady prijatia na vzdelávanie
 § 63 - Prihlášky na vzdelávanie
 § 66 - Prijímacia skúška
 § 69 - Prijímanie na externú formu štúdia, kombinovanú formu štúdia a na nadväzujúce formy odborného vzdelávania a prípravy v stredných školách
 § 70 - Prijímanie do vyšších ročníkov stredných škôl
 ŠIESTA ČASŤ - UKONČOVANIE VÝCHOVY A VZDELÁVANIA V STREDNÝCH ŠKOLÁCH
 § 72 - Spôsoby ukončovania - Výchova a vzdelávanie v stredných školách môže byť ukončené
 § 73 - Záverečná skúška
 § 75 - Prihlásenie žiaka na maturitnú skúšku
 § 77 - Termíny konania maturitnej skúšky
 § 78 - Záverečná pomaturitná skúška
 § 79 - Absolventská skúška
 Maturitné komisie
 Skúšobná komisia pre záverečnú skúšku a skúšobná komisia pre absolventskú skúšku
 Klasifikácia a hodnotenie ukončovania štúdia
 § 88 - Opravná skúška
 Spoločné ustanovenia o ukončovaní štúdia
 SIEDMA ČASŤ - ŠKOLY PRE DETI ALEBO ŽIAKOV SO ŠPECIÁLNYMI VÝCHOVNO-VZDELÁVACÍMI POTREBAMI
 Prvý oddiel - Výchova a vzdelávanie detí so zdravotným znevýhodnením a žiakov so zdravotným znevýhodnením
 § 96 - Materská škola pre deti so zdravotným znevýhodnením
 § 97 - Základná škola pre žiakov so zdravotným znevýhodnením
 § 98 - Stredné školy pre žiakov so zdravotným znevýhodnením
 § 99 - Praktická škola
 § 100 - Odborné učilištia
 § 101 - Prijímanie do odborného učilišťa a do praktickej školy
 § 103 - Výchova a vzdelávanie detí s nadaním alebo žiakov s nadaním
 § 104 - Školy a triedy pre deti s nadaním alebo žiakov s nadaním
 § 105 - Prijímanie detí s nadaním alebo žiakov s nadaním
 § 106 - Organizácia výchovy a vzdelávania detí s nadaním alebo žiakov s nadaním
 § 107 - Výchova a vzdelávanie detí zo sociálne znevýhodneného prostredia a žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia
 ÔSMA ČASŤ - ŠKOLY V PÔSOBNOSTI ÚSTREDNÝCH ORGÁNOV ŠTÁTNEJ SPRÁVY
 § 109 - Školy v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy sú
 § 110 - Policajné školy
 § 111 - Školy požiarnej ochrany
 DEVIATA ČASŤ - SÚSTAVA ŠKOLSKÝCH ZARIADENÍ
 Prvý oddiel - Školské výchovno-vzdelávacie zariadenia
 § 113 - Školskými výchovno-vzdelávacími zariadeniami sú:
 § 114 - Školský klub detí
 § 116 - Centrum voľného času
 § 117 - Školský internát
 Druhý oddiel - Špeciálne výchovné zariadenia
 § 120 - Špeciálnymi výchovnými zariadeniami sú:
 § 121 - Diagnostické centrum
 § 122 - Reedukačné centrum
 § 123 - Liečebno-výchovné sanatórium
 § 124 - Zdravotná starostlivosť v špeciálnych výchovných zariadeniach
 § 125 - Výchovné opatrenia a ochranné opatrenia v špeciálnych výchovných zariadeniach
 § 126 - Úhrada nákladov za pobyt v špeciálnych výchovných zariadeniach
 § 127 - Finančné a hmotné zabezpečenie detí v špeciálnych výchovných zariadeniach
 Tretí oddiel - Školské zariadenia výchovného poradenstva a prevencie
 § 131 - Činnosti výchovného a psychologického poradenstva
 § 132 - Centrum pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie
 § 133 - Centrum špeciálno-pedagogického poradenstva
 § 134 - Výchovné poradenstvo
 § 135 - Psychologické poradenstvo
 § 135a - Kariérové poradenstvo
 Štvrtý oddiel - Školské účelové zariadenia
 § 137 - Školské účelové zariadenia sú:
 § 138 - Škola v prírode
 § 140 - Školská jedáleň
 § 141 - Výdajná školská jedáleň
 § 143 - Stredisko služieb škole
 DESIATA ČASŤ - SPOLOČNÉ USTANOVENIA
 § 144 - Práva a povinnosti dieťaťa, žiaka a jeho zákonného zástupcu alebo zástupcu zariadenia
 § 146 - Vzdelávanie cudzincov
 § 149 - Štipendium
 § 150 - Organizácia školského roka
 § 151 - Ďalšie podmienky výchovy a vzdelávania
 § 152 - Bezpečnosť a ochrana zdravia vo výchove a vzdelávaní - Školy a školské zariadenia sú pri výchove a vzdelávaní, pri činnostiach priamo súvisiacich s výchovou a vzdelávaním a pri poskytovaní služieb povinné
 § 153 - Školský poriadok
 § 154 - Monitorovanie a hodnotenie kvality výchovy a vzdelávania
 § 155 - Externé testovanie žiakov základnej školy
 Registrácia detí, žiakov a poslucháčov
 § 157 - Centrálny register
 § 159 - Kurikulárna rada
 § 160 - Rozsah pôsobnosti
 JEDENÁSTA ČASŤ - PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
 § 161 - Prechodné ustanovenia
 § 161b - Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2013
 § 161c - Prechodné ustanovenie k úprave účinnej od 1. januára 2014
 § 161d - Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. marca 2014
 § 161e - Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. septembra 2015
 § 161f - Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. januára 2016
 § 161g - Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. septembra 2016
 § 161ga - Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 15. marca 2018
 § 161gb - Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. septembra 2018
 § 161gc - Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. septembra 2019
 § 161h - Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2019
 § 161i - Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2019
 § 163 - Zrušovacie ustanovenia
 Zákon 245/2008 s účinnosťou od 01.09.2019 na základe 209/2018 a 221/2019
 Súvislosti 116
 dieťaťom fyzická osoba, ktorá sa zúčastňuje na výchovno-vzdelávacom procese v materskej škole, alebo fyzická osoba pred začatím plnenia povinnej školskej dochádzky alebo fyzická osoba, ktorá vystupuje vo vzťahu k svojmu zákonnému zástupcovi, alebo fyzická osoba, ktorá sa priamo nezúčastňuje výchovno-vzdelávacieho procesu v škole,
 školskou spôsobilosťou súhrn psychických, fyzických a sociálnych schopností, ktorý dieťaťu umožňuje stať sa žiakom a je predpokladom absolvovania výchovno-vzdelávacieho programu základnej školy,
 žiakom fyzická osoba, ktorá sa zúčastňuje na výchovno-vzdelávacom procese v základnej škole, strednej škole, v škole pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami a základnej umeleckej škole,
 uchádzačom fyzická osoba, ktorá má záujem o výchovu a vzdelávanie v škole alebo v školskom zariadení podľa tohto zákona,
 absolventom fyzická osoba, ktorá ukončila príslušný stupeň vzdelania,
 výchovou komplexný proces učenia a socializácie zameraný na dieťa alebo žiaka s cieľom rozvíjať jeho osobnosť po stránke telesnej a duševnej,
 vzdelávaním cielene organizovaný a realizovaný proces výchovného a vzdelávacieho pôsobenia a učenia zameraného na rozvoj dieťaťa alebo žiaka v súlade s jeho predpokladmi a podnetmi, ktoré stimulujú jeho vlastnú snahu stať sa harmonickou osobnosťou,
 výchovno-vzdelávacou potrebou požiadavka na zabezpečenie podmienok, organizácia a realizácia výchovno-vzdelávacieho procesu spôsobom, ktorý primerane zodpovedá potrebám telesného, psychického a sociálneho vývinu detí alebo žiakov,
 špeciálnou výchovno-vzdelávacou potrebou požiadavka na úpravu podmienok, obsahu, foriem, metód a prístupov vo výchove a vzdelávaní pre dieťa alebo žiaka, ktoré vyplývajú z jeho zdravotného znevýhodnenia alebo nadania alebo jeho vývinu v sociálne znevýhodnenom prostredí, uplatnenie ktorých je nevyhnutné na rozvoj schopností alebo osobnosti dieťaťa alebo žiaka a dosiahnutie primeraného stupňa vzdelania a primeraného začlenenia do spoločnosti,
 dieťaťom so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami alebo žiakom so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami dieťa alebo žiak uvedený v písmenách k) až q), ktorý má zariadením výchovného poradenstva a prevencie diagnostikované špeciálne výchovno-vzdelávacie potreby, okrem detí umiestnených do špeciálnych výchovných zariadení na základe rozhodnutia súdu,1)
 dieťaťom so zdravotným znevýhodnením alebo žiakom so zdravotným znevýhodnením dieťa so zdravotným postihnutím alebo žiak so zdravotným postihnutím, dieťa choré alebo zdravotne oslabené alebo žiak chorý alebo zdravotne oslabený, dieťa s vývinovými poruchami alebo žiak s vývinovými poruchami, dieťa s poruchou správania alebo žiak s poruchou správania,
 dieťaťom so zdravotným postihnutím alebo žiakom so zdravotným postihnutím dieťa alebo žiak s mentálnym postihnutím, sluchovým postihnutím, zrakovým postihnutím, telesným postihnutím, s narušenou komunikačnou schopnosťou, s autizmom alebo ďalšími pervazívnymi vývinovými poruchami alebo s viacnásobným postihnutím,
 dieťaťom chorým alebo zdravotne oslabeným alebo žiakom chorým alebo zdravotne oslabeným dieťa alebo žiak s ochorením, ktoré je dlhodobého charakteru, a dieťa alebo žiak vzdelávajúci sa v školách pri zdravotníckych zariadeniach,
 dieťaťom s vývinovými poruchami alebo žiakom s vývinovými poruchami dieťa alebo žiak s poruchou aktivity a pozornosti; dieťa alebo žiak s vývinovou poruchou učenia,
 dieťaťom s poruchou správania alebo žiakom s poruchou správania dieťa alebo žiak s narušením funkcií v oblasti emocionálnej alebo sociálnej okrem dieťaťa alebo žiaka uvedeného v písmene n),
 dieťaťom zo sociálne znevýhodneného prostredia alebo žiakom zo sociálne znevýhodneného prostredia dieťa alebo žiak žijúci v prostredí, ktoré vzhľadom na sociálne, rodinné, ekonomické a kultúrne podmienky nedostatočne podnecuje rozvoj mentálnych, vôľových, emocionálnych vlastností dieťaťa alebo žiaka, nepodporuje jeho socializáciu a neposkytuje mu dostatok primeraných podnetov pre rozvoj jeho osobnosti,
