text:
 |
 52011PC0788
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zavádí „ERASMUS PRO VŠECHNY“Program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport /* KOM/2011/0788 v konečném znění - 2011/0371 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 V červnu 2010 schválila Evropská rada
 strategii Evropa 2020, program reforem, jehož cílem je pomoci Evropě
 vzpamatovat se z krize a vyjít z ní silnější prostřednictvím
 koordinované komplexní strategie za účelem inteligentního a udržitelného
 růstu podporujícího začlenění.
 Vzdělávání a odborná příprava jsou jádrem
 strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující
 začlenění a integrovaných hlavních směrů hospodářské politiky a politiky
 zaměstnanosti členských států[1].
 Žádného ze záměrů a hlavních cílů strategie Evropa 2020 nebude pravděpodobně
 dosaženo bez výrazných investic do lidského kapitálu. Pět ze stěžejních
 iniciativ strategie Evropa 2020 závisí na modernizaci vzdělávání a odborné
 přípravy: Mládež v pohybu, Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa,
 Digitální agenda, Unie inovací a Platforma pro boj proti chudobě.
 Ve svém sdělení Rozpočet – Evropa 2020[2] Komise upozorňuje, že existuje
 prostor pro zvýšení podpory vzdělávání a odborné přípravy ze strany Unie, aby
 se zvýšila kvalifikace občanů a pomohla se řešit vysoká úroveň nezaměstnanosti
 mládeže v mnoha členských státech. Komise také zdůrazňuje, že se ve svých
 vnějších činnostech soustředí na podporu a obranu hodnot Unie v zahraničí,
 bude prosazovat pomoc reformním a demokratickým procesům a představí vnější
 rozsah vnitřních politik.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI
 STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Konzultace
 Od počátku roku 2010 do poloviny roku 2011 se
 v oblastech vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu konaly rozsáhlé
 veřejné konzultace a konzultace se zainteresovanými subjekty.
 Co se týče vzdělávání, odborné přípravy a
 mládeže, bylo možné zaznamenat výrazné sbližování hledisek různých skupin
 konzultovaných zainteresovaných subjektů a společné prvky jejich příspěvků lze
 shrnout takto:
 ·
 velmi příznivé hodnocení výsledků dosažených
 programem celoživotního učení a programy Mládež v akci a Erasmus Mundus,
 ·
 nutnost vyvinout integrovanější přístup mezi
 sektory vzdělávání a jinými programy zaměřenými na mládež a mezi různými
 stávajícími programy vysokoškolského vzdělávání Unie, ať již celoevropskými
 (Erasmus), celosvětovými (Erasmus Mundus), regionálními (Tempus, Alfa, Edulink)
 nebo dvoustrannými (například se Spojenými státy a Kanadou),
 ·
 nutnost prohloubit provázanost mezi vývojem
 politiky a činnostmi podporovanými v rámci daného programu,
 ·
 význam trvalého zaměření na kvalitu, zvlášť ve
 vysokoškolském vzdělávání v Unii i mimo ni,
 ·
 význam zachování nástrojů Unie na podporu
 formálního i neformálního učení pro mladé lidi a nutnost zlepšit uznávání
 výsledků učení,
 ·
 potřeba administrativního zjednodušení a
 zefektivnění akcí a priorit,
 ·
 nutnost zvýšit viditelnost daného programu.
 Co se týče sportu, lze hlavní body
 zdůrazněné zainteresovanými subjekty shrnout takto:
 ·
 nedostatečná dostupnost sportovní a fyzické
 činnosti na všech úrovních vzdělávání,
 ·
 nedostatečné uznání dobrovolnické činnosti ve
 sportu,
 ·
 doping jako hlavní hrozba poctivosti ve
 sportovních soutěžích,
 ·
 nedostatečná pozornost věnovaná společenské hodnotě
 sportu v porovnání s jeho komerčními aspekty,
 ·
 komerční tlak ohrožující původní myšlenku sportu
 založenou na čestnosti.
 Výsledky posouzení
 dopadů
 Čtyři posouzení dopadů se zabývala fungováním
 tří stávajících programů v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže
 (konkrétně programu celoživotního učení a programů Mládež v akci a
 Erasmus Mundus) a v případě sportu přípravnými opatřeními odhlasovanými
 rozpočtovým orgánem.
 Vzhledem k podobnosti cílů, právního
 východiska a pravomoci Unie v těchto oblastech se každé posouzení dopadů
 zabývá podobnými možnostmi: zastavením stávajících akcí nebo programů,
 pokračováním v nich v současné podobě, podstatným posílením jejich
 politického zaměření a spojením programu celoživotního učení a programů Mládež
 v akci a Erasmus Mundus do jednoho zjednodušeného programu.
 Upřednostňovanou variantou označenou
 v každém ze čtyř posouzení dopadu je spojení do jednoho programu, což je
 v souladu s sdělením Komise o víceletém finančním rámci přijatým
 dne 29. června 2011. Tato varianta by byla nejsoudržnější a nákladově
 nejefektivnější hlavně z těchto důvodů:
 –
 reaguje na potřebu vyšších investic Unie do
 vzdělávání a odborné přípravy v dnešní době finanční a hospodářské krize,
 jelikož rostoucí hospodářství závisí na nabídce vysoce kvalifikovaných
 pracovníků a na mobilizaci dovedností a schopností nezaměstnaných,
 –
 zaměřuje se na opatření, která byla
 v současných programech označena jako opatření s nejvyšší evropskou
 přidanou hodnotou a s největšími multiplikačními účinky, a rozvíjí je, což
 má hmatatelný dopad na evropské systémy vzdělávání a odborné přípravy, a vede
 tedy ke značně lepší návratnosti investic,
 –
 úsilí soustředěné do nové zjednodušené
 architektury programu umožní větší součinnost mezi stávajícími programy a
 napříč různými vzdělávacími sektory, podpoří tak přístup ke vzdělávání založený
 na celoživotním učení, zvýší soudržnost a zlepší přístup k potenciálním
 příjemcům prostřednictvím zjednodušeného souboru klíčových průřezových
 opatření,
 –
 vedle spolupráce mezi samotnými vzdělávacími
 institucemi se více soustředí na zásadní úlohu vzdělávání a lidského kapitálu
 pro inovace podporou partnerství mezi vzdělávacími institucemi a podniky se
 zaměřením na excelenci ve výuce i učení, na zaměstnatelnost a na podnikání,
 –
 přináší racionalizaci a zjednodušení prováděcích
 a řídicích postupů, což nabízí značný potenciál snížení nákladů na provádění
 v porovnání se součtem nákladů na provádění současných programů
 (tj. celoživotního učení, programu Mládež v akci a programů spolupráce
 ve vysokoškolském vzdělávání s třetími zeměmi).
 Zjednodušení
 V kontextu víceletého finančního rámce
 (VFR) je jednou z priorit tohoto programu zdůraznit zefektivnění,
 zjednodušení a na výkonnosti založené přidělování finančních prostředků. Tento
 přístup je uplatňován v programu Erasmus pro všechny tím, že program
 vychází z ustanovení finančního nařízení.
 Program sníží počet podporovaných činností.
 Bude více využívat paušální příspěvky za účelem zvýšení účinnosti. Pro opatření
 mobility budou široce využívány příklady, které se osvědčily, jako jsou
 jednorázové příspěvky pro mobilitu studentů v rámci programu Erasmus.
 Individuální mobilitu již nebudou spravovat národní agentury, čímž se sníží
 administrativní pracovní zátěž.
 Národní agentury se stanou hlavním vstupním
 místem pro činnosti v oblasti mobility ve vzdělávání, budou otevřené pro
 mladé lidi, ať již se účastní jako student, praktikant nebo dobrovolník. Zvýší
 se rovněž uživatelská přívětivost pro zúčastněné vysokoškolské instituce na
 mezinárodní úrovni prostřednictvím integrace různých programů mezinárodní
 spolupráce.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Erasmus pro všechny, jednotný program
 v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu je odůvodněn na
 základě cílů stanovených v článcích 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské
 unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a zásady subsidiarity.
 Článek 165 Smlouvy o fungování EU volá po
 opatřeních Evropské unie, aby „přispěla k rozvoji kvalitního vzdělávání
 podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním a
 doplňováním činnosti členských států při plném respektování jejich odpovědnosti
 za obsah výuky a za organizaci vzdělávacích systémů a jejich kulturní a
 jazykové rozmanitosti“.
 Článek 166 stanoví, že „Unie provádí politiku
 odborného vzdělávání, jež podporuje a doplňuje činnost členských států při
 plném respektování jejich odpovědnosti za obsah a organizaci odborného
 vzdělávání“.
 Oba články stanoví, že Unie a členské státy
 podporují spolupráci v oblasti vzdělávání a sportu (čl. 165 odst. 3) a
 v oblasti odborného vzdělávání (čl. 166 odst. 3) se třetími zeměmi a
 s příslušnými mezinárodními organizacemi.
 Jak je zdůrazněno v průběžných hodnoceních
 programu celoživotního učení a programů Mládež v akci a Erasmus
 Mundus, odvozuje se evropská přidaná hodnota programu od inovačního a
 nadnárodního charakteru prováděných činností, produktů a partnerství, která
 pomáhá rozvíjet v celé Evropě. Podpora úspěšné spolupráce mezi systémy
 vzdělávání a odborné přípravy členských států i v oblastech mládeže a sportu
 by pomohla nalézt a uskutečňovat politiky a praktiky, které fungují
 a podněcují ke vzájemnému učení.
 Nařízení přijímá prováděcí opatření, zejména
 ta, která se týkají přidělování finančních prostředků, a zároveň stanoví
 uplatňování přezkumného postupu podle ustanovení článku 5 nařízení (EU) č.
 182/2011. Rozhodnutí o výběru budou stále zasílána pro informaci
 Evropskému parlamentu a výboru.
 Nařízení také zavádí přenesení pravomocí na
 základě článku 290 Smlouvy o fungování EU. Použití tohoto nového právního
 nástroje se omezuje na změnu ustanovení týkajících se výkonnostních kritérií a
 činností řízených národními agenturami.
 Ze zkušeností s minulými programy vyplývá,
 že v průběhu trvání programu může být zapotřebí ustanovení čl. 13 odst. 7
 týkající se výkonnostních kritérií a ustanovení čl. 22 odst. 2 týkající se
 činností řízených národními agenturami revidovat. Nedostatečnou pružnost
 programu celoživotního učení a programů Mládež v akci a Erasmus Mundus a
 nedostatek nástrojů k přizpůsobení programu měnícím se potřebám naší
 společnosti kritizovaly hlavní zainteresované subjekty v dotčených
 oblastech.
 K názoru členských států se náležitě
 přihlíží prostřednictvím systematické konzultace s odborníky. Konzultace
 bude rozšířena na odborníky jmenované Evropským parlamentem, aby se zajistila
 vysoká úroveň reprezentativnosti. Komise bude také případně konzultovat
 s příslušnými zainteresovanými subjekty v dotčených oblastech.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh Komise na víceletý finanční rámec na
 období 2014–2020 předpokládá částku 17 299 000 000 EUR (v
 běžných cenách) na jednotný program v oblasti vzdělávání, odborné
 přípravy, mládeže a sportu a dále částku 1 812 100 000 (v běžných cenách)
 získanou z nástrojů okruhu 4.
 Minimální příděl finančních prostředků
 jednotlivým odvětvím
 Má-li se zajistit, aby úroveň financování
 přiděleného hlavním kategoriím zainteresovaných subjektů a příjemců neklesla
 pod úroveň zaručenou programem celoživotního učení a programy Mládež
 v akci a Erasmus Mundus na období 2007–2013, nesmí být v rámci provádění
 programu příděly pro hlavní odvětví vzdělávání nižší než:
 –
 vysokoškolské vzdělávání: 25 %
 –
 odborné vzdělávání a příprava a vzdělávání
 dospělých: 17 %, z toho na vzdělávání dospělých: 2 %
 –
 školní vzdělávání: 7 %
 –
 mládež: 7 %
 5. SOUHRNNÁ ZPRÁVA O NAŘÍZENÍ
 Nařízení stanoví ustanovení pro nový jednotný
 program, který zahrnuje vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport, nazvaný
 Erasmus pro všechny. Na základě širokého uznání odvětvového programu Erasmus je
 program zaměřen na podporu všech odvětví vzdělávání (konkrétně vysokoškolského
 vzdělávání, odborného vzdělávání a přípravy, vzdělávání dospělých, školního
 vzdělávání a mládeže) z hlediska celoživotního učení.
 Program Erasmus pro všechny se zaměřuje na tři
 typy klíčových akcí, a to na nadnárodní a mezinárodní mobilitu ve vzdělávání
 studentů, mladých lidí, učitelů a pracovníků, na spolupráci na inovacích a
 osvědčené postupy mezi vzdělávacími institucemi, a to i prostřednictvím
 spolupráce se subjekty, které působí v oblasti mládeže, a na podporu
 politických agend i budování kapacit ve třetích zemích včetně zemí
 účastnících se procesu rozšiřování se zvláštním zaměřením na sousední země,
 a mezinárodního politického dialogu.
 V souladu se sdělením „Rozpočet – Evropa 2020“
 jsou v programu Erasmus pro všechny začleněny stávající mezinárodní programy
 (Erasmus Mundus, Tempus, Edulink a Alfa) a programy spolupráce s průmyslovými
 zeměmi. Za tímto účelem bude rozpočet doplněn o finanční prostředky pocházející
 z jednotlivých nástrojů vnější spolupráce. Finanční prostředky budou zpřístupněny
 na základě dvou víceletých přídělů na pokrytí 4, respektive 3 let v zájmu
 zajištění stability a předvídatelnosti. Tyto příspěvky by měly vycházet z
 priorit vnější činnosti EU, případně i z rozvojových cílů. V případě závažných
 nepředvídaných okolností nebo důležitých politických změn mohou být upraveny s
 ohledem na významné změny politických priorit.
 Excelencí ve výuce a výzkumu v evropských
 studiích se zabývá zvláštní článek o aktivitě Jean Monnet. Jedna kapitola
 je věnována sportu se zaměřením na boj proti dopingu, násilí a rasismu a na
 podporu nadnárodních činností s cílem prosadit řádnou správu a řízení
 sportovních organizací.
 Zavádí se nový finanční nástroj – nástroj pro
 záruky za půjčky, který by měl umožnit studentům dokončit magisterské studium
 v jiné evropské zemi. Získání finančních prostředků na taková studia je v
 současné době obtížné, jelikož národní granty a půjčky často není možné převést
 přes národní hranice nebo se neposkytují na magisterská studia a půjčky
 soukromých bank jsou neúnosně drahé. Pro překonání těchto problémů poskytne EU
 částečnou záruku těm finančním institucím (bankám nebo subjektům poskytujícím
 studentské půjčky), které budou souhlasit s poskytnutím půjček na
 magisterská studia v jiných zúčastněných zemích za podmínek výhodných pro
 studenty.
 Z hlediska řízení bude program řízen
 v souladu se zásadou nepřímého řízení. Povinnosti budou rozděleny mezi
 členské státy a Komisi. Hlavní část finančních prostředků, z nichž většina
 bude přidělena na akce v oblasti mobility a na spolupráci, bude svěřena
 národním agenturám. Řízením větších projektů spolupráce, podpory politiky, sítě
 Eurydice, činností Jean Monnet a sportu pověří Komise výkonnou agenturu. Komise
 může tudíž pro provádění programu Erasmus pro všechny v období 2014–2020
 na základě analýzy nákladů a přínosů využít stávající výkonnou agenturu, jak
 stanoví nařízení Rady (ES) č. 58/2003[3]
 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur
 pověřených některými úkoly správy programů Společenství.
 2011/0371 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 kterým se zavádí „ERASMUS PRO VŠECHNY“
 Program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a
 zejména na čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním
 parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a
 sociálního výboru[4],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Sdělení Komise Rozpočet – Evropa 2020[6] ze dne 29. června 2011 volá po
 jednotném programu v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a
 sportu, včetně mezinárodních aspektů vysokoškolského vzdělávání, který by
 sloučil akční program celoživotního učení zavedený rozhodnutím Evropského
 parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006[7], program Mládež v akci
 zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES ze dne 15.
 listopadu 2006[8],
 akční program Erasmus Mundus zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady
 č. 1298/2008/ES ze dne 16. prosince 2008[9],
 program ALFA III zavedený nařízením č. 1905/2006/ES ze dne 18. prosince 2006[10] a programy TEMPUS a EDULINK,
 aby se zajistila větší účinnost, výraznější strategické zaměření a využívání
 součinnosti mezi různými aspekty jednotného programu. Jednou
 z navrhovaných součástí tohoto jednotného programu je sport.
 (2)
 Průběžné hodnotící zprávy o stávajícím
 programu celoživotního učení a programech Mládež v akci a Erasmus Mundus a
 veřejné konzultace týkající se budoucnosti akce Unie v oblasti vzdělávání,
 odborné přípravy, mládeže a vysokoškolského vzdělávání odkryly naléhavou a v některých
 ohledech rostoucí potřebu další spolupráce a mobility v těchto oblastech
 na evropské úrovni. Hodnotící zprávy zdůraznily význam vytvoření užších vazeb
 mezi programy Unie a rozvojem politiky vzdělávání, odborné přípravy
 a mládeže, vyjádřily přání, aby akce Unie byla strukturovaná tak, aby lépe
 odpovídala zásadám celoživotního učení, a požadovaly jednodušší, uživatelsky
 přístupnější a pružnější přístup k provádění takové akce a ukončení
 roztříštěnosti mezinárodních programů spolupráce v oblasti vysokoškolského
 vzdělávání.
 (3)
 Značka „Erasmus“, která je širokou veřejností
 v členských státech i zúčastněných třetích zemích všeobecně uznávána jako
 synonymum mobility studentů Unie, si žádá rozsáhlejší využívání hlavními
 sektory vzdělávání, na něž se program vztahuje.
 (4)
 Veřejná konzultace o strategických volbách
 Unie v souvislosti s uplatňováním nové kompetence Unie v oblasti
 sportu a hodnotící zprávy o přípravných akcích na poli sportu užitečným
 způsobem naznačily prioritní oblasti pro akci EU a doložily přidanou hodnotu,
 kterou Unie může přinést podporou činností zaměřených na získávání, sdílení a
 šíření zkušeností a znalostí o různých otázkách, jež se dotýkají sportu na
 evropské úrovni.