 dieťaťom s nadaním alebo žiakom s nadaním dieťa alebo žiak, ktorý má nadpriemerné schopnosti v intelektovej oblasti, v oblasti umenia alebo športu alebo v týchto oblastiach dosahuje v porovnaní s rovesníkmi mimoriadne výkony a prostredníctvom výchovy a vzdelávania sa jeho nadanie cielene rozvíja,
 poslucháčom fyzická osoba, ktorá sa zúčastňuje vzdelávania v jazykovej škole,
 školskou integráciou výchova a vzdelávanie detí alebo žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami v triedach škôl a školských zariadení určených pre deti alebo žiakov bez špeciálnych výchovno-vzdelávacích potrieb,
 kompetenciou preukázaná schopnosť využívať vedomosti, zručnosti, postoje, hodnotovú orientáciu a iné spôsobilosti na predvedenie a vykonávanie funkcií podľa daných štandardov v práci, pri štúdiu, v osobnom a odbornom rozvoji jedinca a pri jeho aktívnom zapojení sa do spoločnosti, v budúcom uplatnení sa v pracovnom a mimopracovnom živote a pre jeho ďalšie vzdelávanie,
 vzdelávacou oblasťou okruh, do ktorého patrí problematika príbuzných školských predmetov rámcového učebného plánu,
 odborom vzdelávania alebo skupinami odborov vzdelávania ucelená forma vzdelávania v oblasti poznania, ktorá môže byť predmetom výchovy a vzdelávania, určená konkrétnymi cieľmi vzdelávania, vymedzeným obsahom, rozsahom vedomostí, schopností, zručností a dĺžkou vzdelávania a stupňom vzdelania, ktoré poskytuje; v stredných školách sa odbory vzdelávania členia podľa stupňa vzdelania, ktorý poskytujú, na učebné odbory a študijné odbory,
 stupňom vzdelania štátom uznaná úroveň vedomostí, zručností a schopností dosiahnutá úspešným absolvovaním uceleného vzdelávacieho programu alebo jeho časti ako predpoklad pokračovania v ďalšom vzdelávaní alebo uplatnenia sa na trhu práce,
 školou alebo školským zariadením výchovno-vzdelávacia inštitúcia zriadená podľa osobitného predpisu,2)
 informovaným súhlasom písomný súhlas fyzickej osoby, v ktorom sa okrem jej vlastnoručného podpisu uvedie, že táto osoba bola riadne poučená o dôsledkoch jej súhlasu,
 katalógom cieľových požiadaviek dokument, ktorý určuje požiadavky na vedomosti, zručnosti a schopnosti žiakov na maturitnú skúšku,
 profilovým predmetom odborný umelecký predmet, ktorého obsah vzdelávania najviac zodpovedá cieľovým požiadavkám absolventa umeleckého odboru vzdelávania; profilový predmet pre každý študijný odbor a pre každý ročník štúdia určuje príslušný štátny vzdelávací program.
 Vzdelávacie štandardy, učebné plány, učebné osnovy
 Vzdelávacie štandardy obsahujú súbor požiadaviek na osvojenie si vedomostí, zručností a schopností, ktoré majú deti a žiaci získať, aby mohli pokračovať vo vzdelávaní v nadväzujúcej časti vzdelávacieho programu alebo aby im mohol byť priznaný stupeň vzdelania podľa tohto zákona.
 Vzdelávacie štandardy pre deti a žiakov sa členia na
 výkonové štandardy, ktoré určujú kritériá úrovne zvládnutia vedomostí, zručností a schopností,
 obsahové štandardy, ktoré určujú rozsah požadovaných vedomostí a zručností.
 Rámcové učebné plány sú súčasťou štátnych vzdelávacích programov, obsahujú vzdelávacie oblasti a zoznam povinných a voliteľných vyučovacích predmetov s vymedzením najmenšieho počtu vyučovacích hodín v rámci celého vzdelávacieho programu alebo jeho ucelenej časti. Rámcové učebné plány určujú taktiež rozsah najväčšieho týždenného počtu vyučovacích hodín v príslušnom ročníku vzdelávacieho programu a počet hodín, ktoré môže škola použiť na svoje vlastné zameranie v rámci tvorby školského vzdelávacieho programu. Rámcové učebné plány sú záväzné pre vypracovanie učebných plánov príslušných školských vzdelávacích programov.
 Učebné plány sú súčasťou školských vzdelávacích programov a rozpracúvajú rámcové učebné plány štátneho vzdelávacieho programu podľa jednotlivých ročníkov s určením celkového týždenného počtu vyučovacích hodín pre príslušný ročník školského vzdelávacieho programu.
 Učebné osnovy sú súčasťou školských vzdelávacích programov. Vymedzujú výchovno-vzdelávacie ciele, obsah a rozsah vyučovania jednotlivých vyučovacích predmetov podľa učebného plánu alebo jednotlivých vzdelávacích oblastí v materskej škole.
 Jednotlivé druhy a typy škôl vypracujú učebné osnovy najmenej v rozsahu ustanovenom vzdelávacím štandardom príslušného štátneho vzdelávacieho programu. Učebnými osnovami materskej školy môžu byť vzdelávacie štandardy jednotlivých vzdelávacích oblastí. Učebnými osnovami povinného vyučovacieho predmetu základnej školy alebo gymnázia, ktorého časová dotácia sa v učebnom pláne nezvyšuje alebo sa zvyšuje bez rozšírenia obsahu, môžu byť vzdelávacie štandardy. Učebnými osnovami povinných vyučovacích predmetov všeobecného vzdelávania strednej odbornej školy, školy umeleckého priemyslu, strednej športovej školy, konzervatória alebo kurzov jazykovej školy, ktorých časová dotácia sa v učebnom pláne nezvyšuje alebo sa zvyšuje bez rozšírenia obsahu, môžu byť vzdelávacie štandardy.
 Rozsah úprav učebných plánov a vypracovanie učebných osnov musí byť v súlade s príslušným vzdelávacím štandardom.
 Úspešným absolvovaním príslušného vzdelávacieho programu podľa § 6 a 7 alebo jeho ucelenej časti môže dieťa alebo žiak získať niektorý zo stupňov vzdelania uvedených v odsekoch 2 až 5.
 Predprimárne vzdelanie získa dieťa absolvovaním posledného ročníka vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v materskej škole. Dokladom o získanom stupni vzdelania je osvedčenie o absolvovaní predprimárneho vzdelávania, ktoré sa vydáva na základe žiadosti zákonného zástupcu alebo zástupcu zariadenia.
 Základné vzdelanie sa člení na
 primárne vzdelanie, ktoré získa žiak úspešným absolvovaním posledného ročníka ucelenej časti vzdelávacieho programu odboru vzdelávania pre prvý stupeň základnej školy alebo ktoré získa žiak s mentálnym postihnutím absolvovaním posledného ročníka základnej školy; dokladom o získanom stupni vzdelania je vysvedčenie s doložkou,
 nižšie stredné vzdelanie, ktoré získa žiak úspešným absolvovaním posledného ročníka ucelenej časti vzdelávacieho programu odboru vzdelávania pre druhý stupeň základnej školy alebo úspešným absolvovaním prvého ročníka päťročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v strednej škole, do ktorého sa prijímajú žiaci z ôsmeho ročníka základnej školy, alebo úspešným absolvovaním štvrtého ročníka osemročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v strednej škole; dokladom o získanom stupni vzdelania je vysvedčenie s doložkou.
 Stredné vzdelanie sa člení na
 nižšie stredné odborné vzdelanie (nižšie sekundárne), ktoré získa žiak úspešným absolvovaním posledného ročníka najmenej dvojročného a najviac trojročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v strednej odbornej škole alebo úspešným absolvovaním posledného ročníka vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v odbornom učilišti, ktorý sa ukončuje záverečnou skúškou, alebo absolvovaním tretieho ročníka vzdelávacieho programu praktickej školy; dokladom o získanom stupni vzdelania a zároveň o získanej kvalifikácii je vysvedčenie o záverečnej skúške; v učebných odboroch určených štátnym vzdelávacím programom môže byť dokladom o získanej kvalifikácii aj výučný list; dokladom o získanom stupni vzdelania v praktickej škole je záverečné vysvedčenie,
 stredné odborné vzdelanie (sekundárne), ktoré získa žiak úspešným absolvovaním posledného ročníka najmenej trojročného a najviac štvorročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v strednej odbornej škole alebo v strednej športovej škole, ktorý sa ukončuje záverečnou skúškou alebo úspešným absolvovaním posledného ročníka dvojročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania skráteného štúdia v strednej odbornej škole, ktorý sa ukončuje záverečnou skúškou; dokladom o získanom stupni vzdelania je vysvedčenie o záverečnej skúške a dokladom o získanej kvalifikácii je výučný list,
 úplné stredné všeobecné vzdelanie (vyššie sekundárne), ktoré získa žiak úspešným absolvovaním posledného ročníka najmenej štvorročného a najviac osemročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v gymnáziu alebo štvorročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v strednej športovej škole, ktorý sa ukončuje maturitnou skúškou; dokladom o získanom stupni vzdelania je vysvedčenie o maturitnej skúške,
 úplné stredné odborné vzdelanie (vyššie sekundárne), ktoré získa žiak úspešným absolvovaním posledného ročníka najmenej štvorročného a najviac päťročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v strednej odbornej škole, škole umeleckého priemyslu alebo v strednej športovej škole, ktorý sa ukončuje maturitnou skúškou, úspešným absolvovaním posledného ročníka najmenej dvojročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania nadstavbového štúdia v strednej odbornej škole, ktorý sa ukončuje maturitnou skúškou alebo úspešným absolvovaním posledného ročníka najmenej dvojročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania pomaturitného kvalifikačného štúdia v strednej odbornej škole, ktorý sa ukončuje odbornou zložkou maturitnej skúšky; dokladom o získanom stupni vzdelania a o získanej kvalifikácii je vysvedčenie o maturitnej skúške a v študijných odboroch, v ktorých sa praktické vyučovanie vykonáva formou odborného výcviku podľa osobitného predpisu,17a) je dokladom o získanej kvalifikácii aj výučný list.
 Vyššie odborné vzdelanie (postsekundárne), ktoré získa žiak úspešným absolvovaním
 najmenej dvojročného a najviac trojročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v strednej odbornej škole, ktorý sa ukončuje absolventskou skúškou; dokladom o získanom stupni vzdelania je vysvedčenie o absolventskej skúške a dokladom o získanej kvalifikácii je absolventský diplom s právom používať titul „diplomovaný špecialista“ so skratkou „DiS“; titul sa uvádza za priezviskom, pre zdravotnícke odbory vzdelania podľa osobitného predpisu,18)
 posledného ročníka súvislého šesťročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v konzervatóriu, ktorý sa ukončuje absolventskou skúškou, alebo posledného ročníka súvislého osemročného vzdelávacieho programu odboru vzdelávania v tanečnom konzervatóriu; dokladom o získanom stupni vzdelania je vysvedčenie o absolventskej skúške a dokladom o získanej kvalifikácii je absolventský diplom s právom používať titul „diplomovaný špecialista umenia“ so skratkou „DiS.art“, titul sa uvádza za priezviskom,
 trojročný vzdelávací program, titul „diplomovaný špecialista“ so skratkou „DiS.“; titul sa uvádza za priezviskom.
 Školy zaradené do siete škôl a školských zariadení podľa osobitného predpisu,2) ktoré zabezpečujú výchovu a vzdelávanie podľa tohto zákona prostredníctvom vzdelávacích programov odborov vzdelávania poskytujúcich na seba nadväzujúce stupne vzdelania, tvoria sústavu škôl.
 Sústavu škôl tvoria tieto druhy škôl:
 škola umeleckého priemyslu,
 konzervatórium,
 školy pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami,
 Vzdelávanie v školách podľa odseku 2 písm. b) až h) sa považuje za sústavnú prípravu na povolanie okrem škôl podľa § 95 ods. 1 písm. a) a § 104 ods. 1 písm. a).
 Školy sa môžu spájať splynutím do jednej právnickej osoby, ktorou je základná škola s materskou školou.
 Druhy škôl podľa odseku 2 písm. b) až d) a g) až i) sa členia na typy. Typ školy bližšie určuje, na aký odbor vzdelávania je škola zameraná, organizáciu školy alebo akým deťom alebo žiakom vzdelávanie zabezpečuje.
 Školy podľa odseku 2 písm. b) až i) sú právnickými osobami, v právnych vzťahoch vystupujú vo svojom mene, ak tento zákon neustanovuje inak. Školy podľa odseku 2 písm. a), j) a základná škola, ktorá nemá všetky ročníky, sú právnickými osobami, ak tak určí ich zriaďovateľ.
 Stredné školy sú:
 konzervatórium.
 V strednej škole sa zriaďujú triedy denného štúdia s počtom žiakov najviac 31.
 Ak sú splnené požiadavky podľa osobitného predpisu,32a) najvyšší počet žiakov v triede podľa odseku 1 sa môže zvýšiť o troch žiakov z dôvodu
 zmeny trvalého pobytu žiaka,
 opakovania ročníka žiakom,
 pokračovania štúdia žiaka po prerušení štúdia,
 prestupu žiaka z inej školy,
 osobitného spôsobu plnenia školskej dochádzky žiaka podľa § 23 písm. a) až e),
 prijatia žiaka do vyššieho ročníka,
 preradenia žiaka do vyššieho ročníka bez absolvovania predchádzajúceho ročníka alebo
 zmeny študijného odboru alebo učebného odboru žiakom.
 Stredná škola môže pre osoby vykonávajúce trest odňatia slobody a osoby vo výkone väzby organizovať vzdelávanie v elokovanom pracovisku strednej školy alebo individuálne vzdelávanie v ústavoch na výkon väzby a v ústavoch na výkon trestu; to neplatí pre zdravotnícke odbory vzdelania.
 V priebehu štúdia na strednej škole sa umožňuje žiakom
 prerušenie štúdia,
 zmena študijného alebo učebného odboru,
 prestup na inú strednú školu,
 preradenie do základnej školy,
 opakovanie ročníka,
 postup do vyššieho ročníka,
 zanechanie štúdia,
 štúdium podľa individuálneho učebného plánu,
 štúdium na zahraničnej škole obdobného typu.
 Riaditeľ strednej školy môže po posúdení učebných plánov a po prerokovaní v pedagogickej rade povoliť žiakovi absolvovať časť štúdia na obdobnej škole v zahraničí; ak sa žiak pripravuje v systéme duálneho vzdelávania, po súhlase zamestnávateľa, u ktorého sa tento žiak pripravuje.
 Najnižší počet žiakov v triede strednej školy je
 17 žiakov v triede strednej školy v dennej forme štúdia,
 8 žiakov v triede strednej školy v externej forme štúdia.
 Zriaďovateľ strednej školy môže určiť v osobitnom prípade aj nižší počet žiakov v triede, ako je počet žiakov uvedený v odseku 7, a to v dennej forme štúdia deväť žiakov a v externej forme štúdia päť žiakov. Za osobitný prípad sa považuje
 zaradenie študijného odboru alebo učebného odboru do zoznamu študijných odborov a učebných odborov s nedostatočným počtom absolventov pre potreby trhu práce,32b) ak nemožno zriadiť triedu podľa odseku 10,
 výchova a vzdelávanie vo vzdelávacom programe nižšieho stredného odborného vzdelávania,
 výchova a vzdelávanie žiakov vo výkone trestu odňatia slobody,
 stredná škola, v ktorej sa výchova a vzdelávanie uskutočňuje v štátnom jazyku a súčasne v jazyku príslušnej národnostnej menšiny, ak pre výchovu a vzdelávanie v štátnom jazyku alebo v jazyku príslušnej národnostnej menšiny nemožno zriadiť triedu podľa odseku 7, alebo
 ďalšie prípady hodné osobitného zreteľa.
 V stredných odborných školách možno zriadiť spoločnú triedu pre niekoľko príbuzných študijných odborov alebo spoločnú triedu pre niekoľko príbuzných učebných odborov.
 V konzervatóriách a v školách umeleckého priemyslu možno zriadiť spoločnú triedu pre niekoľko príbuzných študijných odborov.
 Stredná škola organizuje kurz na ochranu života a zdravia a môže organizovať kurz pohybových aktivít v prírode, exkurzie, školské výlety a ďalšie aktivity. Ak ide o neplnoletého žiaka, tieto aktivity organizuje po informovanom súhlase a dohode so zákonným zástupcom žiaka.
 Pomaturitné štúdium sa organizuje na stredných odborných školách v záujme zvyšovania a prehlbovania kvalifikácie na výkon povolaní a pracovných činností.
 Stredné odborné školy môžu organizovať pomaturitné štúdium vo vzdelávacích programoch, ktoré sú určené pre uchádzačov, ktorí v predchádzajúcom vzdelávaní získali úplné stredné odborné vzdelanie alebo úplné stredné všeobecné vzdelanie.
 zdokonaľovacie štúdium alebo inovačné štúdium, v ktorom si žiaci zdokonaľujú alebo inovujú vedomosti a zručnosti v už absolvovanom študijnom odbore na strednej odbornej škole; štúdium sa ukončuje záverečnou pomaturitnou skúškou,
 kvalifikačné štúdium, v ktorom žiaci získavajú odbornú kvalifikáciu v inom odbore vzdelania, než v ktorom vykonali maturitnú skúšku; štúdium sa ukončuje odbornou zložkou maturitnej skúšky, ktoré neboli súčasťou predtým vykonanej maturitnej skúšky,
 špecializačné štúdium, v ktorom žiaci získavajú špeciálne vedomosti a zručnosti vrátane nových vedecko-technických poznatkov na výkon konkrétnych pracovných činností a pracovných funkcií, ktoré svojou pracovnou náplňou a odborným zameraním zodpovedajú predtým absolvovanému študijnému odboru na strednej odbornej škole alebo na škole umeleckého priemyslu; štúdium sa ukončuje absolventskou skúškou; úspešným skončením špecializačného štúdia absolvent získa vyššie odborné vzdelanie podľa § 16 ods. 5 písm. a) alebo písm. c),
 vyššie odborné štúdium, v ktorom žiaci získavajú všeobecné vzdelanie a špeciálne vedomosti a zručnosti vrátane nových vedecko-technických poznatkov na výkon konkrétnych pracovných činností a pracovných funkcií. Je určené pre uchádzačov, ktorí v predchádzajúcom štúdiu získali úplné stredné odborné vzdelanie alebo úplné stredné všeobecné vzdelanie; štúdium sa ukončuje absolventskou skúškou; úspešným ukončením vyššieho odborného štúdia absolvent získa vyššie odborné vzdelanie podľa § 16 ods. 5 písm. a); vyššie odborné štúdium na stredných zdravotníckych školách, ktorým študujúci získavajú odbornú spôsobilosť na výkon povolania v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra, diplomovaný fyzioterapeut, diplomovaný radiologický asistent, sa ukončuje absolventskou skúškou.