 (5)
 Evropská strategie pro inteligentní a udržitelný
 růst podporující začlenění (Evropa 2020) vymezuje strategii růstu Unie pro
 nadcházející desetiletí, která má prosazovat inteligentní a udržitelný růst
 podporující začlenění stanovením pěti ambiciózních cílů, jichž má být do roku
 2020 dosaženo, zejména v oblasti vzdělávání, kde se má podíl dětí, které
 předčasně ukončí školní docházku, snížit pod 10 % a nejméně 40 % osob
 ve věku 30–34 let by mělo dosáhnout vysokoškolského vzdělání[11]. To zároveň zahrnuje stěžejní
 iniciativy, zejména Mládež v pohybu[12]
 a Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa[13].
 (6)
 Rada Evropské unie dne 12. května 2009
 požadovala strategický rámec evropské
 spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (dále jen
 „ET 2020“) a stanovila čtyři strategické cíle, jejichž účelem je reagovat na
 problémy přetrvávající při vytváření Evropy založené na znalostech a
 zpřístupňování celoživotního učení všem.
 (7)
 V souladu s články 8 a 10 Smlouvy o
 fungování Evropské unie a články 21 a 23 Listiny základních práv program
 prosazuje rovnost mezi ženami a muži a bojuje proti diskriminaci na základě
 pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového
 názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
 (8)
 Program by měl mít výrazný mezinárodní rozměr,
 zejména pokud jde o vysokoškolské vzdělávání, nejen proto, aby se zvýšila
 kvalita evropského vysokoškolského vzdělávání při plnění širších cílů ET 2020 a
 atraktivita Unie jako studijní destinace, ale také na podporu porozumění mezi
 lidmi a přínosu k udržitelnému rozvoji vysokoškolského vzdělávání
 v třetích zemích.
 (9)
 Obnovený rámec spolupráce v oblasti mládeže
 (2010–2018)[14]
 by měl všechny mladé lidi považovat za přínos pro společnost a podporovat
 jejich právo podílet se na vývoji politik, které se jich týkají,
 prostřednictvím průběžného strukturovaného dialogu mezi činiteli
 s rozhodovacími pravomocemi a mladými lidmi a mládežnickými organizacemi
 na všech úrovních.
 (10)
 Za účelem podpory mobility, rovného přístupu a
 vysoké kvality studia by Unie měla zřídit evropský nástroj pro záruky za
 půjčky, který by umožnil studentům, bez ohledu na jejich sociální zázemí,
 studovat magisterský program v jiné zúčastněné zemi. Tento nástroj by byl k
 dispozici pro ty finanční instituce, které budou souhlasit s poskytnutím půjček
 na magisterská studia v jiných zúčastněných zemích za podmínek výhodných pro
 studenty.
 (11)
 Členské státy by měly vyvinout úsilí
 k přijetí všech vhodných opatření pro odstranění právních a správních
 překážek řádného fungování programu. Z toho také vyplývá, že účastníkům by
 měla být vydávána víza bez průtahů, aby se zajistilo, že žádný účastník
 nepřijde o studium, program odborné přípravy nebo výměnný pobyt, do
 kterého se přihlásil, či o jejich část, a aby se předešlo rušení opatření
 a projektů mobility. V souladu s článkem 19 směrnice Rady 2004/114/ES
 ze dne 13. prosince 2004 o podmínkách přijímání státních příslušníků
 třetích zemí za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné
 přípravy nebo dobrovolné služby[15]
 se členské státy vyzývají, aby zavedly zkrácené řízení o vydání povolení
 k pobytu nebo víz.
 (12)
 Sdělení Podpora růstu a zaměstnanosti – plán
 modernizace evropských systémů vysokoškolského vzdělávání stanoví rámec,
 v němž mohou Evropská unie, členské státy a vysokoškolské instituce
 spolupracovat na zvýšení počtu absolventů, zlepšení kvality vzdělávání a
 maximalizaci přínosu vysokoškolského vzdělávání a výzkumu k tomu, aby naše
 hospodářství a společnosti vyšly z krize silnější.
 (13)
 Boloňskou deklarací podepsanou dne 19. června
 1999 ministry školství 29 evropských zemí byl vytvořen mezivládní proces
 zaměřený na vytvoření „Evropské oblasti vysokoškolského vzdělávání“, který
 vyžaduje podporu na úrovni Unie.
 (14)
 Obnovený kodaňský proces (2011–2020) vymezil
 ambiciózní a ucelenou vizi pro politiku odborného vzdělávání a přípravy
 v Evropě a požadoval podporu z programů vzdělávání Unie na dohodnuté
 priority, včetně mezinárodní mobility a reforem uskutečňovaných členskými
 státy.
 (15)
 Je zapotřebí zesílit intenzitu a objem evropské
 spolupráce mezi školami a mobility školských pracovníků a studentů s cílem
 řešit priority stanovené v agendě pro evropskou spolupráci v oblasti
 školství pro 21. století[16],
 a to zdokonalit kvalitu školního vzdělávání v Unii na poli rozvoje
 schopností za účelem zlepšení rovného přístupu a začlenění ve školských
 systémech a institucích a podpořit učitelské povolání a vedení škol[17]. V této souvislosti by
 měl být zvláštní význam přikládán strategickým cílům, kterými je snížení počtu
 dětí předčasně ukončujících školní docházku a zlepšení základních dovedností a
 účasti a kvality v souvislosti se vzděláváním a péčí v raném věku[18], i cílům v oblasti
 posílení odborné kvalifikace učitelů ve školách a vedoucích pracovníků škol[19] a zlepšení šancí na vzdělání
 u dětí z rodin migrantů a socioekonomicky znevýhodněných osob[20].
 (16)
 Cílem obnovené evropské agendy pro vzdělávání
 dospělých uvedené v usnesení Rady ze dne [...][21] je umožnit všem dospělým
 rozvíjet a prohlubovat své dovednosti a schopnosti po celý život, přičemž
 zvláštní pozornost je věnována zlepšení poskytování vzdělávání vysokému počtu
 Evropanů s nízkou kvalifikací, na které se zaměřuje strategie Evropa 2020.
 (17)
 Činnost Evropského fóra mládeže, národních
 informačních středisek pro akademické uznávání (NARIC), sítí Eurydice,
 Euroguidance a Eurodesk i národních podpůrných středisek pro akci e-Twinning,
 národních středisek Europass a národních informačních kanceláří
 v sousedních zemích je zásadní pro dosažení cílů programu, zejména
 prostřednictvím poskytování pravidelných a aktualizovaných informací Komisi
 týkajících se různých oblastí jejich činnosti a prostřednictvím šíření výsledků
 programu v Unii a zúčastněných třetích zemích.
 (18)
 Je zapotřebí posílit spolupráci mezi programem a
 mezinárodními organizacemi v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže
 a sportu, zejména s Radou Evropy.
 (19)
 Program by měl přispět k rozvoji excelence
 v oblasti studií evropské integrace po celém světě, měl by zejména
 podporovat instituce, které mají evropskou strukturu správy a řízení, jsou
 neziskovými organizacemi a udělují uznávané akademické tituly a pokrývají celé
 spektrum oblastí politiky, jež jsou v zájmu Unie.
 (20)
 Sdělení Komise o rozvoji evropského rozměru
 v oblasti sportu[22]
 ze dne 18. ledna 2011 uvádí nápady Komise na akci na úrovni Unie na poli sportu
 po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a navrhuje seznam konkrétních akcí
 Komise a členských států ve třech širokých kapitolách: společenská role sportu,
 hospodářský rozměr sportu a organizace sportu.
 (21)
 Větší transparentnost v oblasti kvalifikací
 a kompetencí a rozšířené přijímání nástrojů Unie by mělo v celé Evropě
 usnadnit mobilitu za účelem celoživotního učení, čímž přispěje k rozvoji
 kvalitního vzdělávání a odborné přípravy a usnadní profesní mobilitu, jak mezi
 zeměmi, tak mezi jednotlivými sektory. Umožnit mladým studentům (včetně sudentů
 odborného vzdělávání a odborné přípravy) přístup k metodám, postupům a
 technologiím používaným v jiných zemí pomůže zlepšit jejich zaměstnavatelnost v
 globální ekonomice a může také přispět k zatraktivnění pracovních míst s
 mezinárodním profilem.
 (22)
 Za tímto účelem se doporučuje rozšířit využívání
 jednotného rámce pro průhlednost v oblasti kvalifikací a schopností
 (Europass) podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES
 ze dne 15. prosince 2004[23],
 evropského rámce kvalifikací podle doporučení Evropského parlamentu a Rady ze
 dne 23. dubna 2008[24],
 evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (dále jen „ECVET“)
 podle doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009[25] a evropského systému přenosu a
 akumulace kreditů.
 (23)
 S cílem zajistit větší účinnost celkové
 komunikace s veřejností a výraznější součinnost mezi komunikačními
 činnostmi prováděnými z podnětu Komise prostředky přidělené na komunikaci
 podle tohoto nařízení také přispějí k pokrytí korporátní komunikace
 v souvislosti s politickými prioritami Evropské unie za předpokladu,
 že se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
 (24)
 Je zapotřebí zajistit evropskou přidanou hodnotu
 všech akcí v rámci programu a doplňkovost k činnostem členských
 států v souladu s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie
 a k jiným činnostem, zejména v oblasti kultury, výzkumu,
 průmyslové politiky, politiky soudržnosti, politiky rozšiřování a vnějších
 vztahů.
 (25)
 Účinné řízení výkonnosti, včetně hodnocení a
 monitorování, vyžaduje vypracování specifických výkonnostních ukazatelů, které
 lze v průběhu času měřit, jsou realistické, odrážejí logiku intervence a
 mají souvislost s příslušnou hierarchií cílů a činností.
 (26)
 Toto nařízení stanoví pro celé období trvání
 programu finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní
 referenční hodnotu při ročním rozpočtovém postupu ve smyslu bodu 17
 interinstitucionální dohody ze dne XX/YY/201Z mezi Evropským parlamentem, Radou
 a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném
 finančním řízení.
 (27)
 Je třeba stanovit kritéria výkonnosti, ze
 kterých by mělo vycházet rozdělení rozpočtu mezi členské státy na akce řízené
 národními agenturami.
 (28)
 Kandidátské země na přistoupení k Unii a země
 ESVO, které jsou členy EHP, se mohou účastnit programů Unie na základě
 rámcových dohod, rozhodnutí Rady přidružení nebo podobných dohod.
 (29)
 Švýcarská konfederace se může účastnit programů
 Unie v souladu s dohodou, která má být podepsána mezi Unií a uvedenou
 zemí.
 (30)
 Evropská komise a vysoký představitel Evropské
 unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ve svém společném sdělení
 o nové reakci na měnící se sousedství[26]
 mj. uvedli cíl dále usnadňovat účast sousedních zemí na opatřeních Unie
 v oblasti mobility a budování kapacit ve vysokoškolském vzdělávání a
 otevřít budoucí programy vzdělávání sousedním zemím.
 (31)
 Finanční zájmy Evropské unie by po celý cyklus
 uskutečňování výdajů měly být chráněny přiměřenými opatřeními, včetně předcházení,
 odhalování a šetření nesrovnalostí, získání ztracených, neoprávněně vyplacených
 nebo nesprávně použitých finančních prostředků zpět a případně sankcí. Přestože
 finanční potřeby související s vnější pomocí Unie rostou, ekonomická a
 rozpočtová situace Unie omezuje dostupné zdroje pro takovou pomoc. Komise by
 proto měla usilovat o co nejefektivnější využívání dostupných zdrojů, zejména
 prostřednictvím používání finančních nástrojů s pákovým efektem.
 (32)
 Ve svém sdělení Rozpočet – Evropa 2020 ze dne
 29. června 2011 Komise zdůraznila svůj závazek zjednodušit financování Unie.
 Vytvoření jednotného programu v oblasti vzdělávání, odborné přípravy,
 mládeže a sportu by mělo poskytnout značné zjednodušení, racionalizaci
 a součinnost při řízení programu. Provádění by se mělo dále zjednodušit
 využíváním paušálních částech, jednotkových nákladů nebo financování s pevnou
 sazbou i zmírnění formálních požadavků na příjemce a členské státy.
 (33)
 Má-li se zajistit rychlá reakce na změněné
 potřeby po celou dobu trvání programu, měla by být na Komisi v souladu
 s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena pravomoc
 přijímat akty v souvislosti s ustanoveními, která se týkají kritérií
 výkonnosti a činností řízených národními agenturami. Je obzvláště důležité, aby
 Komise během přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací na
 odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by
 Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných
 dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
 (34)
 Aby byly zajištěny jednotné podmínky pro
 provádění tohoto nařízení, měly by být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi.
 (35)
 Prováděcí pravomoci týkající se pracovního
 programu by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se
 stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi
 při výkonu prováděcích pravomocí [27].
 (36)
 Je vhodné zajistit řádné ukončení programu,
 zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jeho řízení,
 jako je financování technické a administrativní pomoci. Od 1. ledna 2014 by
 měla technická a administrativní pomoc v případě potřeby zajistit řízení akcí
 nedokončených v rámci předchozích programů do konce roku 2013,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 KAPITOLA I
 Obecná ustanovení
 Článek 1
 Působnost
 programu
 1.
 Tímto nařízením se zavádí program pro akci Unie
 v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu nazvaný Erasmus
 pro všechny (dále jen „program“).
 2.
 Program bude prováděn v období od 1. ledna
 2014 do 31. prosince 2020.
 3.
 Program se týká vzdělávání na všech úrovních
 z hlediska celoživotního učení, zejména vysokoškolského vzdělávání,
 odborného vzdělávání a přípravy, vzdělávání dospělých, školního vzdělávání a
 mládeže.
 4.
 Má mezinárodní rozměr v souladu s článkem 21
 Smlouvy o Evropské unii a bude také podporovat činnosti v oblasti sportu.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely
 tohoto nařízení se rozumí:
 1. „celoživotním učením“
 veškeré všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a odborná příprava, neformální
 vzdělávání a informální učení v průběhu života, jejichž výsledkem je
 zdokonalení znalostí, dovedností a schopností v osobní, občanské, sociální
 nebo se zaměstnáním související perspektivě, včetně poskytování poradenských
 služeb;
 2. „neformálním prostředím“
 studijní prostředí, které je často naplánováno a zorganizováno, ale není
 součástí formálního systému vzdělávání a odborné přípravy;
 3. „mobilitou ve vzdělávání“
 fyzický přesun do jiné země, než je země pobytu, za účelem studia, odborného
 vzdělávání a jiné činnosti spojené se studiem, včetně stáží a neformálního
 učení, či s výukou nebo účastí na nadnárodních činnostech profesního rozvoje.
 Může zahrnovat přípravné školení v jazyce hostitelské země. Mobilita ve
 vzdělávání se vztahuje také na výměny mládeže a nadnárodní činnosti profesního
 rozvoje pracovníků s mládeží;
 4. „spoluprací na inovacích a
 osvědčených postupech“ nadnárodní projekty spolupráce, na kterých se podílejí
 organizace, jež působí v oblasti vzdělávání, odborné přípravy nebo
 mládeže, a mohou zahrnovat i jiné organizace;
 5. „podporou reformy
 politiky“ jakýkoliv typ činnosti zaměřené na podporu a usnadnění
 modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy prostřednictvím procesu
 politické spolupráce mezi členskými státy, zejména otevřené metody koordinace;
 6. „virtuální mobilitou“
 soubor činností podporovaných informačními a komunikačními technologiemi
 organizovaných na institucionální úrovni, které realizují nebo usnadňují
 mezinárodní zkušenosti získané spoluprací v souvislosti s výukou či
 učením;
 7. „pracovníky“ osoby, které
 se profesionálně nebo jako dobrovolníci podílejí na vzdělávání, odborné
 přípravě či neformálním učení mládeže. Mohou zahrnovat učitele, školitele,
 vedoucí pracovníky škol, pracovníky s mládeží a nepedagogické
 pracovníky;
 8. „pracovníkem s mládeží“
 odborník nebo dobrovolník, který se podílí na neformálním učení;
 9. „mladými lidmi“ osoby ve
 věku třináct až třicet let;
 10. „vysokoškolskými
 institucemi“:
 (a)
 jakýkoliv druh vysokoškolské instituce podle
 vnitrostátních právních předpisů nebo praxe, která nabízí uznávané akademické
 tituly nebo jiné uznávané vysokoškolské kvalifikace, a to bez ohledu na to, jak
 jsou tyto instituce nazývány;
 (b)
 jakákoliv instituce, která v souladu
 s vnitrostátními právními předpisy nebo praxí nabízí odborné vzdělání či
 přípravu na vysokoškolské úrovni;
 11. „školou“ všechny druhy
 institucí zajišťujících všeobecné vzdělání (předškolní, základní nebo střední)
 a odborné a technické vzdělání;
 12. „akademickou institucí“
 jakákoliv vzdělávací instituce,
 která se věnuje vzdělávání a výzkumu;
 13. „odbornou přípravou“
 jakákoliv forma počátečního odborného vzdělávání nebo přípravy včetně technické
 a odborné výuky a učňovského vzdělávání, která přispívá k dosažení odborné
 kvalifikace uznávané příslušnými orgány v členském státě, v němž je
 tato kvalifikace získána, jakož i další odborné vzdělávání či příprava, jimž se
 daná osoba během pracovního života věnuje;
 14. „vzděláváním dospělých“
 všechny formy všeobecného vzdělávání dospělých, ať již formální, neformální či
 informální povahy;
 15. „společným diplomem“
 integrovaný studijní program nabízený alespoň dvěma vysokoškolskými
 institucemi, jehož výsledkem je jeden doklad o dosaženém vzdělání společně
 vystavený a podepsaný všemi zúčastněnými institucemi a úředně uznávaný v
 zemích, kde se zúčastněné instituce nacházejí;
 16. „dvojím/vícenásobným
 diplomem“ studijní program nabízený alespoň dvěma (dvojí) nebo více
 (vícenásobný) vysokoškolskými institucemi, kdy student získá po absolvování od
 každé ze zúčastněných institucí samostatný doklad o dosaženém vzdělání;
 17. „činností mládeže“
 mimoškolní činnost (například výměnný pobyt mládeže, dobrovolnictví) vykonávaná
 mladým člověkem buď samostatně, nebo ve skupině, která se vyznačuje přístupem
 neformálního učení;
 18. „partnerstvím“ dohoda mezi
 skupinou institucí nebo organizací v různých členských státech, jejímž
 účelem je provádění společných evropských činností v oblasti vzdělávání,
 odborné přípravy a mládeže či vytvoření formální nebo neformální sítě
 v příslušné oblasti. V souvislosti se sportem se partnerstvím rozumí
 dohoda s jednou nebo více třetími stranami, jako jsou profesionální
 sportovní organizace nebo sponzoři v různých členských státech za účelem
 získání dalších zdrojů podpory pro dosažení požadovaných výsledků programu;
 19. „podnikem“ každý podnik
 zapojený do hospodářské činnosti ve veřejném nebo soukromém sektoru bez ohledu
 na velikost, právní status nebo hospodářské odvětví, ve kterém působí, včetně
 sociálního hospodářství;
 20. „dovednostmi“ schopnost
 uplatnit znalosti a použít know-how při plnění úkolů a řešení problémů;
 21. „schopností“ prokazatelná
 schopnost zodpovědně a samostatně používat znalosti, dovednosti a postoje při
 učení a ve společenském i profesním prostředí;
 22. „klíčovými schopnostmi“
 základní soubor znalostí, dovedností a postojů, které všichni potřebují k
 osobnímu naplnění a rozvoji, aktivnímu občanství, sociálnímu začlenění a
 zaměstnání;
 23. „výsledky“ jakékoliv údaje,
 znalosti a informace v jakékoliv formě nebo jakékoli povahy, chráněné či
 nikoli, které jsou vytvářené v rámci činnosti, i jakákoliv související
 práva, včetně práv duševního vlastnictví;
 24. „šířením výsledků“
 zveřejnění výsledků programu a jeho předchůdců jakýmkoliv vhodným způsobem,
 jehož cílem je zajistit, aby byly v širokém měřítku náležitě zkoumány, demonstrovány
 a prováděny;
 25. „otevřenou metodou
 koordinace“ mezivládní metoda, která poskytuje rámec pro spolupráci mezi
 členskými státy, jejichž vnitrostátní politiky tak mohou být směrovány
 k určitým společným cílům. V rozsahu působnosti tohoto programu se
 otevřená metoda koordinace použije na vzdělávání, odbornou přípravu a mládež;
 26. „nástroji transparentnosti
 EU“ nástroje, které zainteresovaným subjektům pomáhají chápat, oceňovat a
 případně uznávat výsledky učení a kvalifikace v celé Unii;
 27. „sousedními zeměmi“ země a
 území uvedená v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady XX/2012 ze
 dne X YY 2012[28],
 kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství: Alžírsko, Arménie, Ázerbájdžán,
 Bělorusko, Egypt, Gruzie, Izrael, Jordánsko, Libanon, Libye, Moldavsko, Maroko,
 okupovaná území Palestiny, Sýrie, Tunisko a Ukrajina. Kromě toho se
 u činností podporovaných v oblasti mládeže považuje za sousední zemi
 také Rusko;
 28. „dvojí kariérou“ kombinace
 trénování vrcholového sportu a všeobecného vzdělávání nebo práce.