 Hodnotenie žiaka sa v rámci vzdelávania podľa tohto zákona vykonáva podľa úrovne dosiahnutých výsledkov
 slovným hodnotením,
 klasifikáciou,
 kombináciou klasifikácie a slovného hodnotenia.
 Predmety, ktoré sa neklasifikujú, sú určené v školskom vzdelávacom programe.
 Prospech žiaka v jednotlivých vyučovacích predmetoch nultého ročníka, prípravného ročníka a prvého až štvrtého ročníka základnej školy sa môže hodnotiť slovne týmito stupňami:
 Pri hodnotení a klasifikácii žiaka s vývinovými poruchami alebo žiaka so zdravotným postihnutím sa zohľadňuje jeho porucha alebo postihnutie.
 Celkové hodnotenie žiaka nultého ročníka, prípravného ročníka, prvého ročníka základnej školy a žiaka s mentálnym postihnutím vo všetkých ročníkoch základnej školy sa na konci prvého a druhého polroka na vysvedčení, ak tento zákon neustanovuje inak, vyjadruje takto:
 Celkové hodnotenie žiaka druhého až deviateho ročníka základnej školy a žiaka strednej školy, ktorý bol hodnotený podľa odseku 1 písm. b), sa na konci prvého a druhého polroka vyjadruje na vysvedčení, ak tento zákon neustanovuje inak, takto:
 Celkové hodnotenie žiaka na konci prvého a druhého polroku vyjadruje výsledky jeho klasifikácie v povinných vyučovacích predmetoch, ktoré sa klasifikujú, a klasifikáciu jeho správania; nezahŕňa klasifikáciu v nepovinných vyučovacích predmetoch.
 V posledný vyučovací deň prvého polroka školského roka triedny učiteľ vydá žiakovi výpis slovného hodnotenia alebo klasifikácie prospechu a správania žiaka za prvý polrok. Tento výpis nie je verejnou listinou. Vysvedčenie za prvý polrok sa vydáva na základe žiadosti plnoletého žiaka, zákonného zástupcu alebo zástupcu zariadenia.
 V posledný vyučovací deň školského roka sa vydáva žiakom vysvedčenie, ktoré obsahuje hodnotenie a klasifikáciu prospechu a správania žiaka za oba polroky príslušného školského roka. V posledných ročníkoch vzdelávacích programov stredných škôl a odborných učilíšť sa žiakom vydáva vysvedčenie v poslednom vyučovacom dni pred začiatkom záverečnej skúšky, maturitnej skúšky, záverečnej pomaturitnej skúšky alebo absolventskej skúšky.
 Žiak hodnotený slovne prospel s vyznamenaním, ak ani v jednom povinnom vyučovacom predmete nedosiahol horšie hodnotenie ako „dosiahol dobré výsledky“ a jeho správanie je hodnotené ako „veľmi dobré“.
 Žiak prospel s vyznamenaním, ak ani v jednom povinnom vyučovacom predmete nemá stupeň prospechu horší ako chválitebný, priemerný stupeň prospechu z povinných vyučovacích predmetov nemá horší ako 1,5 a jeho správanie je hodnotené ako „veľmi dobré“; v školách umeleckého priemyslu aj z profilového predmetu stupeň prospechu výborný.
 Žiak hodnotený slovne prospel veľmi dobre, ak ani v jednom povinnom vyučovacom predmete nedosiahol horšie hodnotenie ako „dosiahol uspokojivé výsledky“ a jeho správanie je hodnotené ako „veľmi dobré“.
 Žiak prospel veľmi dobre, ak ani v jednom povinnom vyučovacom predmete nemá stupeň prospechu horší ako dobrý, priemerný stupeň prospechu z povinných vyučovacích predmetov nemá horší ako 2,0 a jeho správanie je hodnotené ako „veľmi dobré“; v školách umeleckého priemyslu aj z profilového predmetu stupeň prospechu nie horší ako chválitebný.
 Žiak hodnotený slovne prospel, ak ani v jednom povinnom vyučovacom predmete nebol hodnotený ako „dosiahol neuspokojivé výsledky“.
 Žiak prospel, ak nemá stupeň prospechu nedostatočný ani v jednom povinnom vyučovacom predmete.
 Žiak hodnotený slovne neprospel, ak z niektorého povinného vyučovacieho predmetu aj po opravnej skúške bol hodnotený ako „dosiahol neuspokojivé výsledky“.
 Žiak neprospel, ak má z niektorého povinného vyučovacieho predmetu aj po opravnej skúške stupeň prospechu nedostatočný.
 Žiak, ktorý bol na konci druhého polroka hodnotený stupňom prospechu nedostatočný alebo dosiahol neuspokojivé výsledky z viac ako dvoch povinných vyučovacích predmetov, opakuje ročník počas plnenia povinnej školskej dochádzky; v strednej škole môže opakovať ročník na základe rozhodnutia vydaného riaditeľom školy.
 Ročník opakuje aj žiak, ktorého nebolo možné klasifikovať ani v náhradnom termíne zo závažných objektívnych dôvodov, najmä zdravotných, dlhodobého pobytu v zahraničí.
 Žiak, ktorý sa vzdeláva podľa medzinárodných programov podľa § 7 ods. 6, je hodnotený podľa pravidiel hodnotenia týchto programov.
 Žiak s mentálnym postihnutím, žiak s autizmom alebo ďalšími pervazívnymi vývinovými poruchami, okrem žiaka odborného učilišťa, sa môže hodnotiť podľa odseku 1 písm. a) slovným komentárom o dosiahnutých vzdelávacích výsledkoch bez vyjadrenia stupňov.
 Ak nemožno žiaka vyskúšať a klasifikovať v riadnom termíne v prvom polroku, žiak sa za prvý polrok neklasifikuje; riaditeľ školy určí na jeho vyskúšanie a klasifikovanie náhradný termín, a to spravidla tak, aby sa klasifikácia mohla uskutočniť najneskôr do dvoch mesiacov po skončení prvého polroka.
 Ak nemožno žiaka vyskúšať a klasifikovať v riadnom termíne v druhom polroku, žiak je skúšaný aj klasifikovaný za toto obdobie spravidla v poslednom týždni augusta a v dňoch určených riaditeľom školy.
 Žiak, ktorý má na konci druhého polroka prospech nedostatočný najviac z dvoch povinných vyučovacích predmetov alebo dosiahol neuspokojivé výsledky v slovnom hodnotení, môže na základe rozhodnutia riaditeľa školy vykonať z týchto predmetov opravnú skúšku. Žiak školy umeleckého priemyslu nemôže vykonať opravnú skúšku z umeleckej praxe a profilového predmetu.
 podľa odseku 3 vykonali najneskôr do 31. augusta; žiakovi, ktorý zo závažných dôvodov nemôže prísť vykonať opravnú skúšku v určenom termíne, možno povoliť vykonanie opravnej skúšky najneskôr do 15. septembra, a žiakovi, ktorý bol klasifikovaný podľa odseku 2, najneskôr do 15. októbra,
 podľa odseku 4 vykonali najneskôr do klasifikačnej porady za druhý polrok.
 Žiak, ktorý bez závažných dôvodov nepríde na opravnú skúšku, sa klasifikuje z vyučovacieho predmetu, z ktorého mal vykonať opravnú skúšku, stupňom prospechu nedostatočný.
 Žiak nadväzujúcej formy odborného vzdelávania a prípravy a externej formy štúdia sa neklasifikuje zo správania.
 Komisionálne skúšky v základných a stredných školách
 Žiak sa klasifikuje podľa výsledkov komisionálnej skúšky
 ak vykonáva rozdielovú skúšku v stredných školách,
 ak je skúšaný v náhradnom termíne,
 ak žiak alebo zákonný zástupca požiada o preskúšanie žiaka,
 ak sa preskúšanie koná na podnet riaditeľa školy,
 ak vykonáva opravné skúšky,
 v štúdiu podľa individuálneho učebného plánu v stredných školách,
 v prípade oslobodenia žiaka od povinnosti dochádzať do školy,
 pri praktických skúškach a skúškach z hlavného odboru štúdia na konci prvého a druhého polroka na konzervatóriách, a z umeleckej praxe a profilového predmetu na školách umeleckého priemyslu,
 pri plnení osobitného spôsobu školskej dochádzky,
 pri individuálnom vzdelávaní podľa § 24,
 vo vzdelávaní v základných školách na získanie nižšieho stredného vzdelania podľa § 30 ods. 5,
 vo vzdelávaní v stredných odborných školách na získanie nižšieho stredného vzdelania podľa § 42 ods. 4.
 Komisia pre komisionálne skúšky má najmenej troch členov. Komisia sa skladá z predsedu, ktorým je spravidla riaditeľ školy alebo ním poverený učiteľ alebo majster odbornej výchovy, skúšajúceho učiteľa, ktorým je spravidla učiteľ alebo majster odbornej výchovy vyučujúci žiaka príslušný vyučovací predmet, a prísediaceho, ktorý spĺňa kvalifikačné predpoklady pre príslušný alebo príbuzný vyučovací predmet. Výsledok komisionálnej skúšky vyhlási predseda komisie verejne v deň konania skúšky. Výsledok každej komisionálnej skúšky je pre klasifikáciu žiaka konečný.