 Článek 3
 Evropská
 přidaná hodnota
 1. Program podpoří pouze ty
 akce a činnosti, které představují potenciální evropskou přidanou hodnotu a
 přispějí k dosažení obecného cíle uvedeného v článku 4.
 2. Evropská přidaná hodnota
 akcí a činností programu bude zajištěna zejména:
 a) jejich nadnárodním charakterem,
 konkrétně nadnárodní mobilitou a spoluprací s cílem zajistit
 dlouhodobý systémový dopad;
 b) jejich doplňkovostí a synergií
 s dalšími vnitrostátními, mezinárodními a jinými programy a
 politikami Unie, poskytující úspory z rozsahu a kritické množství;
 c) jejich přispěním k účinnému
 využívání nástrojů Unie pro uznávání kvalifikací a transparentnost.
 Článek 4
 Obecný cíl
 programu
 1. Záměrem programu je
 přispět k cílům strategie Evropa 2020 a strategického rámce evropské
 spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy 2020 (ET 2020), včetně
 odpovídajících referenčních hodnot stanovených v těchto nástrojích,
 k obnovenému rámci pro evropskou spolupráci v oblasti mládeže
 (2010–2018), k udržitelnému rozvoji třetích zemí na poli vysokoškolského
 vzdělávání a k rozvoji evropského rozměru ve sportu.
 2. Zejména usiluje o přispění
 k dosažení těchto hlavních cílů strategie Evropa 2020:
 a) snížení podílu dětí, které předčasně
 ukončí školní docházku;
 b) zvýšení počtu osob ve věku 30–34 let
 s dokončeným vysokoškolským vzděláním.
 KAPITOLA II
 Vzdělávání, odborná příprava a mládež
 Článek 5
 Specifické
 cíle
 Program sleduje tyto specifické cíle
 v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže:
 (a)
 zlepšit úroveň klíčových schopností a
 dovedností, zejména pokud jde o jejich význam pro trh práce a společnost,
 a zapojení mladých lidí do demokratického života v Evropě, především
 prostřednictvím větších příležitostí mobility ve vzdělávání pro mladé lidi,
 studenty, pracovníky a pracovníky s mládeží a prostřednictvím posílené
 spolupráce mezi vzděláváním/mládeží a prostředím trhu práce;
 –
 související ukazatele:
 –
 % účastníků, kteří rozšířili své klíčové
 schopnosti a/nebo dovednosti významné pro jejich zaměstnatelnost;
 –
 % mladých účastníků, kteří prohlašují, že jsou
 lépe připraveni zapojit se do společenského a politického života
 (b)
 podporovat zlepšování kvality, špičkovou kvalitu
 inovací a internacionalizaci na úrovni vzdělávacích institucí i v práci
 s mládeží, zejména prostřednictvím lepší nadnárodní spolupráce mezi
 poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy / mládežnickými organizacemi a
 jinými zainteresovanými subjekty;
 –
 související ukazatel: % organizací, které se
 programu účastnily a vyvinuly/přijaly inovační metody
 (c)
 podpořit vznik evropského prostoru celoživotního
 učení, zahajovat reformy politik na vnitrostátní úrovni, prosazovat modernizaci
 systémů vzdělávání a odborné přípravy, včetně neformálního učení, a podporovat
 evropskou spolupráci v oblasti mládeže, zejména zvýšenou politickou spoluprací,
 lepším využíváním nástrojů uznávání a transparentnosti a šířením osvědčených
 postupů;
 –
 související ukazatel: počet členských států,
 které při vypracovávání své vnitrostátní politiky využívají výsledky otevřených
 metod koordinace
 (d)
 rozšířit mezinárodní rozměr vzdělávání, odborné
 přípravy a mládeže, zejména ve vysokoškolském vzdělávání, prostřednictvím
 zvýšení přitažlivosti vysokoškolských institucí v Unii a vnější činnosti
 Unie včetně jejích rozvojových cílů pomocí podpory mobility a spolupráce
 mezi vysokoškolskými institucemi EU a třetích zemí a cíleného budování kapacit
 v třetích zemích.
 –
 související ukazatel: počet vysokoškolských
 institucí v zemích mimo EU, které se účastní akcí mobility a spolupráce
 (e)
 zlepšit výuku a studium cizích jazyků a
 podporovat jazykovou rozmanitost;
 –
 související ukazatel: % účastníků, kteří
 rozšířili své jazykové schopnosti
 (f)
 podporovat excelenci ve výuce a výzkumu
 v oblasti evropské integrace prostřednictvím činností Jean Monnet po celém
 světě, jak je uvedeno v článku 10.
 –
 související ukazatel: počet studentů, kteří
 získali odborné vzdělání prostřednictvím činností Jean Monnet
 Článek 6
 Akce
 v rámci programu
 1. V oblasti vzdělávání,
 odborné přípravy a mládeže bude program sledovat své cíle prostřednictvím
 těchto tří typů akcí:
 (a)
 mobilita ve vzdělávání jednotlivců;
 (b)
 spolupráce na inovacích a osvědčených postupech;
 (c)
 podpora reformy politiky.
 2. Zvláštní činnosti Jean
 Monnet jsou popsány v článku 10.
 Článek 7
 Mobilita ve
 vzdělávání jednotlivců
 1. Opatření mobilita ve
 vzdělávání jednotlivců podpoří:
 (a) nadnárodní mobilitu vysokoškolských
 studentů a studentů odborné přípravy i mladých lidí zapojených do
 neformálních činností mezi zúčastněnými zeměmi, jak je uvedeno v článku
 18. Tato mobilita může mít podobu studia v partnerské instituci, stáží
 v zahraničí nebo účasti na mládežnických aktivitách, zejména
 dobrovolnictví. Mobilita v rámci magisterského programu bude podporována
 prostřednictvím nástroje pro záruky za studentské půjčky uvedeného v čl.
 14 odst. 3.
 (b) nadnárodní mobilitu pracovníků
 v rámci zúčastněných zemí uvedených v článku 18. Tato mobilita může
 mít podobu výuky nebo účasti na činnostech profesního rozvoje v zahraničí.
 2. Tato akce bude také
 podporovat nadnárodní mobilitu studentů, mladých lidí a pracovníků do a
 z třetích zemí v souvislosti s vysokoškolským vzděláváním včetně
 mobility organizované na základě společných, dvojích nebo vícenásobných diplomů
 vysoké kvality či společných výzev a neformálního učení.
 Článek 8
 Spolupráce
 na inovacích a osvědčených postupech
 1. Opatření spolupráce na
 inovacích a osvědčených postupech podpoří:
 (d)
 nadnárodní strategická partnerství mezi
 organizacemi podílejícími se na vzdělávání, odborné přípravě nebo mládežnických
 aktivitách či jinými příslušnými odvětvími, která vyvíjejí a uskutečňují společné
 iniciativy a podporují výměnu zkušeností a know-how;
 (e)
 nadnárodní partnerství mezi podniky a
 vzdělávacími institucemi ve formě:
 –
 znalostních aliancí mezi vysokoškolskými
 institucemi a podniky, které podporují kreativitu, inovace a podnikání tím, že
 nabízejí příslušné příležitosti k učení, včetně rozvoje nových školních
 osnov;
 –
 aliance odvětvových dovedností mezi
 poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy a podniky podporující
 zaměstnavatelnost, vytvářející nové osnovy specifické pro jednotlivá odvětví,
 vyvíjející inovativní způsoby odborné výuky a přípravy a uvádějící do praxe
 nástroje pro uznávání kvalifikací v celé Unii.
 (f)
 podpůrné informační platformy, včetně
 elektronického partnerství, které zahrnují vzdělávací odvětví a mládež,
 umožňují vzájemné učení, virtuální mobilitu a výměnu osvědčených postupů a
 otvírají přístup účastníkům ze sousedních zemí.
 2. Toto opatření také podpoří
 rozvoj, budování kapacit, regionální integraci, výměnu znalostí a modernizační
 procesy prostřednictvím partnerství mezi vysokoškolskými institucemi
 z Unie a třetích zemí i v odvětví mládeže, zejména pokud jde
 o vzájemné učení a společné vzdělávací projekty, a bude prosazovat
 regionální spolupráci, především v sousedních zemích.
 Článek 9
 Podpora
 reformy politiky
 1. Opatření podpory reformy
 politiky zahrnuje činnosti zahájené na úrovni Unie, které se týkají:
 (g)
 činností spojených s naplňováním politické
 agendy Unie v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže (otevřené
 metody koordinace) a boloňského a kodaňského procesu a strukturovaného
 dialogu s mladými lidmi.
 (h)
 zavádění nástrojů transparentnosti Unie v
 zúčastněných zemích, zejména Europassu, evropského rámce kvalifikací,
 evropského systému přenosu a akumulace kreditů, evropského systému kreditů
 pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) a podpory celounijních sítí;
 (i)
 politického dialogu s příslušnými
 evropskými zainteresovanými subjekty v oblasti vzdělávání, odborné
 přípravy a mládeže;
 (j)
 Evropského fóra mládeže, národních informačních
 středisek pro akademické uznávání (NARIC), sítí Eurydice, Euroguidance a
 Eurodesk i národních podpůrných středisek pro akci e-Twinning, národních
 středisek Europass a vnitrostátních úřadů v sousedních a
 přistupujících zemích, kandidátských zemích a potenciálních kandidátských
 zemích, které se plně neúčastní programu.
 2. Toto opatření rovněž
 podpoří politický dialog s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
 Článek 10
 Činnosti
 Jean Monnet
 Cílem činností Jean
 Monnet je:
 (k)
 prosazovat výuku a výzkum evropské integrace po
 celém světě mezi specializovanými akademiky, studenty a občany, zejména
 vytvářením kateder Jean Monnet, jinými akademickými činnostmi a poskytováním
 podpory na jiné činnosti v oblasti budování znalostí ve vysokoškolských
 institucích;
 (l)
 podporovat činnosti akademických institucí nebo
 sdružení, která působí v oblasti studia evropské integrace, a prosazovat
 známku Jean Monnet udělovanou za excelenci;
 (m)
 podporovat tyto evropské akademické instituce,
 které sledují jakýkoliv cíl v evropském zájmu:
 (i) Evropský univerzitní institut ve
 Florencii,
 (ii) Evropskou univerzitu (v Brugách a
 Natolinu);
 (n)
 podporovat politickou debatu a výměny mezi
 akademickým světem a tvůrci politik v souvislosti s politickými
 prioritami Unie.
 KAPITOLA III
 Sport
 Článek 11
 Specifické
 cíle
 V souladu
 s obecným cílem sleduje program tyto specifické cíle v oblasti
 sportu:
 (o)
 vypořádat se s nadnárodními hrozbami
 v oblasti sportu, jako je doping, manipulace s výsledky zápasů,
 násilí, rasismus a nesnášenlivost;
 –
 související ukazatel: % účastníků, kteří
 používají výsledky přeshraničních projektů pro boj proti hrozbám ve sportu;
 (p)
 podporovat řádnou správu a řízení ve sportu a
 dvojí kariéru sportovců;
 –
 související ukazatel: % účastníků, kteří
 používají výsledky přeshraničních projektů pro zlepšení řádné správy a řízení a
 dvojích kariér;
 (q)
 podporovat sociální začlenění, rovné
 příležitosti a zdraví upevňující tělesné aktivity větším zapojením do sportu;
 –
 související ukazatel: % účastníků, kteří
 používají výsledky přeshraničních projektů pro zvýšení podílů sociálního
 začlenění, rovných příležitostí a účasti.
 Článek 12
 Činnosti
 1. Cíle spolupráce ve sportu
 budou naplňovány prostřednictvím těchto nadnárodních činností:
 (r)
 podpora nadnárodních projektů spolupráce;
 (s)
 podpora nekomerčních evropských sportovních
 událostí, které zahrnují několik evropských zemí;
 (t)
 podpora posilování základních podkladů pro
 tvorbu politiky;
 (u)
 podpora budování kapacit sportovních
 organizací;
 (v)
 dialog s příslušnými evropskými
 zúčastněnými subjekty.
 2. Podporované sportovní
 činnosti v příslušných případech získají doplňkové financování prostřednictvím
 partnerství s třetími stranami, jako jsou soukromé podniky.
 KAPITOLA IV
 Finanční ustanovení
 Článek 13
 Rozpočet
 1. Finanční krytí pro
 provádění tohoto programu od 1. ledna 2014 se stanoví na
 17 299 000 000 EUR.
 Na akce programu budou přiděleny následující
 částky
 a) 16 741 738 000 EUR na
 akce v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, jak je uvedeno
 v čl. 6 odst. 1;
 b) 318 435 000 EUR na činnosti
 Jean Monnet, jak je uvedeno v článku 10;
 c) 238 827 000 EUR na akce
 v oblasti sportu, jak je uvedeno v kapitole III.
 2. Kromě finančního krytí uvedeného v odstavci 1 a za
 účelem podpory mezinárodního rozměru vysokoškolského vzdělávání bude přidělena
 orientační částka 1 812 100 000 EUR[29] z různých vnějších
 nástrojů (finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj
 sousedství, nástroj předvstupní pomoci, nástroj partnerství a Evropský
 rozvojový fond) na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do nebo
 z jiných zemí, než jsou země uvedené v čl. 18 odst. 1, a na
 spolupráci a politický dialog s orgány/institucemi/organizacemi
 z těchto zemí v souladu s prioritami vnější činnosti EU,
 případně včetně rozvojových cílů. Na použití uvedených fondů se uplatní
 ustanovení tohoto nařízení.
 Financování se zpřístupní prostřednictvím dvou víceletých přídělů pouze
 na pokrytí prvních 4 let, respektive zbývajících 3 let. Toto financování se
 zohlední ve víceletému orientačnímu programování těchto nástrojů v souladu se
 zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. Tyto příděly mohou být v
 případě závažných nepředvídaných okoností nebo důležitých politických změn
 mohou být upraveny v souladu s vnějšími prioritami EU. Spolupráce s
 nezúčastněnými zeměmi může být v případě potřeby založena na dodatečných
 rozpočtových prostředcích přidělených partnerskými zeměmi v souladu s postupy
 dohodnutými s těmito zeměmi.
 3. V souladu
 s předpokládanou přidanou hodnotou tří typů akcí uvedených v čl. 6
 odst. 1 a se zásadami kritického množství, koncentrace, účinnosti a
 výkonnosti bude částka uvedená v čl. 13 odst. 1 písm. a) orientačně
 rozdělena takto:
 –
 [65 %] této částky se přiděluje na mobilitu
 ve vzdělávání jednotlivců,
 –
 [26 %] této částky se přiděluje na spolupráci na
 inovacích a osvědčených postupech,
 –
 [4 %] této částky se přidělují na podporu
 reformy politiky,
 –
 [3 %] této částky pokryjí granty národním
 agenturám na provozní náklady,
 –
 [2 %] této částky pokryjí administrativní
 výdaje.
 4. Z finančních
 prostředků určených pro program lze rovněž hradit výdaje související
 s činnostmi v rámci přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení,
 které jsou potřebné pro řízení programu a dosažení jeho cílů, zejména výdaje na
 studie, schůze, informační a komunikační činnosti, včetně korporátní komunikace
 v souvislosti s politickými prioritami Evropské unie za předpokladu,
 že se týkají obecných cílů tohoto nařízení, výdaje spojené s informačními
 technologiemi zaměřenými na zpracovávání a výměnu informací, jakož i veškeré
 jiné výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou
 na základě řízení programu.