 Ak žiak alebo zákonný zástupca žiaka má pochybnosti o správnosti klasifikácie na konci prvého a druhého polroka, môže do troch pracovných dní odo dňa získania výpisu slovného hodnotenia alebo klasifikácie prospechu a správania žiaka za prvý polrok podľa § 55 ods. 10 alebo do troch pracovných dní odo dňa vydania vysvedčenia požiadať riaditeľa školy o vykonanie komisionálnej skúšky; ak je vyučujúcim riaditeľ školy, o preskúšanie žiaka možno požiadať príslušný orgán miestnej štátnej správy v školstve. Preskúšať žiaka nemožno, ak bol v klasifikačnom období z tohto vyučovacieho predmetu hodnotený na základe komisionálnej skúšky.
 O možnosti vykonať komisionálnu skúšku podľa odseku 1 rozhodne riaditeľ školy.44) Riaditeľ školy môže povoliť prítomnosť zákonného zástupcu žiaka na jeho komisionálnom preskúšaní.
 Do prvého ročníka štvorročného vzdelávacieho programu v gymnáziách môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal nižšie stredné vzdelanie podľa § 16 ods. 3 písm. b) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Do prvého ročníka osemročného vzdelávacieho programu v gymnáziách alebo osemročného vzdelávacieho programu v konzervatóriu môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal primárne vzdelanie podľa § 16 ods. 3 písm. a) a úspešne ukončil piaty ročník základnej školy v príslušnom školskom roku a splnil podmienky prijímacieho konania, ak tento zákon neustanovuje inak.
 Do prvého ročníka päťročného vzdelávacieho programu bilingválneho vzdelávania môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal primárne vzdelanie podľa § 16 ods. 3 písm. a) a v príslušnom školskom roku úspešne ukončil ôsmy ročník vzdelávacieho programu základnej školy a splnil podmienky prijímacieho konania alebo získal nižšie stredné vzdelanie podľa § 16 ods. 3 písm. b) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Do prvého ročníka vzdelávacieho programu nižšieho stredného odborného vzdelávania môže byť prijatý uchádzač, ktorý neukončil vzdelávací program základnej školy v poslednom ročníku alebo posledný ročník neukončil úspešne.
 Do prvého ročníka vzdelávacieho programu stredného odborného vzdelávania môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal nižšie stredné vzdelanie podľa § 16 ods. 3 písm. b) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Do prvého ročníka vzdelávacieho programu úplného stredného odborného vzdelávania môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal nižšie stredné vzdelanie podľa § 16 ods. 3 písm. b) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Do prvého ročníka vzdelávacieho programu v strednej športovej škole môže byť prijatý uchádzač, ktorý spĺňa podmienky podľa odsekov 1 a 5 alebo odseku 6 podľa druhu vzdelávacieho programu a po preukázaní športového nadania podľa § 105.
 Do prvého ročníka šesťročného vzdelávacieho programu vyššieho odborného vzdelávania v konzervatóriu môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal nižšie stredné vzdelanie podľa § 16 ods. 3 písm. b) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Do prvého ročníka nadstavbového štúdia môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal stredné odborné vzdelanie podľa § 16 ods. 4 písm. b) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Do prvého ročníka vzdelávacieho programu pomaturitného zdokonaľovacieho štúdia môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal úplné stredné odborné vzdelanie podľa § 16 ods. 4 písm. d) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Do prvého ročníka vzdelávacieho programu pomaturitného kvalifikačného štúdia môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal úplné stredné všeobecné vzdelanie podľa § 16 ods. 4 písm. c) a splnil podmienky prijímacieho konania alebo úplné stredné odborné vzdelanie podľa § 16 ods. 4 písm. d) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Do prvého ročníka vzdelávacieho programu vyššieho odborného vzdelávania v strednej odbornej škole alebo v škole umeleckého priemyslu môže byť prijatý uchádzač, ktorý získal úplné stredné všeobecné vzdelanie podľa § 16 ods. 4 písm. c) a splnil podmienky prijímacieho konania alebo úplné stredné odborné vzdelanie podľa § 16 ods. 4 písm. d) a splnil podmienky prijímacieho konania.
 Predpokladom prijatia na zdravotnícke študijné odbory vzdelávania je splnenie kritérií na zdravotnú spôsobilosť, ktoré ustanoví ministerstvo zdravotníctva všeobecne záväzným právnym predpisom.
 Ministerstvo školstva ustanoví všeobecne záväzným právnym predpisom zoznam študijných odborov a učebných odborov, v ktorých sa vyžaduje overenie špeciálnych schopností, zručností alebo nadania.
 Maturitná skúška v strednej odbornej škole, konzervatóriu, strednej športovej škole a škole umeleckého priemyslu pozostáva z teoretickej časti maturitnej skúšky a odbornej zložky maturitnej skúšky. Odborná zložka maturitnej skúšky sa člení na teoretickú časť odbornej zložky maturitnej skúšky a praktickú časť odbornej zložky maturitnej skúšky. Cieľom odbornej zložky maturitnej skúšky je overenie vedomostí a zručností v rozsahu učiva odborných vyučovacích predmetov určených vzdelávacími štandardmi. V nadstavbovom štúdiu sa v odbornej zložke maturitnej skúšky zohľadňuje nadväznosť na príslušný učebný odbor.
 Maturitná skúška z jednotlivých predmetov môže pozostávať z externej časti a internej časti.
 Žiak môže vykonať internú časť maturitnej skúšky okrem jej písomnej formy podľa § 76 ods. 5 a praktickej časti odbornej zložky maturitnej skúšky, ak úspešne ukončil príslušný ročník štúdia vzdelávacieho programu študijného odboru a ak vykonal externú časť maturitnej skúšky a písomnú formu internej časti maturitnej skúšky podľa § 76 ods. 1 a 5 a praktickú časť odbornej zložky maturitnej skúšky; v zdravotníckych odboroch vzdelávania môže žiak vykonať praktickú časť odbornej zložky maturitnej skúšky až po ukončení posledného ročníka štúdia vzdelávacieho programu študijného odboru.
 Žiak môže konať maturitnú skúšku len z vyučovacích predmetov okrem výchovných vyučovacích predmetov, najmä hudobná výchova, výtvarná výchova, etická výchova, uvedených v učebnom pláne školy, v ktorých sa vzdelával.
 Maturitnú skúšku z cudzích jazykov vykoná žiak podľa úrovní jazykovej náročnosti Spoločného európskeho referenčného rámca.
 Žiak môže dobrovoľne konať maturitnú skúšku aj z ďalších predmetov. Vykonaním dobrovoľnej maturitnej skúšky sa rozumie aj absolvovanie len externej časti maturitnej skúšky, internej časti maturitnej skúšky, jednej z foriem internej časti maturitnej skúšky alebo ich kombinácie. V riadnom skúšobnom období môže žiak dobrovoľne konať maturitnú skúšku najviac z dvoch predmetov.
 V školách alebo v triedach s bilingválnym vzdelávaním, v ktorých sa vzdelávanie riadi medzinárodnou zmluvou, sa maturitná skúška vykonáva podľa tejto zmluvy a podľa vykonávacieho protokolu.
 V školách alebo v triedach, v ktorých sa vyučuje podľa medzinárodných programov podľa § 7 ods. 6, sa maturitná skúška vykonáva podľa pravidiel príslušného medzinárodného programu. Maturitná skúška vykonaná podľa medzinárodného programu sa považuje za rovnocennú s maturitnou skúškou podľa tohto zákona.
 Žiak podľa § 42 ods. 5, žiak podľa § 42a ods. 7, žiak podľa § 42b ods. 5 a žiak podľa § 44 ods. 8 vykoná maturitnú skúšku len z odbornej zložky maturitnej skúšky.
 Praktická časť odbornej zložky maturitnej skúšky žiaka, ktorý sa pripravoval v systéme duálneho vzdelávania, sa koná na pracovisku praktického vyučovania, ak sa stredná odborná škola a zamestnávateľ, u ktorého sa tento žiak pripravoval, nedohodnú inak.
 Absolventská skúška
 Žiak môže konať absolventskú skúšku, ak úspešne ukončil posledný ročník štúdia.
 Absolventská skúška je komplexná odborná skúška, ktorou sa overuje úroveň špecifických vedomostí a zručností žiaka zameraných na výkon konkrétnych pracovných činností. Skúškou sa môže overiť aj úroveň umeleckých a pedagogicko-umeleckých činností. Absolventská skúška obsahuje
 na konzervatóriu absolventské výkony z hlavného odboru štúdia alebo hlavných odborov štúdia, absolventskú písomnú prácu a jej obhajobu a súbornú skúšku z pedagogickej prípravy alebo súborné skúšky z pedagogickej prípravy,
 na tanečnom konzervatóriu absolventský výkon z hlavného odboru štúdia a súbornú skúšku z pedagogickej prípravy,
 na škole umeleckého priemyslu praktickú skúšku vrátane obhajoby absolventskej písomnej práce, teoretickú skúšku z odborných predmetov podľa charakteru príslušného študijného odboru; súčasťou absolventskej skúšky môže byť aj súborná skúška z pedagogickej prípravy,
 na strednej zdravotníckej škole komplexnú teoreticko-praktickú skúšku z príslušného študijného odboru, absolventskú písomnú prácu a jej obhajobu,
 na ostatných stredných odborných školách písomnú absolventskú prácu, jej obhajobu a komplexnú skúšku z odborných predmetov.
 Absolventská skúška sa koná v riadnom skúšobnom období alebo v mimoriadnom skúšobnom období.
 Mimoriadne skúšobné obdobie je v septembri alebo vo februári nasledujúceho školského roka; termín konania absolventskej skúšky určuje riaditeľ školy. Mimoriadne skúšobné obdobie je určené na vykonanie opravnej absolventskej skúšky alebo náhradnej absolventskej skúšky. Náhradná absolventská skúška je určená pre žiaka, ktorý úspešne ukončil posledný ročník vzdelávacieho programu príslušného študijného odboru najneskôr k 15. septembru a pre žiaka podľa § 89 ods. 2.
 vedúci oddelenia,
 vedúci odboru.
 v konzervatóriu a v škole umeleckého priemyslu
 Predsedu skúšobnej komisie pre absolventskú skúšku v strednej odbornej škole vymenúva do 15. apríla príslušný orgán miestnej štátnej správy v školstve; v konzervatóriu a škole umeleckého priemyslu do 31. januára.
 Členov skúšobnej komisie pre záverečnú skúšku podľa § 83 ods. 3 písm. b) a c) a ods. 4 písm. a) a členov skúšobnej komisie pre absolventskú skúšku podľa § 84 ods. 3 písm. a) druhého a tretieho bodu, písm. b) druhého a tretieho bodu, písm. c) druhého a tretieho bodu, ods. 4 písm. a) prvého a druhého bodu a písm. b) vymenúva riaditeľ školy z pedagogických zamestnancov školy do 30. apríla.
 Ak predseda skúšobnej komisie pre záverečnú skúšku alebo predseda skúšobnej komisie pre absolventskú skúšku nemôže z vážnych dôvodov funkciu vykonávať, funkciu predsedu vykonáva podpredseda.
 Ak žiak gymnázia na maturitnej skúške z niektorých, najviac však z dvoch predmetov, neúspešne vykonal maturitnú skúšku, školská maturitná komisia môže žiakovi povoliť konať opravnú skúšku z týchto predmetov, časti skúšky z týchto predmetov, foriem internej časti maturitnej skúšky alebo ich kombinácie.
 Ak žiak strednej odbornej školy na maturitnej skúške alebo záverečnej pomaturitnej skúške, žiak strednej športovej školy, školy umeleckého priemyslu alebo žiak konzervatória na maturitnej skúške z niektorých, najviac však z dvoch predmetov, neúspešne vykonal maturitnú skúšku, školská maturitná komisia môže žiakovi povoliť konať opravnú skúšku z týchto predmetov, časti skúšky z týchto predmetov, foriem internej časti maturitnej skúšky alebo ich kombinácie.
 Ak bol žiak na záverečnej skúške alebo na absolventskej skúške z jednej časti tejto skúšky klasifikovaný stupňom 5 – nedostatočný, skúšobná komisia pre záverečnú skúšku alebo skúšobná komisia pre absolventskú skúšku môže žiakovi povoliť konať opravnú skúšku z tejto časti záverečnej skúšky alebo absolventskej skúšky.
 Žiak môže opravnú skúšku konať na jeho žiadosť najneskôr do troch rokov od ukončenia posledného ročníka strednej školy. Opravnú skúšku internej časti maturitnej skúšky okrem jej písomnej formy podľa § 76 ods. 5 žiak koná na strednej škole, na ktorej konal maturitnú skúšku. Ak žiak koná opravnú skúšku z predmetu, ktorý má externú časť maturitnej skúšky a internú časť maturitnej skúšky, a koná ju zo všetkých častí, potom ústnu formu internej časti maturitnej skúšky môže konať v riadnom termíne.
 Ak žiak na opravnej skúške z niektorých predmetov neúspešne vykonal maturitnú skúšku alebo bol na opravnej skúške klasifikovaný stupňom 5 – nedostatočný, školská maturitná komisia, skúšobná komisia pre záverečnú skúšku alebo skúšobná komisia pre absolventskú skúšku môže žiakovi povoliť konať druhú opravnú skúšku z týchto predmetov.
 Žiak môže druhú opravnú skúšku konať na jeho žiadosť najneskôr do troch rokov od ukončenia posledného ročníka príslušnej strednej školy.
 Žiakovi strednej školy, ktorý neúspešne vykonal maturitnú skúšku z viac ako dvoch predmetov alebo neúspešne vykonal maturitnú skúšku na niektorej opravnej skúške, môže školská maturitná komisia povoliť opakovať celú maturitnú skúšku.
 Žiakovi, ktorý bol na záverečnej skúške alebo na absolventskej skúške klasifikovaný stupňom 5 – nedostatočný z viac ako jednej časti tejto skúšky alebo bol klasifikovaný stupňom 5 – nedostatočný na niektorej opravnej skúške, môže skúšobná komisia pre záverečnú skúšku alebo skúšobná komisia pre absolventskú skúšku povoliť opakovať celú záverečnú skúšku alebo celú absolventskú skúšku.
 Záverečnú skúšku, maturitnú skúšku, záverečnú pomaturitnú skúšku alebo absolventskú skúšku môže žiak na jeho žiadosť opakovať iba raz v riadnom skúšobnom období, najneskôr do troch rokov od ukončenia posledného ročníka strednej školy.
 V školských zariadeniach výchovného poradenstva a prevencie sa vykonáva najmä psychologická,79) pedagogická, špeciálnopedagogická vrátane logopedickej a liečebnopedagogickej činnosti a sociálna činnosť zameraná na optimalizáciu výchovného, vzdelávacieho, psychického, sociálneho a kariérového vývinu detí od narodenia až po ukončenie prípravy na povolanie. Osobitnú starostlivosť venujú deťom so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami. Poradenské služby poskytujú aj zákonným zástupcom detí a pedagogickým zamestnancom.
 Základnými zložkami systému výchovného poradenstva a prevencie sú zariadenia výchovného, psychologického a špeciálnopedagogického poradenstva a prevencie (ďalej len „poradenské zariadenie“), ktorých súčasťou je
 centrum špeciálno-pedagogického poradenstva.
 K ďalším zložkám systému výchovného poradenstva a prevencie patrí
 školský psychológ,
 školský špeciálny pedagóg,
 sociálny pedagóg,
 Jednotlivé zložky systému výchovného poradenstva a prevencie podľa odsekov 2 a 3 spolupracujú najmä s rodinou, školou, školským zariadením, zamestnávateľmi, orgánmi verejnej správy a občianskymi združeniami. Zložky systému výchovného poradenstva a prevencie sú organizačne a obsahovo prepojené.
 Výchovný poradca, psychológ alebo školský psychológ, školský špeciálny pedagóg, liečebný pedagóg, sociálny pedagóg a koordinátor prevencie vykonávajú svoju činnosť v školách podľa § 27 ods. 2 písm. a) až g) alebo v školských zariadeniach podľa § 117, 120 a odseku 2.
 Ministerstvo školstva metodicky usmerňuje činnosť poradenských zariadení. Ministerstvo školstva na základe podnetu preskúma osobný spis dieťaťa vedený v poradenskom zariadení a ďalšiu pedagogickú dokumentáciu podľa § 11 ods. 9 písm. a) a b), ak existuje dôvodné podozrenie, že nie je v súlade s výchovno-vzdelávacími potrebami dieťaťa alebo žiaka, a vydá písomné stanovisko, ktoré doručí zákonnému zástupcovi dieťaťa alebo žiaka, príslušnému školskému zariadeniu výchovného poradenstva a prevencie, riaditeľovi školy alebo riaditeľovi školského zariadenia, ktorý rozhoduje o prijatí dieťaťa alebo žiaka, a Štátnej školskej inšpekcii.
 Poradenské zariadenia uvedené v odseku 2 metodicky usmerňujú činnosť ďalších zložiek systému výchovného poradenstva v školách podľa § 27 ods. 2 písm. a) až g) alebo v školských zariadeniach podľa § 117 a 120 v členení určenom poradenským zariadením podľa odseku 2.
 Poradenské zariadenie uvedené v odseku 2 vykonáva činnosti
 poradenské,
 preventívne,
 rehabilitačné.
 Poradenské zariadenie možno zriadiť pri najmenšom počte troch odborných zamestnancov.
 Príslušný orgán miestnej štátnej správy v školstve vyberie poradenské zariadenie, ktoré poverí metodickým usmerňovaním poradenských zariadení vo svojej územnej pôsobnosti.
 Poradenské zariadenia, ktorých zriaďovateľom je orgán miestnej štátnej správy v školstve, poskytujú deťom, zákonným zástupcom, zamestnancom škôl a školských zariadení odborné činnosti podľa odseku 8 bezplatne.
 Činnosti výchovného a psychologického poradenstva
 Psychologická činnosť je zameraná najmä na
 skúmanie, výklad, ovplyvňovanie a prognostické hodnotenie správania detí alebo ich skupín psychologickými metódami, technikami a postupmi zodpovedajúcimi súčasným poznatkom psychologických vied a stavu praxe,
 psychologické poradenstvo v školských, výchovných, preventívnych a poradenských zariadeniach,
 psychoterapiu v školských, výchovných, preventívnych a poradenských zariadeniach,
 používanie psychodiagnostických metód a testov v podmienkach školských, výchovných, preventívnych a poradenských zariadeniach.
 Špeciálnopedagogickú činnosť v školách podľa § 27 ods. 2 písm. a) až g) a školských zariadeniach podľa § 117, 120 a 130 vykonáva špeciálny pedagóg. Špeciálny pedagóg, vykonávajúci činnosť najmä mimo poradenského zariadenia, je terénny špeciálny pedagóg.
 Špeciálnopedagogická činnosť je zameraná najmä na
 špeciálnopedagogické pôsobenie na zvyšovanie úrovne výchovného a vzdelávacieho prospievania detí špeciálnopedagogickými metódami, technikami a postupmi zodpovedajúcimi súčasným poznatkom pedagogických vied a stavu praxe a jej hodnotenie,
 používanie špeciálnopedagogických diagnostických metód,
 špeciálnopedagogické korektívne a reedukačné postupy.