 5. Z finančních prostředků
 lze rovněž hradit výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytnou pro
 zajištění přechodu mezi programem a opatřeními podle rozhodnutí
 č. 1720/2006/ES, kterým se zavádí program celoživotního učení, rozhodnutí
 č. 1719/2006/ES, kterým se zavádí program Mládež v akci, a rozhodnutí
 č. 1298/2008/ES, kterým se zavádí program Erasmus Mundus. V případě
 potřeby by mohly být k pokrytí obdobných výdajů zahrnuty prostředky do
 rozpočtu na období po roce 2020, aby bylo možné řídit opatření, jež nebyla
 dokončena do 31. prosince 2020.
 6. Finanční prostředky na
 mobilitu ve vzdělávání jednotlivců, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 1 písm.
 a), které má spravovat národní agentura, jsou přidělovány na základě počtu
 obyvatel a životních nákladů v dotyčném členském státě, vzdálenosti mezi
 hlavními městy členských států a výkonnosti. Parametr výkonnosti tvoří
 25 % celkových finančních prostředků podle kritérií uvedených
 v odstavcích 7 a 8.
 7. Přidělování finančních
 prostředků na základě výkonnosti se uplatňuje s cílem podpořit účinné a
 efektivní využívání zdrojů. Kritéria použitá k měření výkonnosti budou
 vycházet z nejnovějších dostupných údajů. Jedná se o tato kritéria:
 (w)
 úroveň ročních uskutečněných výstupů, které
 souvisejí s dohodnutými výstupy a výsledky;
 (x)
 úroveň ročních uskutečněných plateb.
 Tato kritéria mohou být během programu
 přezkoumávána v souladu s postupem, jenž se vztahuje na akty
 v přenesené pravomoci, jak je uvedeno v článku 28.
 8. Finanční prostředky na rok
 2014 se přidělují na základě nejnovějších dostupných údajů o výstupech a
 čerpání rozpočtu v rámci předchozího programu celoživotního učení a
 programů Mládež v akci a Erasmus Mundus prováděných do 1. ledna 2014.
 9. Program může poskytovat
 podporu zvláštními inovačními způsoby financování, zejména způsoby stanovenými
 v čl. 14 odst. 3.
 Článek 14
 Zvláštní
 způsoby financování
 1. Komise provádí finanční
 podporu Unie v souladu s nařízením XX/2012 [finanční nařízení].
 2. Komise může zveřejnit
 společné výzvy s třetími zeměmi nebo jejich organizacemi a agenturami
 ke společnému financování projektů. Projekty lze hodnotit a vybírat
 prostřednictvím společných hodnotících a výběrových postupů, které budou
 dohodnuty zúčastněnými financujícími agenturami v souladu se zásadami
 stanovenými v hlavě VI nařízení XX/2012[30]
 [finanční nařízení].
 3. Komise poskytne
 financování na záruky za půjčky studentům, kteří mají bydliště
 v zúčastněné zemi, jak definuje čl. 18 odst. 1, a studují celé magisterské
 studium v jiné zúčastněné zemi, přičemž uvedené půjčky budou poskytnuty
 prostřednictvím správce s pověřením realizovat je na základě fiduciárních
 dohod, jež stanoví podrobná pravidla a požadavky, které upravují provádění
 finančního nástroje i příslušné povinnosti stran. Finanční nástroj musí být
 v souladu s ustanoveními, která se vztahují na finanční nástroje a
 jsou součástí finančního nařízení a aktů v přenesené pravomoci
 nahrazujících prováděcí pravidla. V souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení
 (ES, Euroatom) č. 1605/2002 by příjmy a vrácené prostředky získané ze záruk
 měly být účelově vázány na finanční nástroj. Tento finanční nástroj, včetně
 potřeb trhu a tržního uplatnění, bude předmětem monitorování a hodnocení podle
 čl. 15 odst. 2.
 4. Má se za to, že veřejné
 subjekty, jakož i školy, vysokoškolské instituce a organizace v oblasti
 vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, které během posledních dvou let
 získaly více než 50 % svého ročního příjmu z veřejných zdrojů, mají
 potřebnou finanční, odbornou a správní způsobilost k provádění činností
 v rámci programu. Nemusí předkládat další dokumentaci k doložení
 uvedené způsobilosti.
 5. Granty na mobilitu ve
 vzdělávání poskytnuté jednotlivcům jsou osvobozeny od veškerých daní a
 sociálních příspěvků. Totéž osvobození se vztahuje na zprostředkovatelské
 subjekty, které tuto finanční podporu poskytují dotčeným jednotlivcům.
 6. Částka uvedená v čl.
 127 odst. 1 finančního nařízení se nevztahuje na finanční podporu mobility ve
 vzdělávání poskytovanou jednotlivcům.
 KAPITOLA V
 Výsledky výkonnosti a šíření
 Článek 15
 Monitorování a
 hodnocení výkonnosti a výsledků
 1. Komise ve spolupráci
 s členskými státy pravidelně monitoruje výkonnost a výsledky programu
 v porovnání s jeho cíli, zejména pokud jde o:
 (a)
 evropskou přidanou hodnotu uvedenou v článku
 3;
 (b)
 rozdělení finančních prostředků v souvislosti
 s hlavními vzdělávacími odvětvími s cílem zajistit do konce programu
 přidělení financování, které zaručí významný systémový dopad.
 2. Kromě průběžného monitorování
 Komise nejpozději do konce roku 2017 zavede hodnotící zprávu za účelem
 posouzení účinnosti v dosahování cílů, efektivity programu a jeho evropské
 přidané hodnoty s ohledem na rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení
 programu. Hodnocení se navíc zaměří na prostor ke zjednodušení, na vnitřní a
 vnější soudržnost, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek
 opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního
 a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Hodnocení zohlední také
 výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu předcházejících opatření (celoživotní
 učení, Mládež v akci, Erasmus Mundus a další mezinárodní programy
 vysokoškolského vzdělávání).
 3. Aniž jsou dotčeny požadavky
 stanovené v kapitole VII a povinnosti národních agentur uvedené
 v článku 22, členské státy Komisi předloží do 31. března 2017 zprávy o
 provádění programu a do 30. června 2019 zprávy o jeho dopadu.
 Článek 16
 Komunikace a
 šíření
 1. Komise ve spolupráci
 s členskými státy zajistí šíření informací, publicitu a návaznost
 v souvislosti s akcemi podporovanými v rámci programu i šíření
 výsledků předchozí generace programů celoživotní učení, Erasmus Mundus a Mládež
 v akci.
 2. Příjemci projektů
 podporovaných prostřednictvím opatření a činností uvedených v článcích 6,
 10 a 12 by měli zajistit řádnou komunikaci a šíření dosažených výsledků a
 dopadů.
 3. Národní agentury uvedené
 v článku 22 vypracují konzistentní politiku, která se týká účinného šíření
 a využívání výsledků činností podporovaných v rámci akcí, jež pod záštitou
 programu řídí, a pomáhají Komisi s obecným úkolem šíření informací
 o programu a jeho výsledcích.
 4. Veřejné i soukromé subjekty
 v hlavních odvětvích vzdělávání, na která se program vztahuje, využívají
 značku „Erasmus“ pro účely komunikace a šíření informací týkajících se
 programu; značka bude spojována s těmito hlavními odvětvími vzdělávání:
 –
 „Erasmus vysokoškolské vzdělávání“, které se týká
 všech typů vysokoškolského vzdělávání v Evropě i ve světě,
 –
 „Erasmus odborná příprava“, které se týká odborného
 vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých,
 –
 „Erasmus školy“, které se týká školního vzdělávání,
 –
 „Erasmus účast mládeže“, které se týká neformálního
 učení mládeže.
 5. Komunikační činnosti také
 přispívají ke korporátní komunikaci v souvislosti s politickými
 prioritami Unie za předpokladu, že se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
 KAPITOLA VI
 Přístup k programu
 Článek 17
 Přístup
 1. Programu se může účastnit
 jakýkoli veřejný či soukromý subjekt, který působí v oblasti vzdělávání,
 odborné přípravy, mládeže a místního sportu.
 2. Komise a členské státy
 vynaloží při provádění programu zvláštní úsilí na usnadnění účasti osob s potížemi
 ze vzdělávacích, sociálních, fyzických, psychologických, zeměpisných,
 ekonomických a kulturních důvodů a z důvodu pohlaví.
 Článek 18
 Účast zemí
 1. Programu se mohou účastnit
 tyto země (dále jen „zúčastněné země“):
 (y)
 členské státy;
 (z)
 přistupující země, kandidátské země a
 potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie,
 v souladu se všeobecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast
 těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových
 dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách;
 (aa) země
 ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s ustanoveními
 uvedené dohody;
 (bb)
 Švýcarská konfederace za předpokladu, že se
 s touto zemí uzavře dvoustranná dohoda upravující její účast.
 2. Na zúčastněné země uvedené
 v odstavci 1 se vztahují všechny povinnosti a všechny úkoly stanovené
 tímto nařízením ve vztahu k členským státům.
 3. Program podpoří spolupráci
 s partnery ze třetích zemí, zejména partnery ze sousedních zemí,
 v akcích a činnostech uvedených v článcích 6 a 10.
 KAPITOLA VII
 Systém řízení a auditu
 Článek 19
 Vzájemné
 doplňování
 Komise ve
 spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost s:
 (cc)
 příslušnými politikami Unie, zejména
 v oblasti kultury, sdělovacích prostředků, zaměstnanosti, zdraví, výzkumu,
 inovací, podniků, spravedlnosti, spotřebitelů, rozvoje a politiky soudržnosti;
 (dd)
 ostatními příslušnými zdroji financování Unie
 v oblasti politik vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, zejména
 s Evropským sociálním fondem a dalšími finančními nástroji, které se
 týkají zaměstnanosti a sociálního začleňování, Evropským fondem pro regionální
 rozvoj, programy pro výzkum a inovace, s finančními nástroji, které se
 týkají spravedlnosti, občanství a zdraví, s programy vnější
 spolupráce a s předvstupními nástroji.
 Článek 20
 Prováděcí
 subjekty
 Program provádějí tyto subjekty:
 (g)
 Komise na úrovni Unie;
 (h)
 národní agentury na vnitrostátní úrovni pro
 provádění ve zúčastněných zemích, jak je uvedeno v čl. 18 odst. 1.
 Článek 21
 Vnitrostátní
 orgán
 1. Do jednoho měsíce od
 vstupu tohoto nařízení v platnost členské státy prostřednictvím formálního
 oznámení předaného jejich stálým zastoupením oznámí Komisi osoby, které jsou ze
 zákona oprávněny jednat jejich jménem jako „vnitrostátní orgán“ pro účely
 tohoto nařízení. V případě nahrazení vnitrostátního orgánu v průběhu
 trvání programu to členský stát Komisi okamžitě oznámí stejným způsobem.
 2. Členský stát přijme
 veškerá vhodná opatření k odstranění právních a správních překážek řádného
 fungování programu, včetně správy víz.
 3. Do tří měsíců od vstupu
 tohoto nařízení v platnost vnitrostátní orgán určí jeden koordinační
 subjekt, dále jen „národní agentura“. Vnitrostátní orgán Komisi předloží
 příslušné posouzení shody ex ante dokládající, že národní agentura
 splňuje ustanovení čl. 55 odst. 1 písm. b) bodu vi) a čl. 57 odst. 1, 2 a 3
 nařízení č. XX/2012 a článku X nařízení v přenesené pravomoci č.
 XX/2012 jakož i požadavky Unie, které se týkají norem vnitřní kontroly národních
 agentur a pravidel pro jejich řízení finančních prostředků programu
 určených na grantovou podporu.
 4. Vnitrostátní orgán pověří
 nezávislý auditorský subjekt, jak je uvedeno v článku 24.
 5. Vnitrostátní orgán
 monitoruje program na vnitrostátní úrovní a dohlíží na jeho řízení. Informuje
 Komisi Komisiu a konzultuje s ní v dostatečném předstihu před tím, než přijme
 rozhodnutí, které může mít dopad na řízení programu, zejména pokud jde o
 národní agenturu.
 6. Při posouzení shody ex
 ante bude vnitrostátní orgán vycházet z vlastních kontrol a auditů a/nebo
 kontrol a auditů provedených nezávislým auditorským subjektem uvedeným v článku
 24.
 7. V případě, že národní
 agentura určená pro tento program je shodná s národní agenturou určenou
 pro předchozí program celoživotního učení nebo program Mládež v akci, může
 být rozsah kontrol a auditů v rámci posouzení shody ex ante omezen
 na požadavky, které jsou nové a specifické pro tento program.
 8. V případě, že Komise
 na základě svého hodnocení posouzení shody ex ante zamítne určení národní
 agentury, vnitrostátní orgán zajistí přijetí nezbytných nápravných opatření,
 aby subjekt určený jako národní agentura splňoval minimální požadavky stanovené
 Komisí, nebo jako národní agenturu určí jiný orgán.
 9. Vnitrostátní orgán
 poskytne adekvátní spolufinancování na operace národní agentury, aby se
 zajistilo, že program je řízen podle platných pravidel Unie.
 10. Na základě ročního
 prohlášení řídícího subjektu národní agentury o věrohodnosti, stanoviska
 nezávislého auditu na ně a analýzy dodržování předpisů a výkonnosti národní agentury
 provedené Komisí vnitrostátní orgán do 30. října každého roku informuje
 Komisi o činnostech v oblasti sledování programu a dozoru nad ním.
 11. Vnitrostátní orgán převezme
 zodpovědnost za řádné řízení finančních prostředků Unie převedených Komisí národní
 agentuře za účelem grantové podpory, která má být v rámci programu
 poskytnuta.
 12. V případě jakékoliv
 nesrovnalosti, nedbalosti nebo podvodu, který lze přičíst národní agentuře,
 jakož i v případě závažných nedostatků nebo nízké výkonnosti národní
 agentury, kdy uvedená skutečnost vede ke vzniku nároku Komise vůči národní
 agentuře, zodpovídá vnitrostátní orgán Komisi za prostředky, jež nejsou získány
 zpět.
 13. V případech uvedených v
 odstavci 11 může vnitrostátní orgán národní agenturu zrušit buď ze své vlastní iniciativy,
 nebo na žádost Komise. V případě, že vnitrostátní orgán chce národní
 agenturu zrušit z jiných oprávněných důvodů, oznámí toto zrušení Komisi
 alespoň šest měsíců před předpokládaným datem ukončení pověření národní
 agentury. V tomto případě se vnitrostátní orgán a Komise formálně dohodnou
 na zvláštních načasovaných opatřeních pro přechod.
 14. V případě zrušení provede
 vnitrostátní orgán potřebné kontroly v souvislosti s finančními
 prostředky Unie svěřenými zrušené národní agentuře a zajistí hladký převod
 těchto finančních prostředků i všech dokumentů a řídicích nástrojů potřebných
 k řízení programu na novou národní agenturu. Vnitrostátní orgán poskytne
 zrušené národní agentuře finanční podporu potřebnou k pokračování v plnění
 svých smluvních povinností k příjemcům programu a Komisi až do jejich převodu
 na novou národní agenturu.
 Článek 22
 Národní
 agentura
 1. Národní
 agentura:
 (a)
 má právní subjektivitu nebo je součástí
 subjektu, který právní subjektivitu má, a řídí se právem dotyčného členského
 státu. Za národní agenturu nelze určit ministerstvo;
 (b)
 má adekvátní řídicí schopnosti, zaměstnance a
 infrastrukturu k uspokojivému plnění svých úkolů a zajistí účinné a
 efektivní řízení programu a řádné finanční řízení finančních prostředků Unie;
 (c)
 má provozní a právní prostředky
 k uplatňování správních a smluvních pravidel a pravidel finančního řízení
 stanovených na úrovni Unie;
 (d)
 nabízí odpovídající finanční záruky, vydané
 pokud možno orgánem veřejné moci, které odpovídají míře prostředků Unie, jež
 bude spravovat;
 (e)
 je určena na dobu trvání programu.
 2. Národní agentura odpovídá
 za určité akce programu řízené na vnitrostátní úrovni v souladu s čl.
 55 odst. 1 písm. b) bodem vi) nařízení č. XXX/2012 [budoucí finanční nařízení]
 a s článkem X nařízení v přenesené pravomoci č. XXX/2012 [budoucí
 prováděcí pravidla]. Těmito akcemi jsou:
 (f)
 všechny akce programu v rámci klíčové akce
 Mobilita ve vzdělávání jednotlivců, s výjimkou mobility pořádané na
 základě společných nebo dvojích diplomů a systému záruk Unie za půjčky;
 (g)
 akce programu Strategická partnerství
 v rámci klíčové akce Spolupráce na inovacích a osvědčených postupech;
 (h)
 řízení místních aktivit v rámci klíčové
 akce Podpora reformy politiky.
 3. Národní agentura je
 pověřena řízením všech fází životního cyklu projektů v rámci akcí programu
 uvedených v odstavci 2, s případnou výjimkou rozhodnutí o výběru
 a udělení u strategických partnerství uvedených v tomtéž odstavci.
 4. Národní
 agentura poskytne grantovou podporu příjemcům prostřednictvím grantové dohody
 nebo rozhodnutí o grantu, jak pro dotčenou akci v rámci programu
 specifikuje Komise.
 5. Národní agentura podává
 Komisi a svému vnitrostátnímu orgánu každoročně zprávy v souladu s ustanoveními
 čl. 57 odst. 5 finančního nařízení č. XX/2012. Národní agentura odpovídá za
 provádění připomínek Komise na základě jí provedené analýzy prohlášení řídícího
 subjektu národní agentury o věrohodnosti, jakož i stanoviska nezávislého auditu
 na ně.
 6. Národní agentura nesmí na
 žádnou třetí stranu přenést žádný úkol v rámci programu ani plnění
 rozpočtu, kterým byla pověřena, bez předchozího písemného povolení od
 vnitrostátního orgánu a Komise. Národní agentura zůstává plně odpovědna za
 úkoly, kterými pověřila třetí stranu.
 7. V případě nahrazení národní
 agentury zůstává zrušená národní agentura právně odpovědná za provádění svých
 smluvních povinností k příjemcům programu a Komisi až do jejich
 převodu na novou národní agenturu.
 8. Národní agentura je
 pověřena řízením a ukončováním finančních dohod, které se týkají předchozího
 programu celoživotního učení a programu Mládež v akci (2007–2013) a které
 ještě nejsou ukončené při zahájení tohoto programu.