 Sociálna činnosť je zameraná najmä na
 sledovanie a hodnotenie správania detí metódami, technikami a postupmi zodpovedajúcimi súčasným poznatkom sociálnej pedagogiky a stavu praxe,
 socioterapiu,
 používanie diagnostických metód sociálnej pedagogiky.
 koordinačnou činnosťou pri poskytovaní a výmene informácií medzi žiakom, rodičom, zástupcom zariadenia, strednou školou a vysokou školou o potrebách trhu práce.
 Centrálny register je zoznam osobných údajov o deťoch, žiakoch a poslucháčoch, ktorí sa zúčastňujú na výchovno-vzdelávacom procese v školách, školských zariadeniach a pracoviskách praktického vyučovania, ako aj zoznam osobných údajov o zákonných zástupcoch týchto detí, žiakov a poslucháčov.
 Centrálny register je informačným systémom verejnej správy,92) ktorého správcom a prevádzkovateľom11) je ministerstvo školstva.
 V centrálnom registri sa vedú tieto osobné údaje:
 ak ide o dieťa, žiaka alebo poslucháča,
 titul, meno a priezvisko, rodné priezvisko,
 dátum, miesto, okres a štát narodenia,
 dátum a miesto úmrtia alebo údaj o vyhlásení za mŕtveho alebo zrušení vyhlásenia za mŕtveho,
 adresa bydliska a druh pobytu,
 kontakt na účely komunikácie,
 adresa bydliska, z ktorého dochádza do školy,
 skutočnosti podľa § 144 ods. 7 písm. d),
 dátum prijatia, študijný odbor, zameranie študijného odboru, učebný odbor alebo zameranie učebného odboru, výchovno-vzdelávací program a forma organizácie výchovy a vzdelávania v škole, školskom zariadení alebo pracovisku praktického vyučovania a údaje o účasti na aktivitách v nich,
 zmluva o budúcej pracovnej zmluve podľa osobitného predpisu,92b)
 dosiahnutý stupeň vzdelania a dosiahnuté výsledky vzdelávania,
 počet vyučovacích hodín, ktoré neabsolvoval bez ospravedlnenia, a to za každý kalendárny mesiac školského roka,
 ak ide o zákonného zástupcu dieťaťa, žiaka alebo poslucháča,
 osobné údaje v rozsahu podľa písmena a) prvého až dvanásteho bodu,
 Ministerstvo školstva je oprávnené po zmene osobných údajov v centrálnom registri spracúvať podľa tohto zákona aj osobné údaje vedené v centrálnom registri aj pred touto zmenou, a to po dobu podľa odseku 12.
 Ministerstvo školstva zabezpečí všetky technické rozhrania v rozsahu potrebnom na plnenie povinností škôl a školských zariadení podľa § 158 ods. 1.
 Osobné údaje spracúvané v centrálnom registri sú rozhodujúce pre potreby škôl, školských zariadení, zriaďovateľov škôl, zriaďovateľov školských zariadení, štátnych orgánov, orgánov územnej samosprávy a iných orgánov verejnej správy.
 Centrálny register je neverejný a ministerstvo školstva spracúva a poskytuje osobné údaje z centrálneho registra v rozsahu potrebnom na plnenie úloh podľa osobitných predpisov93) len osobám podľa odseku 8, a to na účely
 zabezpečovania a kontroly financovania výchovy a vzdelávania v školách a školských zariadeniach,
 overovania dokladov o vzdelaní a dosiahnutom stupni vzdelania podľa osobitného predpisu,93a)
 overovania dokladov o vzdelaní a o získanom stupni vzdelania alebo kvalifikácii na účel poskytovania štipendií podľa tohto zákona,
 zabezpečovania výkonu zdravotného poistenia, sociálneho poistenia a starobného dôchodkového sporenia alebo
 plánovania a zabezpečovania úloh na úseku verejnej dopravy.
 Ministerstvo školstva sprístupní osobné údaje v centrálnom registri pre
 školy a školské zariadenia, ktoré sa ich týkajú alebo ktoré sa týkajú žiakov, detí a poslucháčov, ktorým zabezpečujú výchovu a vzdelávanie,
 zriaďovateľov, ktoré sa týkajú nimi zriadených škôl a školských zariadení,
 iné orgány štátnej správy, orgány územnej samosprávy, Štatistický úrad Slovenskej republiky, Sociálnu poisťovňu, zdravotné poisťovne a vysoké školy na účely plnenia ich úloh, a to na základe písomnej dohody medzi ministerstvom školstva a týmto subjektom.
 Ministerstvo školstva sprístupňuje údaje z centrálneho registra na žiadosť orgánu verejnej moci podľa osobitného predpisu93b) aj bez dohody podľa odseku 8 písm. d) prostredníctvom informačného systému verejnej správy podľa osobitného predpisu93c) v rozsahu podľa odseku 3 písm. a) prvého bodu až štvrtého bodu a pätnásteho bodu.
 Školy, školské zariadenia a orgány miestnej štátnej správy v školstve sú oprávnené spracúvať osobné údaje podľa odseku 3 vo svojich informačných systémoch na účely plnenia ich úloh podľa osobitných predpisov;93) to platí aj pre osobné údaje o žiakoch, ktorí sa zúčastňujú na výchovno-vzdelávacom procese v pracoviskách praktického vyučovania, vo vzťahu ku ktorým tieto osobné údaje spracúvajú tie školy, ktorých žiakom tieto pracoviská praktického vyučovania poskytujú praktické vyučovanie.
 Na spracúvanie osobných údajov v centrálnom registri a osobných údajov podľa odseku 10 sa vzťahuje osobitný predpis.11) Na uchovávanie osobných údajov z centrálneho registra sa vzťahuje osobitný predpis.94)
 Osobné údaje podľa odseku 3 možno v centrálnom registri spracúvať najdlhšie do jedného roka od smrti dotknutej osoby alebo jej vyhlásenia za mŕtvu.
 Údaje v centrálnom registri môžu spracúvať len osobitne poverení zamestnanci subjektov uvedených v odseku 6. Na účely prevádzky centrálneho registra je ministerstvo školstva oprávnené spracúvať osobné údaje týchto osobitne poverených zamestnancov v rozsahu titul a osobné údaje podľa odseku 3 písm. a) prvého, druhého, štvrtého, desiateho a dvanásteho bodu. Na spracúvanie týchto osobných údajov sa vzťahujú odseky 4, 11 a 12 rovnako.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 24.5.2008
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 128/35
 Kanne 31. maaliskuuta 2008 — Sahlstedt ym. v. komissio
 (Asia T-129/08)
 (2008/C 128/75)
 Oikeudenkäyntikieli: suomi
 Asianosaiset
 Kantajat: Markku Sahlstedt (Karkkila, Suomi), Juha Kankkunen (Laukaa, Suomi), Mikko Tanner (Vihti, Suomi), Toini Tanner (Helsinki, Suomi), Liisa Tanner (Helsinki, Suomi), Eeva Jokinen (Helsinki, Suomi), Aili Oksanen (Helsinki, Suomi), Olli Tanner (Lohja, Suomi), Leena Tanner (Helsinki, Suomi), Aila Puttonen (Ristiina, Suomi), Risto Tanner (Espoo, Suomi), Tom Järvinen (Espoo, Suomi), Runo K. Kurko (Espoo, Suomi), Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry (Helsinki, Suomi), Maataloustuottajain Keskusliiton Säätiö (Helsinki, Suomi) (edustaja: asianajaja K. Marttinen)
 Vastaaja: Euroopan yhteisöjen komissio
 Vaatimukset
 —
 Kanteen kohteena oleva päätös on kumottava siltä osin kuin se koskee kaikkia Suomen tasavallan päätökseen sisältyviä SCI-alueita
 —
 ellei tuomioistuin katso edellistä mahdolliseksi, toissijaisesti on kumottava päätös kanteen osassa 6.2.2.7 yksilöityjen SCI-alueiden osalta
 —
 editiovaatimukset ja asian selvittämistoimet:
 Mikäli kannetta ei ratkaista pelkästään tässä kannekirjelmässä esitetyn näytön perusteella kantajien eduksi edellisten pääasiavaatimusten kohdissa vaaditulla tavalla, Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tulee:
 1.
 velvoittaa Euroopan yhteisöjen komissio toimittamaan CD-rom muodossa kantajille Suomen sille toimittamat ehdotukset kaikkine ehdotukseen sisältyneine tietoineen valituksenalaiseen päätökseen sisällytettävistä alueista, mitä tietoja päätöksen johdanto-osan kohdassa 7 tarkoitetaan,
 2.
 velvoittaa Euroopan yhteisöjen komissio toimittamaan kantajille kaikkia Suomen tasavallan valituksenalaiseen päätökseen sisällytettyjä alueita koskevat hallussaan olevat, päätöksen johdanto-osan kohdassa 8 tarkoitetut luonnontieteelliset ja muut tiedot CD-rom muodossa sekä kohdassa 9 tarkoitetut kartat ja tiedot paperiversioina,
 3.
 velvoittaa Euroopan yhteisöjen komissio toimittamaan kantajille valituksenalaisen päätöksen johdanto-osan kohdassa 10 tarkoitetun yhteistyön aikana laadittu tai komission haltuun saatu Suomen tasavallan alueita koskeva asiakirjamateriaali kokonaisuudessaan CD-rom muodossa ja kartat paperiversioina, ja
 4.
 velvoittaa Euroopan yhteisöjen komissio toimittamaan kantajille valituksenalaisen päätöksen johdanto-osan 15 kohdassa tarkoitettu luontotyyppikomitean lausunto
 —
 komissio on velvoitettava korvaamaan kantajien oikeudenkäyntikulut täysmääräisesti ja laillisine korkoineen.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kantajien mukaan päätös (1) on yhteisöoikeuden, erityisesti luontodirektiivin 3 ja 4 artiklan ja jälkimmäisessä artiklassa viitatun liitteen III vastainen. Päätöksen yhteisöoikeuden vastaisuus perustuu neljään pääasialliseen kanneperusteeseen:
 a)
 Luontodirektiivi ei mahdollista aiempien yhteisön tärkeinä pitämien alueiden (jäljempänä SCI-alueet) luetteloa koskevien päätösten kumoamista uusilla päätöksillä nyt esitetyllä tavalla ja perusteilla. Luontodirektiivin menettelysäännökset ovat myös komissiota sitovat. Muunlainen tulkinta aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta suhteessa kansallisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin ja maanomistajien oikeusturvaan.