 Článek 23
 Evropská
 komise
 1. Do
 dvou měsíců od obdržení posouzení shody ex ante podle čl. 21 odst. 3 od
 vnitrostátního orgánu Komise určení národní agentury přijme, podmíněně přijme,
 nebo zamítne. Komise uzavře s národní agenturou smluvní vztah až po
 přijetí posouzení shody ex ante. V případě podmíněného přijetí může
 Komise uplatnit na svůj smluvní vztah s národní agenturou přiměřená
 preventivní opatření.
 2. Komise
 formalizuje právní odpovědnost v souvislosti s finančními dohodami,
 které se týkají předchozího programu celoživotního učení a programu Mládež
 v akci (2007–2013) a které na začátku programu ještě nejsou ukončené, po
 přijetí posouzení shody ex ante národní agentury určené pro program.
 3. Dokument,
 který upravuje smluvní vztah mezi Komisí a národní agenturou:
 (a)
 stanoví normy vnitřní kontroly pro národní
 agentury a pravidla pro řízení finančních prostředků Unie národními agenturami
 na grantovou podporu;
 (b)
 obsahuje pracovní program národní agentury,
 který zahrnuje řídicí úkoly národní agentury, na něž je poskytnuta podpora EU;
 (c)
 stanoví požadavky na národní agenturu na
 podávání zpráv.
 4. Komise
 národní agentuře každoročně v rámci programu poskytne tyto finanční
 prostředky:
 (i)
 finanční prostředky na grantovou podporu
 v členském státě pro opatření v rámci programu, jejichž řízením je
 národní agentura pověřena;
 (j)
 finanční příspěvek na podporu úkolů národní
 agentury v oblasti řízení programu. Ten bude poskytnut v podobě
 paušálního příspěvku na provozní náklady národní agentury. Bude stanoven na
 základě částky finančních prostředků Unie na grantovou podporu svěřených
 národní agentuře.
 5. Komise
 stanoví požadavky pro pracovní program národní agentury. Komise poskytne
 národní agentuře finanční prostředky v rámci programu až poté, co formálně
 schválí příslušný pracovní program této agentury.
 6. Na
 základě požadavků pro národní agentury týkajících se shody uvedených
 v čl. 21 odst. 3 Komise přezkoumá vnitrostátní systém řízení a
 kontrol, zejména posuzováním posouzení shody ex ante vnitrostátního
 orgánu, ročního prohlášení řídícího subjektu národní agentury o věrohodnosti a
 stanoviska nezávislého auditorského subjektu na ně, s přihlédnutím
 k roční zprávě vnitrostátního orgánu o jeho činnostech v oblasti
 sledování programu a dozoru nad ním.
 7. Poté,
 co Komise posoudí roční prohlášení řídícího subjektu národní agentury
 o věrohodnosti a stanovisko nezávislého auditorského subjektu na ně, zašle
 své stanovisko a připomínky národní agentuře a vnitrostátnímu orgánu.
 8. V případě,
 že Komise nemůže každoroční prohlášení řídícího subjektu národní agentury o
 věrohodnosti a stanovisko nezávislého auditorského subjektu na ně přijmout,
 nebo v případě neuspokojivého provádění připomínek Komise ze strany
 národní agentury, může Komise přijmout předběžná či nápravná opatření nezbytná
 k ochraně finančních zájmů Unie v souladu s čl. 57 odst. 4
 finančního nařízení č. XX/2012.
 9. Komise
 bude pořádat pravidelné schůzky se sítí národních agentur, aby zajistila
 soudržné provádění programu ve všech zúčastněných zemích.
 10. Komise
 může požadovat, aby vnitrostátní orgány určily instituce nebo organizace či
 druhy takových institucí a organizací, jež by mohly být považovány za způsobilé
 pro účast na zvláštních akcích programu na jejich území.
 Článek 24
 Auditorský
 subjekt
 1. Nezávislý
 auditorský subjekt vydá stanovisko k ročnímu prohlášení řídícího subjektu
 národní agentury o věrohodnosti uvedenému v čl. 57 odst. 5 písm. d) a e)
 finančního nařízení č. XX/2012.
 2. Nezávislý auditorský
 subjekt:
 (k)
 musí mít nezbytnou odbornou způsobilost
 k provádění auditů ve veřejném sektoru;
 (l)
 zajistí, aby byly při auditní činnosti
 zohledněny mezinárodně uznávané auditorské standardy;
 (m)
 není v pozici představující střet zájmů
 s ohledem na právní subjekt, jehož je národní agentura součástí. Zejména
 je funkčně nezávislý s ohledem na právní subjekt, jehož je národní
 agentura součástí, a neprovádí žádné jiné kontroly nebo audity tohoto právního
 subjektu ani pro něj.
 3. Nezávislý auditorský
 subjekt poskytne Komisi a jejím zástupcům jakož i Účetnímu dvoru plný přístup
 ke všem dokumentům a zprávám, na základě nichž vydal své auditní stanovisko
 k ročnímu prohlášení řídícího subjektu národní agentury
 o věrohodnosti.
 KAPITOLA VIII
 Kontrolní systém
 Článek 25
 Zásady
 kontrolního systému
 1. Komise přijme vhodná opatření
 k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto
 nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného
 protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti,
 zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými,
 přiměřenými a odrazujícími sankcemi .
 2. Komise odpovídá za kontrolní
 šetření týkající se činností programu řízených národními agenturami. Stanoví
 minimální požadavky na kontroly prováděné národní agenturou a nezávislým
 auditorským subjektem.
 3. Národní agentura je
 zodpovědná za primární kontroly příjemců grantů na akce programu, jak je
 uvedeno v čl. 22 odst. 2. Tyto kontroly poskytnou přiměřené ujištění, že
 udělené granty jsou využívány tak, jak bylo zamýšleno, a v souladu
 s platnými pravidly Unie.
 4. Pokud jde o finanční
 prostředky v rámci programu převedené národním agenturám, Komise zajistí
 řádnou koordinaci svých kontrol s vnitrostátními orgány a národními
 agenturami na základě zásady jednotného auditu a analýzy rizik. Toto ustanovení
 neplatí pro vyšetřování prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům
 (OLAF).
 Článek 26
 Ochrana
 finančních zájmů Evropské unie
 1. Komise nebo její zástupci a
 Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na
 místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů
 a subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
 Mohou rovněž provádět audity a kontroly národních agentur.
 2. Evropský úřad pro boj proti
 podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských
 subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy
 stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v
 souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o
 financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání
 ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
 3. Aniž jsou dotčeny první a
 druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními
 organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z
 provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových
 auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
 KAPITOLA IX
 Přenesení pravomoci a prováděcí ustanovení
 Článek 27
 Přenesení
 pravomocí na Komisi
 Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené
 pravomoci v souladu s článkem 28 týkající se změny čl. 13 odst. 7,
 který se vztahuje na kritéria výkonnosti, a čl. 22 odst. 2, který obsahuje
 ustanovení o činnostech řízených národními agenturami.
 Článek 28
 Výkon
 přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty
 v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným
 v tomto článku.
 2. Přenesená pravomoc uvedená
 v článku 27 se Komisi svěřuje na dobu sedmi let od data vstupu tohoto
 nařízení v platnost a na dobu trvání programu.
 3. Evropský parlament nebo Rada
 mohou přenesenou pravomoc uvedenou v článku 27 kdykoli zrušit. Rozhodnutím
 o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí
 nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské
 unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nemá vliv na
 platnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti.
 4. Přijetí aktu v přenesené
 pravomoci Komise bezodkladně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5. Akt v přenesené
 pravomoci přijatý podle článku 27 vstoupí v platnost pouze tehdy,
 pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od
 oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud Evropský
 parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi uvědomí, že námitky
 nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta
 prodlouží o dva měsíce.
 Článek 29
 Provádění
 programu
 Za účelem provádění programu Komise přijme
 roční pracovní programyve formě prováděcích aktů v souladu s postupem
 přezkumu uvedeným v čl. 28 odst. 2. Stanoví sledované cíle, očekávané
 výsledky, způsob provádění a jejich celkovou výši. Zároveň obsahují popis akcí,
 které budou financovány, částku přidělenou každé akci i rozdělení finančních
 prostředků mezi členské státy na akce řízené prostřednictvím národních agentur
 a orientační harmonogram provádění. V případě grantů obsahují také
 priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování.
 Článek 30
 Postup
 projednávání ve výboru
 1. Komisi je nápomocen výbor.
 Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2. Odkazuje-li se na tento
 odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 KAPITOLA X
 Závěrečná ustanovení
 Článek 31
 Zrušení –
 přechodná ustanovení
 1. Rozhodnutí č. 1720/2006/ES,
 kterým se zavádí program celoživotního učení, rozhodnutí č. 1719/2006/ES,
 kterým se zavádí program Mládež v akci, a rozhodnutí č. 1298/2008/ES,
 kterým se zavádí program Erasmus Mundus, se zrušují ode dne 1. ledna 2014.
 2. Akce zahájené do 31. prosince
 2013 (včetně) na základě rozhodnutí č. 1720/2006/ES, rozhodnutí č.
 1719/2006/ES a rozhodnutí č. 1298/2008/ES jsou v příslušných případech
 spravovány v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
 3. Členské státy zajistí na
 vnitrostátní úrovni hladký přechod mezi akcemi prováděnými v souvislosti
 s předcházejícími programy v oblastech celoživotního učení, mládeže
 a mezinárodní spolupráce ve vysokoškolském vzdělávání a akcemi, které mají
 být uskutečňovány v rámci tohoto programu.
 Článek 32
 Vstup
 v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2014.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a
 přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne [...].
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY
 [přiložený ke všem
 návrhům nebo podnětům předkládaným legislativnímu orgánu
 (článek 28 finančního
 nařízení a článek 22 prováděcích pravidel)]
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název
 návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad
 se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí
 opatření Erasmus pro všechny, program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu,
 mládež a sport.
 1.2. Příslušné oblasti politik
 podle členění ABM/ABB[31]
 Hlava 15 Vzdělávání a kultura
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 xNávrh/podnět se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět
 se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[32]
 ̈ Návrh/podnět
 se týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět
 se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Strategie Evropa 2020
 Priorita: Inteligentní růst podporující začlenění, jeden program pro
 vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport
 Cíle: Vzdělání/dovednosti
 Stěžejní iniciativy: Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa,
 Mládež v pohybu
 1.4.2. Specifické cíle a příslušné
 aktivity ABM/ABB
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1:
 Zlepšit úroveň klíčových schopností a dovedností, zejména pokud jde
 o jejich význam pro trh práce a společnost, a zapojení mladých lidí do
 demokratického života v Evropě, především prostřednictvím větších
 příležitostí mobility ve vzdělávání pro mladé lidi, studenty, pracovníky a
 pracovníky s mládeží a prostřednictvím posílené spolupráce mezi
 vzděláváním/mládeží a prostředím trhu práce.
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2:
 Podporovat zlepšování kvality, špičkovou kvalitu inovací a internacionalizaci
 na úrovni vzdělávacích institucí i v práci s mládeží, zejména
 prostřednictvím lepší nadnárodní spolupráce mezi poskytovateli vzdělávání a
 odborné přípravy / mládežnickými organizacemi a jinými zúčastněnými subjekty.
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 3:
 Podpořit vznik evropského prostoru celoživotního učení, zahajovat
 reformy politik na vnitrostátní úrovni, prosazovat modernizaci systémů
 vzdělávání a odborné přípravy, včetně neformálního učení, a podporovat
 evropskou spolupráci v oblasti mládeže, zejména zvýšenou politickou
 spoluprací, lepším využíváním nástrojů uznávání a transparentnosti
 a šířením osvědčených postupů.
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 4:
 Rozšířit mezinárodní rozměr vzdělávání, odborné přípravy a mládeže,
 zejména ve vysokoškolském vzdělávání, prostřednictvím zvýšení přitažlivosti
 vysokoškolských institucí v Unii a podpory rozvojových cílů Unie pomocí
 podpory mobility a spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi EU a třetích
 zemí a cíleného budování kapacit ve třetích zemích.
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 5:
 Zlepšit výuku a studium cizích jazyků a podporovat jazykovou
 rozmanitost.
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 6:
 Podporovat excelenci ve výuce a výzkumu v oblasti evropské
 integrace prostřednictvím činností Jean Monnet po celém světě.
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 7:
 Vypořádat se s nadnárodními hrozbami v oblasti sportu,
 jako je doping, manipulace s výsledky zápasů, násilí, rasismus a
 nesnášenlivost.
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 8:
 Podporovat řádnou správu a řízení ve sportu a dvojí kariéru
 sportovců.
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 9:
 Podporovat sociální začlenění, rovné příležitosti a zdraví
 upevňující tělesné aktivity větším zapojením do sportu.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Navržena nová aktivita ABM/ABB:
 15.02 Vzdělávání, odborná příprava, mládež a sport
 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky,
 které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Podporou nadnárodní mobility ve formálním i neformálním vzdělávání a
 spoluprací, a to jak v Unii, tak mimo ni, pomůže Erasmus pro všechny
 členským státům dosáhnout významného systémového dopadu na jejich systémy vzdělávání,
 odborné přípravy a mládeže. Předpokládané výhody zdaleka nezaznamenají jen
 dotčení jedinci; program pomůže mladým lidem osvojit si nové dovednosti a
 zvýšit svou zaměstnatelnost; díky němu budou vzdělávací instituce efektivnější,
 otevřenější a více mezinárodní a program také zajistí nástroje kvality, analýzu
 a výzkum.
 V oblasti neformálního učení a práce s mládeží se
 očekávají nejvýraznější dopady na vzdělávací a profesní rozvoj jednotlivců,
 včetně podpory zapojení mládeže do společnosti i sportu. Program také
 zformuje politické iniciativy, jako je Evropská dobrovolná služba, které
 prohloubí spolupráci v oblasti dobrovolnických činností pro mladé lidi.
 Co se týče kandidátských a třetích zemí, návrh zvýší jejich
 potenciál uzavírat partnerství zaměřená na užší spolupráci zejména
 v činnostech mobility. Hlubší spolupráce podpoří budování kapacit a
 modernizaci vysokoškolského vzdělávání v partnerských zemích
 a přispěje k přitažlivosti Evropy.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 Ukazatele || Zdroje údajů || Cíl
 – Dosažené terciární vzdělání – Osoby předčasně opouštějící vzdělávací systém || Evropa 2020 Zprávy o ET 2020 Eurostat || Do roku 2020 by alespoň 40 % osob ve věku 30–34 let mělo být absolventy vysokých škol. Do roku 2020 bude mít nejvýše 10 % osob ve věku 18–24 let pouze nižší sekundární vzdělání a nebude se vzdělávat ani procházet odbornou přípravou.
 % účastníků, kteří rozšířili své klíčové schopnosti a/nebo dovednosti významné pro jejich zaměstnatelnost || Eurostat Závěrečná zpráva příjemce Průzkumy/Eurobarometr || Do roku 2020 bude alespoň 95 % lidí uvádět, že získali nebo zlepšili své klíčové schopnosti účastí v projektu programu
 % mladých účastníků, kteří prohlašují, že jsou lépe připraveni zapojit se do společenského a politického života || Závěrečná zpráva příjemce Průzkumy/Eurobarometr || Do roku 2020 bude 70 % mladých lidí uvádět, že jsou díky své účasti v projektu programu lépe připraveni zapojit se do společenského a politického života
 % organizací, které se programu účastnily a vyvinuly/přijaly inovační metody || Průzkumy/Eurobarometr Závěrečná zpráva || Meziroční zvýšení
 Počet členských států, které při vypracovávání své vnitrostátní politiky využívají výsledky otevřené metody koordinace || ET 2020 || Všechny členské státy do roku 2020 systematicky zohlední příslušné informace/výsledky dostupné díky otevřené metodě koordinace ve vzdělávání a odborné přípravě.
 Počet vysokoškolských institucí v zemích mimo Unii, které se účastní akcí mobility a spolupráce || Závěrečná zpráva Informační monitorovací nástroj Průzkumy/Eurobarometr || Meziroční zvýšení
 % účastníků, kteří rozšířili své jazykové schopnosti || || Do roku 2020 se alespoň 80 % žáků v nižším sekundárním vzdělávání bude učit dva nebo více cizích jazyků
 % zvýšení počtu projektů Jean Monnet na celém světě || Závěrečná zpráva Informační monitorovací nástroj Průzkumy/Eurobarometr || Meziroční zvýšení
 – % účastníků, kteří používají výsledky přeshraničních projektů pro boj proti hrozbám ve sportu. – % účastníků, kteří používají výsledky přeshraničních projektů pro zlepšení řádné správy a řízení a dvojích kariér – % účastníků, kteří používají výsledky přeshraničních projektů pro zvýšení podílů sociálního začlenění, rovných příležitostí a účasti || Závěrečná zpráva Informační monitorovací nástroj Průzkumy/Eurobarometr || Meziroční zvýšení
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 - nabídnout vyšší počet příležitostí mobility ve vzdělávání
 studentům, mladým lidem, učitelům, školitelům i pracovníkům s mládeží,
 - podporovat nadnárodní spolupráci mezi vzdělávacími, školícími
 a mládežnickými organizacemi za účelem prosazení inovačních metod výuky a
 výměny osvědčených postupů,
 - posílit mezinárodní rozměr vzdělávání hlubší spoluprací
 s některými světovými regiony, zejména se sousedy Unie,
 - podporovat reformu politiky v členských státech,
 - prosazovat sportovní činnosti se zaměřením na boj proti dopingu,
 násilí a rasismu a na podporu nadnárodních činností.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení
 Unie
 Jak zdůraznil přezkum rozpočtu Unie, „rozpočet Unie by se měl
 využívat k financování veřejných statků Unie a opatření, která členské
 státy a regiony nemohou financovat samy a u nichž dokáže Unie
 zajistit lepší výsledky“. Průběžná hodnocení současných programů, které se
 zabývají vzděláváním, odbornou přípravou a mládeží (hlavně programu
 celoživotního učení a programu Mládež v akci), prokázala, že se hlavní
 evropská přidaná hodnota programu odvozuje od nadnárodního a inovačního
 charakteru prováděných činností, produktů a partnerství, jež pomáhá rozvíjet.
 Podpora úspěšné spolupráce mezi systémy vzdělávání, odborné přípravy a mládeže
 členských států by pomohla zjistit a uskutečňovat politiky a praktiky,
 které fungují a podněcují ke vzájemnému učení.
 Právní návrh dodržuje zásadu subsidiarity, jelikož úkoly pro přijetí
 pobídkových opatření v dotčené oblasti jsou stanoveny ve Smlouvě (články
 165 a 166 Smlouvy o EU). Politiky jsou uskutečňovány při plném
 respektování odpovědnosti členských států zejména za obsah výuky a za
 organizaci vnitrostátních vzdělávacích systémů a jejich kulturní
 a jazykové rozmanitosti a v souladu se zásadou nepřímého
 centralizovaného řízení.
 Nástroj Unie bude zaměřen na mobilitu studentů a učitelů, rozvoj
 výměn informací a osvědčených postupů, přizpůsobení průmyslovým změnám
 prostřednictvím odborného vzdělávání a rekvalifikace a na usnadnění přístupu
 k nim.
 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných
 zkušeností v minulosti
 V oblasti vzdělávání a kultury je stávající program
 celoživotního učení výsledkem integrace tří předchozích programů[33] do jednoho. Jak je uvedeno
 v průběžném hodnocení programu celoživotního učení, byla tato integrace
 úspěšná hlavně v souvislosti s celkovým řízením díky značnému
 správnímu zjednodušení i v souvislosti s šířením informací cílovým
 skupinám.
 Další zjednodušení se nyní očekává od integrace programu
 celoživotního učení s programem Mládež v akci a s různými
 programy mezinárodní spolupráce. Sdílejí totiž již podobné řídicí struktury
 (národní agentury, výkonná agentura) a týkají se velmi podobných typů akcí
 (hlavně projektů mobility a spolupráce).
 Co se týče politického obsahu, hodnocení ukazují, že současné
 programy Společenství na podporu nadnárodní mobility ve formálním a neformálním
 vzdělávání a spolupráce, a to jak v Unii, tak mimo ni, již dosáhly
 významného systémového dopadu, který přesahuje výhody pro dotčené jednotlivce.
 Hodnocení konzistentně ukazují, že vnitřní složitost zbývající
 roztříštěnosti současného programu celoživotního učení na 6 podprogramů, více
 než 50 cílů a více než 60 akcí je příliš složitá; nese s sebou riziko
 překrývání, brání rozvoji soudržného přístupu k celoživotnímu učení a
 omezuje prostor pro úspory z důvodu vyšší efektivity a nákladovou
 efektivitu. Některé současné akce postrádají kritické množství nutné pro
 dlouhotrvající dopad. Kromě toho musí být plně využity podobnosti mezi obecnými
 cíli a mechanismy plnění podprogramů programu celoživotního učení a
 programu Mládež v akci, které jsou oba zaměřeny na mobilitu, spolupráci a
 lidský kapitál, zejména co se týče řízení a uskutečňování programu.
 Hodnocení programu celoživotního učení v polovině období
 naznačuje, že jeden program by měl potenciál zvýšit soudržnost mezi různými
 možnostmi financování nabízenými příjemcům a posílit přístup
 k celoživotnímu učení propojením všech programů, které se zabývají
 formálním a neformálním učením, ve všech fázích vzdělávání a odborné přípravy.
 Rozšíří prostor pro strukturovaná partnerství jak mezi různými odvětvími
 vzdělávání, tak s pracovním prostředím a jinými příslušnými aktéry. Na
 úrovni řízení mohou být úspory z rozsahu dosti značné, budou-li mít akce
 podobné povahy podobná prováděcí pravidla a postupy, což přinese
 zjednodušení příjemcům i řídícím subjektům na úrovni Unie i jednotlivých
 států. Program také poskytne pružnost a pobídky, takže rozdělení rozpočtu mezi
 akce, příjemce a země bude lépe odrážet výkonnost a potenciální dopad.
 Totéž platí pro mezinárodní spolupráci ve vysokoškolském vzdělávání,
 která se také vyznačuje roztříštěností nástrojů Unie, což studentům i
 institucím ztěžuje přístup k různým příležitostem a brání Unii zviditelnit
 se v mezinárodním měřítku. Podobné programy mají různé cíle, rozsah
 působnosti, formy operací a kalendář a ne snadno se vzájemně doplňují;
 nedostatek předvídatelnosti a přerušovaný roční cyklus financování některých
 akcí ztěžuje vysokoškolským institucím zapojení se do dlouhodobé spolupráce.
 1.5.4. Provázanost a možná
 synergie s dalšími relevantními nástroji
 Erasmus pro všechny není jediný program Unie, který se zabývá
 oblastmi vzdělávání a mládeže. Také strukturální fondy a budoucí program
 výzkumu a inovací Horizont 2020 jsou pevně odhodlány prosazovat strategii Unie
 2020 a její související hlavní cíle zejména v oblasti vysokoškolského
 vzdělávání a předčasného ukončování školní docházky. Součinnost mezi nástroji
 bude zajištěna zřetelným rozlišením typů investic / podporovaných cílových
 skupin: Vzdělávací infrastruktura bude podporována fondem EFRR, osoby na trhu
 práce, odborné vzdělávání a mobilita ve vzdělávání dospělých fondem ESF a
 mobilita výzkumných pracovníků programem Horizont 2020. Kromě toho Erasmus pro
 všechny podporuje pouze nadnárodní projekty, kdežto strukturální fondy jsou
 zaměřeny na vnitrostátní nebo regionální rozměr.
 Cílem je umožnit členským státům otestovat a vyzkoušet nástroje a
 metody, které vyplynou z nadnárodní spolupráce prostřednictvím programu
 Erasmus pro všechny, a pak je zavést na svém území prostřednictvím
 strukturálních fondů.
 Pro vysokoškolské vzdělávání, včetně jeho mezinárodního rozměru, kde
 bude posílena excelence a výzkum na univerzitách, bude mít velký význam
 doplňkovost s programem Horizont 2020.
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 x Časově omezený návrh/podnět
 –
 x Návrh/podnět s platností 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
 –
 x Finanční dopad od roku 2014 do roku 2025
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od roku RRRR do roku
 RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.7. Předpokládaný způsob
 řízení[34]
 x Přímé centralizované řízení Komisí
 x Nepřímé centralizované řízení, při
 kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
 –
 x výkonným agenturám
 –
 ̈ subjektům zřízeným Společenstvími[35]
 –
 x vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným
 výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V
 Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve
 smyslu článku 49 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 x Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Pokud jde o iniciativu mobility pro vysokoškolské studenty na
 magisterské úrovni, tzv. magisterské studium Erasmus, uvedenou v čl. 14
 odst. 3, Komise zamýšlí uplatnit systém společného řízení s mezinárodními
 organizacemi. V závislosti na podrobných jednáních o smluvních
 podmínkách je pravděpodobné, že jako správce pro provádění záruky bude zvolena
 skupina Evropské investiční banky.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv
 Upřesněte četnost a
 podmínky.
 Budou stanovena pravidla pro sledování a podávání zpráv
 s ohledem na účinnost a nákladovou efektivitu na základě zkušeností
 získaných v současných programech.
 Za účelem dosažení tohoto cíle bude do procesu řízení grantů
 zavedena řada zjednodušení, jejichž hlavními záměry bude snížit administrativní
 pracovní zátěž a související náklady účastníků programu, omezit náklady
 řídících subjektů na sledování a kontrolu, zvýšit kvalitu shromažďovaných údajů
 a zredukovat míru chybovosti.
 Za účelem dosažení tohoto zjednodušení budou zavedena tato opatření:
 - racionalizace struktury programu a akcí: drastické snížení
 počtu různých akcí s různými pravidly řízení; administrativní zázemí všech
 akcí by mělo být sjednoceno a zefektivněno,
 - v maximální možné míře bude generalizováno využívání
 jednorázových a paušálních příspěvků / grantů založených na jednotkových
 nákladech. Granty pro jednotlivce na akce mobility ve vzdělávání budou mít bez
 výjimky podobu jednorázových příspěvků. Podávání zpráv a kontrola se tedy
 zaměří na uskutečňování podporované činnosti a na dosažené výsledky, a nikoliv
 na způsobilost vzniklých nákladů, což sníží pracovní zátěž a prostor pro chyby
 účastníků programu i řídících subjektů,
 - u projektů spolupráce a podpory reformy politiky bude
 kladen větší důraz na výstupy, což umožní zvýšení jednorázových příspěvků.
 Budou-li granty vycházet ze skutečných nákladů, poputuje grantový příspěvek
 v zásadě na přímé náklady,
 - příjemci programu poskytnou potřebné informace
 o řízení ve své grantové žádosti a zprávách. Požadavky na podávání
 zpráv budou úměrné rozsahu grantu a délce a složitosti podporované akce.
 V právním východisku jsou stanoveny ukazatele, aby byl poskytnut stabilní
 základ pro sběr a využívání údajů s ohledem na sledování a podávání zpráv,
 - omezený počet akcí bude podpořen elektronickými formuláři
 pro žádosti a podávání zpráv příjemci. To usnadní sběr a využívání údajů pro
 sledování a podávání zpráv na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie.
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná rizika
 Rizika zjištěná při uskutečňování současných programů spadají hlavně
 do těchto kategorií:
 - chyby vzniklé kvůli složitosti pravidel: Současné programy
 ukazují, že míra chybovosti a finanční úpravy jsou vyšší v případě akcí se
 složitějšími pravidly finančního řízení, zejména pokud granty vycházejí ze
 skutečných nákladů,
 - spolehlivost kontrolního řetězce a zachování auditní stopy:
 Současné programy řídí velký počet prostředníků, národních agentur,
 auditorských subjektů a členských států,
 - neúčinné využití správních zdrojů: Studie nákladů na
 kontroly u akcí řízených národními agenturami v rámci současných
 programů ukázala, že v mnoha zemích zavádějí národní agentury
 v současnosti podstatně přísnější a četnější kontroly, než vyžaduje
 Komise. Kromě toho velký počet zejména velmi malých grantů na mobilitu pro
 jednotlivce značně zatěžuje účastníky i národní agentury. Národní agentury,
 které spravují poměrně nízké částky finančních prostředků Unie, mají také
 mnohem vyšší náklady na řízení než agentury, jež spravují částky vyšší,
 - zvláštní cílové skupiny obyvatelstva: Zejména
 v odvětví mládeže, ale do určité míry také v oblasti vzdělávání
 dospělých nemusí mít účastníci potřebnou finanční stabilitu nebo důmyslné
 řídicí struktury, např. skupiny mladých lidí, které jsou vytvořeny výhradně za
 účelem řízení projektu výměnných pobytů mládeže. Tento nedostatek formální
 struktury může mít dopad na jejich finanční a provozní způsobilost ke
 spravování finančních prostředků Unie,
 - potenciální překrývání financování jednotlivých akcí kvůli
 jejich široké působnosti: Akce v rámci současného programu řídí síť
 národních agentur, výkonná agentura a Komise. Tito aktéři používají různé
 informační řídicí systémy. Zároveň je současná definice akcí programu dost
 široká, což v zásadě umožňuje určité překrývání financování.
 2.2.2. Předpokládané metody
 kontroly
 Kontrolní systém u nového programu bude stanoven tak, aby se
 zajistila účinnost a nákladová efektivita kontrol.
 1. Snížit chyby vzniklé kvůli složitým pravidlům
 Jak je stanoveno v bodě 2.1 výše, hlavním zjednodušením za
 účelem snížení míry chybovosti kvůli složitosti finančních pravidel bude široké
 využívání grantů v podobě paušálních částek, pevných sazeb a sazebníků
 jednotkových nákladů.
 To je v souladu se studií nákladů na kontroly, která
 analyzovala náklady na kontroly 4 různých typů akcí programu celoživotního
 učení řízených národními agenturami:
 - mobilita Erasmus: Velké granty pro jednotlivé univerzity založené
 na paušálních částkách a pevných sazbách pro stále se opakující příjemce;
 granty činí 50 % rozpočtu programu,
 - mobilita Leonardo a projekty zaměřené na přenos inovací: středně
 velké granty založené na pevných sazbách a velké granty založené na skutečných
 nákladech pro mnohostranná partnerství,
 - partnerství: Malé granty pro školy a organizace, které se zabývají
 odborným vzděláváním a přípravou a vzděláváním dospělých, založené na
 jednorázových příspěvcích,
 - individuální mobilita: Velmi malé granty pro jednotlivé
 pedagogické pracovníky ve školách a ve vzdělávání dospělých.
 Ze studie vyplývají pro program celoživotního učení tyto výsledky:
 Typ opatření || Rutinní kontrola || Dokumentární kontrola || Ex post
 Mobilita Erasmus || 0,16 % || 0,32 % || 0,17 %
 Projekty Leonardo || 2,55 % || 1,67 % || 1,77 %
 Partnerství || 0,25 % || 0,36 % || nepoužije se
 Individuální mobilita || 0,66 % || 0,93 % || nepoužije se
 Průměr pro program celoživotního učení || 0,81 % || 1,05 % || 0,40 %
 I když průměrné finanční úpravy po rutinních kontrolách závěrečných
 zpráv (zkontrolováno 100 % grantových dohod) činí 0,81 %, pohybuje se
 tato míra od 0,16 % u mobility Erasmus po 2,55 % u projektů
 Leonardo. Obdobně v případě dokumentárních kontrol na základě podkladových
 dokumentů u vzorku grantových dohod (má být zkontrolováno 10 až 25 %
 z celkového počtu) činí průměrná míra 1,05 %, přičemž se pohybuje od
 0,32 % u mobility Erasmus po 1,67 % u projektů Leonardo. Tentýž
 vzorec se potvrzuje u kontrol na místě ex post.
 Jak vyplývá
 z výše uvedeného, chybové rozpětí činí asi 0,50 %. Tuto nízkou míru
 chybovosti potvrzují také nezávislé finanční audity dohod mezi Komisí a
 národními agenturami (v roce 2010 0,07 %).
 U programu
 Mládež v akci se míra chybovosti zjišťuje obtížněji. Na základě finančních
 auditů dohod mezi Komisí a národními agenturami provedených v roce 2010
 činila míra chybovosti 1,71 %, ale je velice ovlivněna systematickými
 chybami u dohod mezi Komisí a národní agenturou z let 2005 a 2007
 v jedné velké zemi.
 Průměrná míra
 chybovosti u obou programů dohromady činila 0,3 %.
 Vzhledem
 k tomu, že v rámci nového programu bude asi 80 % rozpočtu
 přiděleno na akce mobility ve vzdělávání a že u těchto akcí budou mít
 granty podobu paušálních částek a sazebníků jednotkových nákladů, lze
 předpokládat, že to umožní zachovat, nebo dokonce dále snížit již tak nízkou
 míru chybovosti u celého programu.
 Kromě toho se
 předpokládá přeměna dohod o grantech na individuální mobilitu na dohody
 řízené organizacemi s cílem zlepšit míru chybovosti na úroveň jako
 u mobility Erasmus.
 U akcí
 v rámci spolupráce na inovacích a osvědčených postupech a v rámci
 podpory reformy politiky bude Komise, kdykoliv to bude možné, a zejména u
 strategických partnerství, zavádět jednorázové a paušální příspěvky
 v souvislosti s očekávanými výsledky a výstupy (srvn.
 s mechanismem financování srovnatelným s mechanismem financování
 partnerství ve výše uvedené tabulce). Z tohoto důvodu obsahuje návrh
 právního východiska odchylku od stropu sazeb paušálních příspěvků (až do výše
 250 000 EUR).
 U menšiny
 akcí, u kterých mohou granty zůstat (částečně) založeny na skutečných
 nákladech, by mělo zjednodušení řízení grantů přinést zejména nové vymezení
 způsobilých nákladů a omezení příspěvku Unie na zvláštní typy přímých nákladů
 v souladu s doporučeními vnitřního auditu míry chybovosti
 v přímém řízení provedeného GŘ EAC. Pro granty založené na skutečných
 nákladech se předpokládají tyto modely financování:
 - zjednodušené
 proplácení skutečných přímých nákladů,
 - zřetelná
 definice přímých osobních nákladů za účelem poskytnutí právní jistoty příjemcům
 a snížení chyb,
 - právní
 jistota, pokud jde o záznamy o pracovní době, stanovením zřetelného
 a jednoduchého souboru minimálních podmínek v pravidlech pro účast,
 - zrušení
 povinností vést záznamy o pracovní době pracovníků, kteří 100% pracují na
 projektu Unie,
 - možnost
 využívat jednotkové osobní náklady (průměrné osobní náklady) poskytnutá
 příjemcům, pro které je to jejich obvyklá účetní metoda,
 - jedna
 jednotná pevná sazba, která pokrývá nepřímé náklady, uplatňovaná pouze
 u přímých osobních nákladů,
 - u akcí
 řízených výkonnou agenturou využívání osvědčení o auditu u grantů nad
 určitý práh, kterými auditoři potvrdí zákonnost a shodu finančních výkazů.
 Tato opatření by
 měla vést k nižší míře chybovosti u typů projektů, které se
 v současnosti vyznačují poměrně vysokou mírou chybovosti, např. přenos
 inovací Leonardo a zejména akce řízené přímo Komisí a výkonnou agenturou.
 Očekávané
 výsledky / cíl vnitřní kontroly
 Již v rámci
 současných programů jsou pro každý typ akce stanoveny velmi podrobné požadavky
 na kontrolu na základě analýzy rizik, která zohledňuje výši grantu, složitost
 akce, počet partnerů a opětovný výskyt příjemců. K novému programu bude
 zaujat podobný přístup, ten však bude rovněž brát v úvahu menší riziko,
 které vyplývá z předpokládaného zjednodušení. Toto snížení je navíc
 podloženo trvale nízkou mírou chybovosti ve velké části současných programů.
 Dobrá znalost kontrolních systémů a jejich výsledků umožní stanovit cíle
 kontroly na základě podstupovaného rizika.
 Na základě výše
 uvedeného se pro akce, které budou řízeny národními agenturami, předpokládají
 tyto orientační cíle kontroly:
 || Mobilita ve vzdělávání || Projekty spolupráce
 Systémové kontroly opakujících se příjemců a příjemců více grantů na místě (včetně případné finanční kontroly poslední uzavřené dohody na místě) || U nových příjemců: 1 kontrola během programového období na opakujícího se příjemce pobírajícího roční grant >250 000 EUR || 1 kontrola během programového období na příjemce pobírajícího více grantů, přičemž roční výše grantu >1.000.000 EUR
 U příjemců, kteří byli kontrolováni v rámci předchozích programů v souvislosti s podobnými akcemi, budou systémové kontroly záviset na výsledcích předchozích kontrol.