 b)
 Natura 2000 -verkosto on luontodirektiivin 3 artiklan mukaan yhtenäinen eurooppalainen suojelualueverkosto, jolla pyritään suotuisan suojelutason takaamiseen siten kuin se on direktiivissä määritelty. Verkoston yhtenäisyys taataan ja suotuisan suojelun tason tavoite saavutetaan sillä, että alueiden valintaa koskeva direktiivin 4 artikla ja liite III ovat aineellisoikeudellisesti yksityiskohtaisina teknisinä sääntöinä sekä jäsenvaltioita että komissiota sitovia. Alueita ei voi valita SCI-alueeksi noudattamatta niitä kummassakin vaiheessa. Alueet on yhtenäiseksi tavoitteeksi asetetun suotuisan suojelutason johdosta valittava kustakin jäsenvaltiosta yhtenäisin, luontodirektiivin 4 artiklan ja liitteen III mukaisin kriteerein.
 c)
 Liitteen III 1-vaihe (jäsenvaltiovaihe) ja 2-vaihe (komissiovaihe) muodostuvat oikeusvaikutteisista toimista koostuvan kokonaisuuden. Menettely 2-vaiheessa ja päätös yhteisön tärkeinä pitämistä alueista ei ole luontodirektiivin mukainen, jos 1-vaiheen ehdotus ei täytä direktiivin vaatimuksia.
 d)
 Laadittaessa Suomen ehdotusta boreaalisen vyöhykkeen SCI-alueiksi ei ole noudatettu luontodirektiivin artiklaa 4 eikä sen liitteen III 1-vaihetta koskevia säännöksiä. Koska Suomen ehdotus on hyväksytty sellaisenaan ja kaikkien alueiden osalta komission päätöksellä, on myös komission SCI-aluepäätös direktiivinvastainen pelkästään tällä perusteella.
 (1) Euroopan yhteisöjen komission päätös neuvoston direktiivin 92/43/ETY mukaisesta luettelosta boreaalisen vyöhykkeen luonnonmaantieteellisellä alueella olevista yhteisön tärkeinä pitämistä alueista tehdyn luettelon ensimmäisestä päivityksestä 2008/24/EY, tehty 12. marraskuuta 2007 (EYVL L 12. s. 118).


type: contracts

text:
 1.12.2011
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 318/31
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE
 No 94/2011
 de 30 de septiembre de 2011
 por la que se modifica el anexo I (Cuestiones veterinarias y fitosanitarias) del Acuerdo EEE
 EL COMITÉ MIXTO DEL EEE,
 Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, en la redacción dada al mismo por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo (en lo sucesivo denominado «el Acuerdo»), y, en particular, su artículo 98,
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 El anexo I del Acuerdo fue modificado por la Decisión del Comité Mixto del EEE no 63/2011, de 1 de julio de 2011 (1).
 (2)
 Debe incorporarse al Acuerdo la Decisión 2011/7/UE de la Comisión, de 7 de enero de 2011, por la que se modifica el anexo XI de la Directiva 2003/85/CE del Consejo en lo que se refiere a la lista de laboratorios autorizados a manipular virus vivos de la fiebre aftosa (2).
 (3)
 La presente Decisión se refiere a la legislación relativa a animales vivos distintos de los peces y los animales de acuicultura. La legislación sobre estas materias no se aplica a Islandia, como se especifica en el apartado 2 de la parte introductoria del capítulo I del anexo I del Acuerdo. La presente Decisión no es, por lo tanto, aplicable a Islandia.
 (4)
 La presente Decisión se refiere a cuestiones veterinarias. La legislación relativa a cuestiones veterinarias no es de aplicación a Liechtenstein, mientras que la aplicación del Acuerdo entre la Comunicad Europea y la Confederación Suiza relativo al comercio de productos agrícolas se extiende a Liechtenstein, según se especifica en las adaptaciones sectoriales del anexo I. La presente Decisión no es, por lo tanto, aplicable a Liechtenstein.
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 En el punto 1a (Directiva 2003/85/CE del Consejo) de la parte 3.1 del capítulo I del anexo I del Acuerdo, se añade el siguiente guión:
 «—
 32011 D 0007: Decisión 2011/7/UE de la Comisión, de 7 de enero de 2011 (DO L 5 de 8.1.2011, p. 27).».
 Artículo 2
 Los textos de la Decisión 2011/7/UE en lengua noruega, que se publicarán en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea, son auténticos.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el 1 de octubre de 2011, siempre que se hayan efectuado al Comité Mixto del EEE (3) todas las notificaciones previstas en el artículo 103, apartado 1, del Acuerdo.
 Artículo 4
 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea.
 Hecho en Bruselas, el 30 de septiembre de 2011.
 Por el Comité Mixto del EEE
 El Presidente
 Kurt JÄGER
 (1) DO L 262 de 6.10.2011, p. 16.
 (2) DO L 5 de 8.1.2011, p. 27.
 (3) No se han indicado preceptos constitucionales.


text:
 24.11.2012
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 366/39
 2012 m. rugsėjo 28 d. pareikštas ieškinys byloje Steiff prieš VRDT (pliušinė vėliavėlė su metaline saga vidurinėje pliušinio gyvūno ausies dalyje)
 (Byla T-434/12)
 2012/C 366/79
 Proceso kalba: vokiečių
 Šalys
 Ieškovė: Margarete Steiff GmbH (Gingenas prie Brenco, Vokietija), atstovaujama advokato D. Fissl
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui)
 Reikalavimai
 Ieškovė prašo:
 —
 panaikinti 2012 m. liepos 19 d. Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) pirmosios apeliacinės tarybos sprendimą apeliacinėje byloje R 1692/2011-1,
 —
 panaikinti VRDT sprendimą atmesti Bendrijos prekių ženklo paraišką Nr. 9 439 654,
 —
 priteisti iš VRDT bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Bendrijos prekių ženklas, su kuriuo susijęs ieškinys: pozicinis prekių ženklas, kuriuo prašoma apsaugos stačiakampio gretasienio formos pailgai pliušinei vėliavėlei, kuri blizgančia arba matine apvalia metaline saga prisegama vidurinėje pliušinio gyvūno ausies dalyje, 28 klasės prekėms — Bendrijos prekių ženklo paraiška Nr. 9 439 654.
 Eksperto sprendimas: atmesti paraišką.
 Apeliacinės tarybos sprendimas: atmesti apeliaciją.
 Ieškinio pagrindai: Reglamento Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies b punkto pažeidimas.


text:
 26.10.2013
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 313/15
 Urteil des Gerichts vom 12. September 2013 — Italien/Kommission
 (Rechtssache T-142/08) (1)
 (Sprachenregelung - Bekanntmachung von allgemeinen Auswahlverfahren zur Einstellung von Beamten der Funktionsgruppen Verwaltung und Assistenz - Vollständige Veröffentlichung in drei Amtssprachen - Information über die allgemeinen Auswahlverfahren - Veröffentlichung in allen Amtssprachen - Sprache der Prüfungen - Wahl der zweiten Sprache unter drei Amtssprachen)
 2013/C 313/26
 Verfahrenssprache: Italienisch
 Parteien
 Klägerin: Italienische Republik (Prozessbevollmächtigter: G. Palmieri im Beistand von P. Gentili, avvocato dello Stato)
 Beklagte: Europäische Kommission (Prozessbevollmächtigte: J. Currall und G. Gattinara)
 Streithelfer zur Unterstützung der Klägerin: Königreich Spanien (Prozessbevollmächtigte: zunächst F. Díez Moreno, sodann N. Díaz Abad und J. García-Valdecasas Dorrego, abogados del Estado)
 Gegenstand
 Klage auf Nichtigerklärung der in der deutschen, der englischen und der französischen Ausgabe des Amtsblatts der Europäischen Union vom 23. Januar 2008 veröffentlichten Bekanntmachungen der allgemeinen Auswahlverfahren EPSO/AD/116/08 und EPSO/AD/117/08 zur Bildung einer Einstellungsreserve von Beamtinnen und Beamten der Funktionsgruppe Administration (AD 8) und der Funktionsgruppe Administration (AD 11) im Bereich Betrugsbekämpfung (ABl. 2008, C 16 A, S. 1) sowie des allgemeinen Auswahlverfahrens EPSO/AST/45/08 zur Bildung einer Einstellungsreserve von Beamtinnen und Beamten der Funktionsgruppe Assistenz (AST 4) im Bereich Betrugsbekämpfung (ABl. 2008, C 16 A, S. 16)
 Tenor
 1.
 Die in der deutschen, der englischen und der französischen Ausgabe des Amtsblatts der Europäischen Union vom 23. Januar 2008 veröffentlichten allgemeinen Auswahlverfahren EPSO/AD/116/08 und EPSO/AD/117/08 zur Bildung einer Einstellungsreserve von Beamtinnen und Beamten der Funktionsgruppe Administration (AD 8) und der Funktionsgruppe Administration (AD 11) im Bereich Betrugsbekämpfung sowie das allgemeine Auswahlverfahren EPSO/AST/45/08 zur Bildung einer Einstellungsreserve von Beamtinnen und Beamten der Funktionsgruppe Assistenz (AST 4) im Bereich Betrugsbekämpfung werden für nichtig erklärt.
 2.
 Das Königreich Spanien, die Italienische Republik und die Europäische Kommission tragen ihre eigenen Kosten.
 (1) ABl. C142 vom 7.6.2008.