 Kontroly neopakujících se příjemců na místě během akce || 1 % v závislosti na výši grantu a typu příjemce
 Rutinní kontroly závěrečných zpráv || 100 %
 Dokumentární kontroly podkladových dokumentů || 2–5 % v závislosti na výši grantu a typu příjemce || 2–10 % v závislosti na výši a typu grantu a typu příjemce
 Finanční kontroly na místě ex post || 0,25–1 % v závislosti na výši grantu, typu grantu, typu příjemce a výsledcích předchozích kontrol.
 Pro zvlášť malé
 země s velmi omezeným počtem účastníků v rámci dané akce lze přijmout
 zvláštní cíle kontroly, aby se předešlo tomu, že titíž příjemci musí kvůli
 minimálním množstevním požadavkům podstupovat hloubkové kontroly každý rok.
 Kontroly na
 místě během akce budou pečlivě vybírány, jelikož obvykle nevedou
 k finančním úpravám, ale představují pro národní agentury velmi vysoké
 náklady. Mohou být omezeny na zvláštní oblasti, například s velmi vysokým
 zapojením podniků, na subjekty s omezenější finanční způsobilostí nebo na
 neformální skupiny (zejména v odvětví mládeže) a mohou vycházet
 z rizik zjištěných na základě vytěžování údajů.
 Pokud jsou u
 příslušného příjemce zjištěny závažné problémy, může být četnost systémových
 kontrol opakujících se příjemců na místě během programového období zvýšena.
 2. Spolehlivost kontrolního řetězce a auditní stopa
 U současného programu celoživotního učení a programu Mládež
 v akci byly zavedeny solidní kontrolní systémy na kontrolu využívání
 finančních prostředků Unie na akce řízené národními agenturami – které
 představují 3⁄4 rozpočtu programu – v členských státech. Systém byl vytvořen
 v roce 2007 a v uplynulých letech se značně vyvinul, což vedlo
 k uznání jeho stability Účetním dvorem (prohlášení o věrohodnosti
 z let 2008, 2009 a 2010) a Útvarem interního auditu (audit řídicích a
 kontrolních systémů národních agentur v rámci programu celoživotního učení
 provedený v období 2009–2010).
 Nové finanční nařízení, které navrhuje Komise, zavádí nový prvek,
 který bude nutné v kontrolním řetězci zohlednit. Čl. 57 odst. 5 písm. d)
 vyžaduje, aby subjekty, jako jsou národní agentury, každoročně vydávaly „prohlášení
 řídícího subjektu o věrohodnosti ohledně úplnosti, přesnosti a pravdivosti
 účetní závěrky, řádného fungování systémů vnitřní kontroly, zákonnosti a
 správnosti uskutečněných operací a dodržování zásady řádného finančního
 řízení“. Čl. 57 odst. 5 písm. e) dále vyžaduje „stanovisko nezávislého
 auditorského subjektu k prohlášení řídícího subjektu uvedené pod písmenem
 d), které se vztahuje na všechny jeho prvky“. Nové finanční nařízení stanoví,
 že národní agentury jsou povinny předložit Komisi prohlášení řídícího subjektu
 do 1. února a stanovisko nezávislého auditu do 15. března roku následujícího po
 roce, za který se zpráva podává.
 V důsledku této změny ve finančním nařízení bude přijat
 kontrolní řetězec akcí programu řízených národními agenturami, který zároveň
 bude i nadále stavět na stávajících osvědčených postupech, a zajistí tak
 správné využívání prostředků Unie.
 Pro akce uskutečňované národními agenturami se předpokládá
 tento systém:
 - kontroly budou organizovány na třech úrovních: národními
 agenturami, nezávislými auditorskými subjekty určenými členskými státy a
 Komisí, přičemž Komise přihlédne ke kontrolám provedeným ostatními subjekty,
 aby se zajistila nákladová efektivita. Za tímto účelem bude Komise pořádat
 v rámci víceletého auditního výhledu pravidelnou výměnu plánů kontrol a
 auditů mezi dotčenými aktéry,
 - zatímco národní agentury budou mít na starosti primární
 kontroly příjemců, jejich systém vnitřní kontroly a souladu budou sledovat a
 dohlížet na něj členské státy a audit tohoto systému bude provádět
 nezávislý auditorský subjekt. Komise stanoví požadavky na kontroly na
 vnitrostátní úrovni za účelem zajištění soudržnosti a spolehlivosti
 kontrol na úrovni členských států a dozoru nad jejich prováděním. Tato praxe je
 již Komisí dobře zavedena – Komise každoročně vydává tzv. Pokyny pro národní
 agentury, které stanoví minimální požadavky, cíle kontrol a technické pokyny
 pro národní agentury týkající se primárních kontrol příjemců programu. Totéž se
 týká Pokynů pro vnitrostátní orgány, jež určují minimální rozsah sekundárních
 kontrol a stanoví metodické pokyny za účelem zajištění přijatelné věrohodnosti,
 soudržnosti a srovnatelnosti kontrol. Jelikož však finanční nařízení zavedlo
 nové požadavky na národní agentury (srvn. zejména čl. 57 odst. 5 písm. d) a
 e)), budou v novém programu pokyny pro vnitrostátní orgány nahrazeny
 „dohodnutými postupy“ pro nezávislé auditorské subjekty.
 - současný těžkopádný systém každoročních prohlášení
 o věrohodnosti předkládaných členskými státy bude nahrazen účinnějším
 uspořádáním:
 ▪ členské státy určí svou národní agenturu a poskytnou
 posouzení shody ex ante, které se týká toho, zda národní agentura
 dodržuje minimální požadavky stanovené Komisí, pokud jde o normy vnitřní
 kontroly a pravidla Unie pro řízení životního cyklu projektu
 u decentralizovaných akcí,
 ▪ národní agentury budou Komisi společně s výroční
 zprávou o řízení a uskutečňování programu, včetně finančního výkaznictví a
 zpráv o kontrolách příjemců, předkládat roční prohlášení řídícího subjektu
 národní agentury o věrohodnosti,
 ▪ roční prohlášení řídícího subjektu národní agentury o
 věrohodnosti bude podléhat přezkumu nezávislým auditorským subjektem, který má
 potřebnou odbornou kvalifikaci pro provádění auditů veřejných subjektů. Členský
 stát určí nezávislý auditorský subjekt a zajistí, aby tento subjekt
 splňoval minimální požadavky stanovené Komisí;
 ▪ zatímco nezávislý auditorský subjekt bude odpovědný za
 provádění kontrol a auditů národní agentury v souladu s novými
 požadavky finančního nařízení, členské státy budou sledovat a dohlížet na to,
 zda národní agentura splňuje požadavky Komise, a každoročně o svých
 činnostech v oblasti sledování a dozoru Komisi informovat.
 ▪ Komise bude sama dohlížet na celý kontrolní systém
 prostřednictvím provádění kontrol a auditů (jak systémových, tak finančních
 auditů) na vnitrostátní úrovni, s řádným přihlédnutím ke kontrolám a
 auditům prováděným ostatními subjekty. Kontroly Komise budou tedy úměrné
 důkladnosti vnitrostátních kontrolních systémů. Bude docházet k pravidelné
 výměně informací o vnitrostátních a evropských kontrolách a auditech, aby
 se zabránilo mezerám a překrývání.
 Na rozdíl od současných programů by členské státy z důvodů
 účinnosti a nákladové efektivity již nemusely poskytovat každoroční prohlášení
 o věrohodnosti vzhledem k novým požadavkům finančního nařízení pro národní
 agentury (srvn. čl. 57 odst. 5).
 Zůstávají však stále odpovědné za sledování a dozor nad prováděním
 programu na vnitrostátní úrovni a budou o těchto činnostech Komisi každoročně
 informovat.
 Za účelem poskytnutí vysoce kvalitních podkladů pro roční prohlášení
 generálního ředitele o věrohodnosti bude stanoven stálý kontrolní systém
 tvořený následujícími prvky:
 ▪ prohlášení řídícího subjektu národní agentury o
 věrohodnosti, které se předkládá do 1. února roku následujícího po roce, na
 který se vztahuje,
 ▪ stanovisko nezávislého auditu, které se předkládá do 15.
 března roku následujícího po roce, na který se vztahuje,
 ▪ Komisí prováděná analýza prohlášení řídícího subjektu o
 věrohodnosti a stanoviska nezávislého auditu na ně a zpětné vazby poskytnuté
 národní agentuře a členskému státu, včetně formálních připomínek a doporučení
 v případě nedodržování předpisů nebo nízké výkonnosti národní agentury,
 ▪ informace od členských států týkající se jejich činností
 v oblasti sledování a dozoru nad prováděním programu na vnitrostátní
 úrovni, které se předkládají do 30. října každého roku.
 V kombinaci se systémovými kontrolami a finančními audity
 Komise se předpokládá, že se náklady na kontroly dále sníží přímo úměrně
 k nižším nákladům na kontrolu programu celoživotního učení (tyto náklady
 představují v současnosti necelá 2 % ročního rozpočtu UNIE na akce
 řízené národními agenturami, rozdělené na 0,23 % pro EK, 0,16 % pro
 členské státy a 1,59 % pro národní agentury, oproti celkovým nákladům na
 program Mládež v akci ve výši 5,75 %, které tvoří z 1,00 %
 EK, z 0,82 % členské státy a ze 3,93 % národní agentury).
 Náklady na kontroly by se měly snížit zejména na dvou úrovních: na
 úrovni EK, protože tentýž počet úředníků bude spravovat podstatně větší
 rozpočet s nižším počtem národních agentur; na úrovni členských států,
 protože jejich dohled bude vyžadovat méně přímých kontrol vzhledem k roli
 nezávislého auditorského subjektu. Předpokládá se, že se náklady na kontroly na
 úrovni národních agentur také sníží, ale méně: zatímco se na jedné straně sníží
 minimální procento příjemců, kteří mají být zkontrolováni, budou národní
 agentury spravovat větší rozpočty, a tedy více příjemců.
 V závislosti na výsledcích svých kontrol a auditů může Komise
 uložit národním agenturám preventivní opatření (například pozastavení závazků
 nebo plateb) i nápravná opatření (zejména finanční opravy). Oba typy opatření
 se již využívají a ukázaly se jako účinné při řešení vážných problémů s nedodržováním
 předpisů a nízkou výkonností.
 Akce řízené výkonnou agenturou
 Komise bude uplatňovat kontrolní opatření požadovaná pro výkonné
 agentury v souladu s článkem 59 finančního nařízení [v souladu
 s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 o výkonných agenturách].
 Kromě toho bude Komise sledovat a kontrolovat, zda výkonná agentura
 naplňuje příslušné cíle kontroly stanovené pro akce, jejichž řízením bude
 pověřena. Tento dohled bude začleněn do podmínek spolupráce mezi mateřským GŘ a
 výkonnou agenturou a do zpráv agentury předkládaných za příslušná období.
 V roce 2010 vyslovila výkonná agentura výhradu k řízení
 současného (2007–2013) programu Mládež v akci. U tohoto programu
 činila významnost ohrožené hodnoty v roce 2010 7,38 %, což však
 představuje méně než 0,5 % z celkového rozpočtu plateb výkonné
 agentury na rok 2010. Vzhledem k tomuto velmi nízkému číslu byla celková
 věrohodnost prohlášení agentury zachována. Analýza chyb ukázala, že se týkají
 hlavně toho, že je pro některé příjemce obtížné vypracovat adekvátní zdůvodňující
 dokumenty, a nedodržování některých pravidel způsobilosti.
 Pro všechny programy řízené agenturou byl v roce 2011 zpracován
 a zaveden akční plán zaměřený na zlepšení informací poskytovaných příjemcům
 o finančních povinnostech, auditech a kontrolách ex post
 (zpracováním informačního balíčku nebo zlepšením účinnosti a efektivity
 monitorovacích návštěv), na zlepšení strategií kontrol dokumentů a na
 konsolidaci auditní strategie agentury.
 Předpokládá se, že plnění akčního plánu agenturou sníží míru chybovosti
 do konce současného víceletého finančního rámce. Co se týče roku 2011, je možné
 již nyní konstatovat, že odhadovaná chybovost by měla u programu Mládež
 v akci být 1 %. Na základě střednědobé tendence by tudíž úroveň
 nedodržování předpisů u akcí plánovaných v rámci nového programu měla být
 značně nižší než 2% práh.
 Kromě toho by rizika chyb měla dále snížit zjednodušující opatření
 uvedená v navrhovaném programu.
 Akce řízené přímo Komisí
 Komise má v úmyslu řídit přímo pouze minimum grantů a smluv o službách.
 V letech 2009 a 2010 vyslovilo GŘ EAC výhradu
 k uskutečňování centralizovaných přímých akcí. Tak
 jako v případě výkonné agentury analýza zpozorovaných chyb ukazuje, že se
 převážně týkají neschopnosti příjemců zpracovat zdůvodňující dokumenty nebo
 nedostatečné kvality těchto dokumentů.
 Nápravná opatření, která byla přijata, by měla zpozorované chyby
 omezit do konce současného víceletého finančního rámce. Opatření zahrnují
 informativní opatření u příjemců, aby si byli vědomi svých povinností,
 přechod k uzavírání projektů založenému více na výsledcích nebo
 k paušálnímu přístupu, zavedení „dohodnutých postupů“ pro certifikační
 audity vykazovaných výdajů počátkem roku 2010 a kontroly zdůvodňujících
 dokumentů založené na výběru vzorku. Navíc se zavádí centralizovanější finanční
 okruh za účelem sdružení odborných finančních znalostí, aby bylo možné
 spravovat omezený počet transakcí.
 Také v případě centralizovaných přímých transakcí plánovaná
 zjednodušení pomohou snížit riziko chyb.
 3. Neúčinné využití správních zdrojů
 Studie nákladů na kontroly ukázala, že podstatný počet národních
 agentur provádí četnější a důkladnější kontroly, než požaduje EK, aniž by nutně
 vedly k přesvědčivé přidané hodnotě. Komise odhaduje náklady na tyto
 dodatečné kontroly téměř na 20 % z celkových nákladů na kontroly
 národních agentur.
 V souvislosti se snižováním veřejných výdajů by tyto dodatečné
 kontroly měly být v novém programu omezeny na rizika nebo na případy, kdy
 byly zjištěny problémy. Proto Komise dále specifikuje požadavky na kontrolu a
 poskytne národním agenturám kontrolní nástroje jako například kontrolní
 seznamy, aby zajistila, že ve všech zemích budou na tytéž akce uplatňována
 tatáž pravidla kontroly.
 Další zisk, pokud jde o využívání správních zdrojů, přinese
 zrušení grantových dohod o individuální mobilitě. Tzn. že všechny granty
 na mobilitu ve vzdělávání pro jednotlivce budou národní agentury převádět
 subjektu pořádajícímu mobilitu (např. univerzitám, školám, poskytovatelům
 odborného vzdělávání), a nikoliv jednotlivým studentům a učitelům. To by
 mělo podstatně snížit počet dohod a zároveň i příslušnou pracovní zátěž
 účastníků a řídících subjektů ve všech fázích životního cyklu projektu.
 Studie nákladů na kontroly ukázala, že náklady na kontroly částečně
 závisejí na výši části rozpočtu spravované národními agenturami.
 U programu celoživotního učení tyto náklady sahají od 1,26 % u 6
 největších zemí po 3,35 % u 6 nejmenších zemí. U programu Mládež
 v akci (který spravuje asi 1/6 rozpočtu na program celoživotního učení) je
 tento rozsah ještě větší: od 3,66 % do 12,62 %. Vzhledem k těmto
 rozdílům Komise ve svém návrhu prosazuje, že by pro každou zemi měla být určena
 jedna národní agentura, aby se zvýšilo kritické množství a snížily náklady na
 řízení.
 4. Řešení nedostatků zvláštních cílových skupin
 Díky zjednodušením navrhovaným pro řízení grantů, jako je zejména
 větší využívání jednorázových a paušálních příspěvků, by se míra chybovosti
 měla také snížit u účastníků s méně pevnou organizační strukturou a
 menší finanční způsobilostí, především v odvětví mládeže, ale rovněž
 v komunitě vzdělávání dospělých.
 Na základě těchto zjednodušujících opatření Komise uznává, že bude
 zapotřebí akceptovat zbytkové riziko, které souvisí s politickou volbou
 poskytovat podporu UNIE s ohledem na cíle programu těmto typům účastníků.
 5. Předcházení potenciálnímu dvojímu financování
 Viz bod 2.3 níže.
 2.3. Opatření k zamezení
 podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající
 či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Je nutné poznamenat, že celkově došlo v rámci současných
 programů pouze k velmi omezenému počtu případů podvodů. To
 v kombinaci s velmi nízkou mírou chybovosti odůvodňuje skutečnost, že
 opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí v novém programu budou
 muset být přiměřená a nákladově efektivní.
 Na základě doporučení o vnitřním auditu Komise analyzovala
 potenciální oblasti překrývání / dvojího financování v rámci programu
 celoživotního učení a programu Mládež v akci. I když teoreticky je dvojí
 financování možné, je mu účinně zamezeno preventivními kontrolami již ve
 výběrové fázi prováděnými národními agenturami i výkonnou agenturou.
 Na základě výše uvedeného jsou za účelem dalšího omezení
 potenciálních podvodů a nesrovnalostí navržena pro nový program tato
 opatření:
 - zamezení potenciálních podvodů a nesrovnalostí je
 zohledněno již v uspořádání programu. Zatímco v rámci současných
 programů množství rozmanitých akcí umožňuje určité překrývání činností a
 účastníků, mělo by tomu v budoucnu zamezit uspořádání, které zřetelně rozlišuje
 mezi jednotlivými akcemi a brání tomu, aby titíž účastníci mohli provádět
 podobné činnosti v rámci různých akcí,
 - bude zavedena registrace účastníků v jednom ústředním
 registru (možná na stávajícím účastnickém portálu EK), která umožní křížovou
 kontrolu zapojení organizací do různých akcí programu a v různých
 zúčastněných zemích ex ante. To zamezí potenciální manipulaci s granty
 v různých zúčastněných zemích,
 - pro všechny akce programu (centralizované i
 decentralizované) bude zřízen datový sklad, budou-li nadále využívány různé
 informační nástroje řízení,
 - kontrola účastníků mobility ve vzdělávání bude možná
 prostřednictvím tzv. informační aplikace Nástroj mobility, která
 v současnosti již zajišťuje registraci všech účastníků mobility
 v rámci projektů mobility Leonardo da Vinci v programu celoživotního
 učení,
 - národní agentury i výkonná agentura budou muset oznamovat
 potenciální podvody a nesrovnalosti Komisi ad hoc i v rámci svých
 pravidelných zpráv. Budou také muset zahájit stíhání za účelem zpětného získání
 ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků,
 - co se týče případů podvodů, nesrovnalostí nebo nedbalosti,
 které lze připsat národní agentuře a které povedou ke ztrátě finančních
 prostředků UNIE, jež nelze získat zpět, právní východisko stanoví – tak jako
 v současnosti – že za tyto ztráty jsou zodpovědné členské státy a musejí
 je Komisi nahradit.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie[36]
 V pořadí okruhů
 víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název........................................] || RP/NRP ([37]) || zemí ESVO[38] || kandidátských zemí[39] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 5 || 15.01 Správní výdaje v oblasti politiky „Vzdělávání a kultura“, články 1–3 || NRP || ANO || ANO || ANO/NE || NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových
 linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Okruh........................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1 || 15.01.04.01 Erasmus pro všechny – výdaje na administrativní řízení || NRP || ANO || ANO || ANO/NE || NE
 4 || 15.01.04.02 Erasmus pro všechny – mezinárodní – výdaje na administrativní řízení || NRP || ANO || ANO || ANO/NE || NE
 1 || 15.02.01 Erasmus pro všechny || RP || ANO || ANO || ANO/NE || NE
 4 || 15.02.02 Erasmus pro všechny – mezinárodní || RP || ANO || ANO || ANO/NE || NE
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad
 na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa) - současné ceny
 Okruh víceletého finančního rámce: || 1 || Jednotné vzdělávání, odborná příprava, mládež a sport Erasmus pro všechny
 GŘ: EAC || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || || ||
 15.02.01 Erasmus pro všechny || Závazky || (1) || 1,467 || 1,763 || 2,072 || 2,390 || 2,722 || 3,065 || 3,421 || 0 || 16,899
 Platby || (2) || 1,174 || 1,692 || 1,989 || 2,294 || 2,613 || 2,942 || 3,285 || 911 || 16,899
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[40] || || || || || || || || ||
 15.01.04.01 Erasmus pro všechny – výdaje na administrativní řízení[41] || || (3) || 43,118 || 48,218 || 51,247 || 56,904 || 61,481 || 67,313 || 71,595 || 0 || 400
 CELKEM prostředky pro GŘ EAC || Závazky || =1+1a +3 || 1,510 || 1,811 || 2,123 || 2,447 || 2,783 || 3,132 || 3,493 || 0 || 17,299
 Platby || =2+2a +3 || 1,217 || 1,740 || 2,040 || 2,351 || 2,674 || 3,009 || 3,356 || 911 || 17,299
 GŘ: EAC || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
  Operační prostředky z okruhu 1 CELKEM || Závazky || (4) || 1,467 || 1,763 || 2,072 || 2,390 || 2,722 || 3,065 || 3,421 || 0 || 16,899
 Platby || (5) || 1,174 || 1,692 || 1,989 || 2,294 || 2,613 || 2,942 || 3,285 || 911 || 16,899
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 43,118 || 48,218 || 51,247 || 56,904 || 61,481 || 67,313 || 71,595 || 0 || 400
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || (7) =4+ 6 || 1,510 || 1,811 || 2,123 || 2,447 || 2,783 || 3,132 || 3,493 || 0 || 17,299
 Platby || (8) =5+ 6 || 1,217 || 1,740 || 2,040 || 2,351 || 2,674 || 3,009 || 3,356 || 911 || 17,299
 Má-li
 návrh/podnět dopad na více okruhů:
 Okruh 4: || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
  15.02.02 Erasmus pro všechny – mezinárodní – operační prostředky CELKEM || Závazky || (1) || 270 || 283 || 295 || 304 || 316 || 330 || 344 || 0 || 2 142
 Platby || (2) || 216 || 272 || 283 || 292 || 303 || 317 || 330 || 129 || 2 142
  15.01.04.02 – Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (3) || 3 || 3 || 3 || 4 || 4 || 4 || 4 || 0 || 25
 CELKEM prostředky z OKRUHU 4 víceletého finančního rámce || Závazky || (7) =4+ 6 || 273 || 286 || 298 || 308 || 320 || 334 || 348 || 0 || 2 167
 Platby || (8) =5+ 6 || 219 || 275 || 286 || 296 || 307 || 321 || 334 || 129 || 2 167
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =7+9+11 || 1,783 || 2,097 || 2,421 || 2,755 || 3,103 || 3,466 || 3,841 || 0 || 19,466
 Platby || =8+10+11 || 1,436 || 2,015 || 2,326 || 2,647 || 2,982 || 3,330 || 3,690 || 1,040 || 19,466
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) –
 ceny pro rok 2011
 || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: EAC ||
  Lidské zdroje[42] || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 167,496
  Ostatní správní výdaje || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 2,684
 GŘ EAC CELKEM || Prostředky || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) – současné ceny
 || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 1,808 || 2,121 || 2,445 || 2,779 || 3,127 || 3,490 || 3,865 || 0 || 19,636
 Platby || 1,446 || 2,036 || 2,347 || 2,668 || 3,002 || 3,350 || 3,711 || 1,075 || 19,636
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je
 vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) – současné ceny
 Uveďte cíle a výstupy ò || Rok ð || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Mobilita ve vzdělávání jednotlivců || Druh výstupu[43] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 Pracovníci (VŠV-OVP - školy - dospělí - pracovníci s mládeží) || Individuální mobilita || 0,00157 || 80 000 || 117,073 || 103 847 || 155,029 || 125 229 || 190,665 || 146 498 || 227,510 || 170 723 || 270,426 || 194 152 || 313,734 || 221 851 || 365,617 || 1 042 300 || 1 640
 Studenti (VŠV) || Individuální mobilita || 0,00238 || 230 000 || 512,530 || 250 767 || 570,048 || 269 387 || 624,549 || 287 908 || 680,843 || 309 004 || 745,321 || 329 407 || 810,541 || 353 527 || 887,181 || 2 030 000 || 4 831
 Studenti (OVP) || Individuální mobilita || 0,00216 || 70 000 || 141,131 || 82 114 || 168,886 || 92 976 || 195,026 || 103 780 || 222,044 || 116 086 || 253,333 || 127 987 || 284,934 || 142 058 || 322,543 || 735 000 || 1 588
 Mladí studenti || Individuální mobilita || 0,00155 || 75 000 || 109,032 || 75 865 || 112,509 || 76 641 || 115,919 || 77 413 || 119,428 || 78 292 || 123,196 || 79 142 || 127,043 || 80 147 || 131,213 || 542 500 || 838
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezinárodní mobilita studentů O4[44] || Individuální mobilita || 0,00733 || 21 176 || 155,239 || 22 162 || 162,471 || 23 074 || 169,157 || 23 811 || 174,555 || 24 750 || 181,443 || 25 817 || 189,265 || 26 942 || 197,514 || 167 732 || 1 230
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Společné diplomy[45] || Individuální mobilita || 0,03411 || 2 198 || 98,686 || 2 937 || 120,416 || 3 752 || 140,865 || 4 732 || 162,002 || 6 031 || 186,520 || 6 759 || 211,275 || 7 619 || 240,791 || 34 028 || 1 161
 Magistři (záruky za půjčky) || Individuální mobilita || 0,00266 || 11 966 || 31,834 || 24 413 || 64,949 || 41 497 || 110,400 || 55 026 || 146,392 || 64 759 || 172,286 || 66 064 || 175,758 || 67 377 || 179,251 || 331 100 || 881
 Mezisoučet za mobilitu ve vzdělávání jednotlivců || 490 339 || 1,166 || 562 105 || 1,354 || 632 556 || 1,547 || 699 166 || 1,733 || 769 645 || 1,933 || 829 329 || 2,113 || 899 521 || 2,324 || 4 882 660 || 12,168
 Spolupráce na inovacích a osvědčených postupech || Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 Strategická partnerství (malá) || Nadnárodní projekty || 0,11389 || 1 550 || 164,476 || 1 838 || 198,958 || 2 141 || 236,369 || 2 442 || 275,043 || 2 786 || 319,970 || 3 228 || 378,213 || 3 510 || 419,447 || 17 495 || 1 992,476
 Strategická partnerství (středně velká) || Nadnárodní projekty || 0,30928 || 325 || 93,115 || 500 || 146,085 || 657 || 195,714 || 813 || 247,037 || 990 || 307,046 || 1 193 || 377,379 || 1 365 || 440,419 || 5 842 || 1 806,795
 Znalostní aliance / aliance odvětvových dovedností || Nadnárodní projekty || 0,86238 || 14 || 11,142 || 29 || 23,632 || 43 || 35,319 || 56 || 47,407 || 71 || 61,575 || 86 || 75,861 || 104 || 93,097 || 404 || 348,033
 Internetové platformy || Internetové platformy || 7,27300 || 3 || 22,284 || 3 || 22,732 || 3 || 23,184 || 3 || 23,648 || 3 || 24,120 || 3 || 24,606 || 3 || 26,604 || 3 || 167,179
 Mezinárodní budování kapacit ve VŠV || Nadnárodní projekty || 0,73278 || 157 || 115,177 || 164 || 120,543 || 171 || 125,503 || 177 || 129,509 || 184 || 134,619 || 192 || 140,423 || 200 || 146,543 || 1 245 || 912,316
 Mezisoučet za spolupráci na inovacích a osvědčených postupech || 2 046 || 406,195 || 2 531 || 511,951 || 3 011 || 616,090 || 3 488 || 722,643 || 4 031 || 847,330 || 4 699 || 996,481 || 5 179 || 1 126,110 || 24 986 || 5 226,799
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Podpora reformy politiky || Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 - podpora reformy politiky || Vícečetný || 102,332 || Nepoužije se || 74,014 || Nepoužije se || 78,537 || Nepoužije se || 84,405 || Nepoužije se || 104,727 || Nepoužije se || 110,818 || Nepoužije se || 123,212 || Nepoužije se || 140,610 || Nepoužije se || 716,323
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Činnosti Jean Monnet || Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 - činnosti Jean Monnet || Vícečetný || 45,491 || Nepoužije se || 36,834 || Nepoužije se || 38,475 || Nepoužije se || 42,120 || Nepoužije se || 46,044 || Nepoužije se || 48,943 || Nepoužije se || 51,444 || Nepoužije se || 54,575 || Nepoužije se || 318,435
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Sportovní činnosti || Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 - sportovní činnosti || Nadnárodní projekty || 34,118 || Nepoužije se || 16,978 || Nepoužije se || 23,815 || Nepoužije se || 32,016 || Nepoužije se || 36,035 || Nepoužije se || 39,052 || Nepoužije se || 44,525 || Nepoužije se || 46,406 || Nepoužije se || 238,827
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Provozní grant || Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 - provozní grant || Řízení programu || 63,189 || Nepoužije se || 47,751 || Nepoužije se || 48,712 || Nepoužije se || 55,200 || Nepoužije se || 61,935 || Nepoužije se || 68,915 || Nepoužije se || 76,162 || Nepoužije se || 83,650 || Nepoužije se || 442,325
 NÁKLADY na okruh 1 a 4 CELKEM || || 1 737 || || 2 046 || || 2 366 || || 2 694 || || 3 038 || || 3 394 || || 3 765 || || 19 041
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je
 vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) – ceny pro rok 2011
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || ||
 Lidské zdroje || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 23,928 || 167,496
 Ostatní správní výdaje || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 2,684
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180
 Mimo OKRUH 5[46] víceletého finančního rámce || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy[47] || 46,118 || 51,218 || 54,247 || 59,904 || 65,481 || 71,313 || 76,595 || 424,876
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 46,118 || 51,218 || 54,247 || 59,904 || 65,481 || 71,313 || 76,595 || 424,876
 CELKEM || 70,429 || 75,529 || 78,558 || 84,215 || 89,792 || 95,624 || 100,906 || 595,056
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno
 dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní
 úvazky
 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || 15 01 01 01 (ústředí a kanceláře zastoupení Komise) || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || 170
 || XX 01 01 02 (delegace) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (nepřímý výzkum) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (přímý výzkum) || || || || || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[48] ||
 || 15 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || 34
 || XX 01 02 02 (SZ, DZ, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy [49] || - v ústředí[50] || || || || || || ||
 || - při delegacích || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, VNO, DZ v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || ||
 || CELKEM || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 || 204
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava
 rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení
 akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
 přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Částky a imputace budou upraveny
 v závislosti na výsledcích předpokládaného využívání externích agentur.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Řízení programu
 Externí zaměstnanci || Řízení programu
 3.2.4. Soulad se stávajícím
 víceletým finančním rámcem
 –
 x Návrh/podnět je v souladu s víceletým finančním rámcem 2014-2020
 navrhovaným Komisí ve sdělení KOM(2011)500.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Vysvětlete, jaká změna plánu se vyžaduje,
 zároveň specifikujte rozpočtové linie, kterých se to týká, a odpovídající
 částky.
 [...]
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[51].
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 dotčené okruhy, rozpočtové linie a odpovídající částky.
 [...]
 3.2.5. Příspěvky třetích stran
 –
 Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
 třetích stran.
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
 následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Uveďte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Návrh
 stanoví příspěvky třetích stran od zemí ESVO, Švýcarska, Turecka, i
 přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí,
 které využívají předvstupní strategie.
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 x Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ na vlastní zdroje
 ̈ na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[52]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Článek ............. || || || || || || || ||
 U účelově vázaných
 různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie.
 [...]
 Upřesněte způsob
 výpočtu dopadu na příjmy.
 [...]
 [1] KOM(2010)
 2020 v konečném znění, 3.3.2010.
 [2] KOM(2011)
 500 v konečném znění, 29.6.2011.
 [3] Úř. věst.
 L 11, 16.1.2003, s. 1.
 [4] Úř. věst.
 C, ,s. .
 [5] Úř. věst.
 C, ,s. .
 [6] KOM(2011)
 500 v konečném znění, 29.6.2011.
 [7] Úř.
 věst. L 327, 24.11.2006, s. 45.
 [8] Úř.
 věst. L 327, 24.11.2006, s. 30.
 [9] Úř.
 věst. L 340, 19.1.2008, s. 83.
 [10] Úř.
 věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.
 [11] KOM(2010)
 2020, 3.3.2010.
 [12] KOM(2010)
 477 v konečném znění, 15.9.2010.
 [13] KOM(2010)
 682 v konečném znění, 26.11.2010.
 [14] Úř.
 věst. C 311, 19.12.2009, s. 1. Usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o
 obnoveném rámci pro evropskou spolupráci v oblasti mládeže (2010–2018).
 [15] Úř.
 věst. L 375, 23.12.2004, s. 12.
 [16] KOM(2008)
 425 v konečném znění, 3.7.2008.
 [17] Úř.
 věst. C 319, 13.12.2008, s. 20. Závěry Rady o školách pro 21.
 století.
 [18] Úř.
 věst. C 119, 28.5.2009, s. 2. Závěry Rady o ET 2020.
 [19] Úř.
 věst. C 300, 12.12.2007, s. 6. Závěry Rady o zlepšování kvality
 vzdělávání učitelů.
 Úř. věst. C 302, 12.12.2009, s. 6. Závěry Rady o profesním rozvoji učitelů
 a vedoucích pracovníků škol.
 [20] Úř.
 věst. C 301, 11.12.2009, s. 5. Závěry Rady o vzdělávání dětí
 z rodin migrantů.
 Úř. věst. C 135, 26.5.2010, s. 2. Závěry Rady o sociálním rozměru
 vzdělávání a odborné přípravy.
 [21] Úř. věst.
 C, ,s. .
 [22] KOM(2011)
 12 v konečném znění, 18.11.2011.
 [23] Úř.
 věst. L 390, 31.12.2004, s. 6.
 [24] Úř.
 věst. C 111, 6.5.2008, s. 1.
 [25] Úř.
 věst. C 155, 8.7.2009, s. 11.
 [26] KOM(2001)
 303 v konečném znění, 25.5.2011.
 [27] Úř. věst.
 L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [28] Úř.
 věst. L, s.
 [29] Tato
 částka vychází z úrovně výdajů v období let 2007–2013 s připočítáním
 ratingového faktoru zohledňujícího míru navýšení nástrojů okruhu 4.
 [30] Úř.
 věst. L, s.
 [31] ABM:
 řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu
 podle činností (Activity-Based Budgeting).
 [32] Uvedené
 v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 [33] Socrates,
 Leonardo da Vinci a e-učení.
 [34] Vysvětlení
 způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici
 na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [35] Uvedené
 v čl. 185 finančního nařízení.
 [36] Rozpočtové
 linie pro výkonnou agenturu, které budou vymezeny, jakmile se stabilizují údaje
 o výdajích.
 [37] RP
 = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [38] ESVO:
 Evropské sdružení volného obchodu.
 [39] Kandidátské
 země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 [40] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí
 EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [41] Zahrnuje
 správní výdaje výkonné agentury, která může být pověřena prováděním části
 programu v souladu s postupem při nadměrném vytížení. Správní výdaje by byly
 dlouhodobě konstantní.
 [42] Celkový
 počet 204 pracovních míst na plný úvazek zahrnuje: řízení vnitrostátních
 agentur, přímé řízení ze strany Komise, dohled a koordinaci s výkonnou
 agenturou i veškerý personál pro podporu a koordinaci programu.
 [43] Výstupy
 se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných
 studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [44] Včetně
 poplatků za mobilitu
 [45] Společné diplomy magisterského a doktorandského studia vybrané pro
 pět ročníků v rámci akce 1 programu Erasmus Mundus v období 2009–2013 budou
 nadále financovány v rámci programu Erasmus pro všechny pro zbývající ročníky přičemž
 podléhají postupu každoročního obnovování na základě zpráv o pokroku a
 rozpočtovým možnostem.
 [46] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí
 EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [47] Zahrnuje
 O1 a O4. GŘ EAC předpokládá (částečné) provádění programu prostřednictvím
 výkonné agentury EACEA a vnitrostátních agentur. Výše uvedené hodnoty a
 rozpočtové linie budou v případě potřeby upraveny v souladu s plánovaným
 využitím externích agentur.
 [48] SZ
 = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD = mladý odborník při
 delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník;
 [49] Dílčí
 strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).
 [50] V
 podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova
 (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
 [51] Viz
 body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [52] Pokud
 jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté
 částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.