type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22002D0168(01)
 Official Journal L 038 , 13/02/2003 P. 0030 - 0031
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 168/2002tas-6 ta' Diċembru 2002li temenda l-Anness XI (Servizzi ta' telekomunikazzjonijiet) għall-Ftehim ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim taż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta il-Ftehim taż-Żona Ekonomika Ewropea, hawnhekk iżjed 'il quddiem msejjaħ "Il-Ftehim", u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi:(1) L-Anness XI għall-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Kumitat Nru 104/2002 tat-12 ta' Lulju 2002 [1].(2) Id-Direttiva Nru 2002/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta' Ġunju 2002 li emenda id-Direttiva 97/67/KE f'dak li għandu x'jaqsam mal-ftuħ akbar għall-kompetizzjoni tas-servizzi postali tal-Komunità [2] għandu jkun imdaħħal f'dan il-Ftehim,IDDEĊIEDA DAN LI ĠEJ:Artikolu 1Dan li ġej għandu jiżdied ma' punt 5d (Direttiva 97/67/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) ta' l-Anness XI għall-Ftehim:", kif emendat bi:- 32002 L 0039: Direttiva 2002/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-10 ta' Ġunju 2002 (ĠU L 176, tal-5.7.2002, p. 21)."Artikolu 2It-testi tad-Direttiva Nru 2002/39/KE fil-lingwa tal-Islanda u f'dik Norveġiża, li ser tiġi ppubblikata fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali taż-ŻEE Ewropea, għandha tkun awtentika.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni ser tidħol fis-seħħ fis-7 ta' Diċembru 2002, iżda n-notiki kollha skond l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim saru lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE [3].Artikolu 4Din id-Deċiżjoni set tiġi ppubblikata fit-Taqsima ŻEE, u fis-Suppliment ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.Magħmula fi Brussel, fis-6 ta' Diċembru 2002.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentKjartan Jóhannsson[1] ĠU L 298, tal-31.10.2002, p. 21.[2] ĠU L 176, tal-5.7.2002, p. 21[3] Ħtieġa kostituzzjonali indikata.--------------------------------------------------


text:
 27.3.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 92/29
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 203/2013
 (2013. gada 8. novembris),
 ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 4. februāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 104/2013, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 185/2010 attiecībā uz pasažieru un citu personu pārbaudi ar sprāgstvielu palieku detektoriem (ETD) kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD) (1).
 (2)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 4. februāra Īstenošanas lēmums 2013/511/ES, ar ko groza Komisijas Lēmumu C(2010) 774 attiecībā uz pasažieru un citu personu pārbaudi ar sprāgstvielu palieku detektoriem (ETD) kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD).
 (3)
 Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma XIII pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma XIII pielikumu groza šādi:
 1)
 pielikuma 66.he punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 185/2010) iekļauj šādu ievilkumu:
 “—
 32013 R 0104: Komisijas 2013. gada 4. februāra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 104/2013 (OV L 34, 5.2.2013., 13. lpp.).”;
 2)
 pielikuma 66.hf punktā (Komisijas Lēmums C(2010) 774 galīgā redakcija) iekļauj šādu ievilkumu:
 “—
 32013 D 0511: Komisijas 2013. gada 4. februāra Īstenošanas lēmums 2013/511/ES, ar ko groza Komisijas Lēmumu C(2010) 774 attiecībā uz pasažieru un citu personu pārbaudi ar sprāgstvielu palieku detektoriem (ETD) kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD).”
 2. pants
 Īstenošanas regulas (ES) Nr. 104/2013 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 9. novembrī, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2013. gada 8. novembrī
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Thórir IBSEN
 (1) OV L 34, 5.2.2013., 13. lpp.
 (2) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


type: legislation

text:
 5.10.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 260/1
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 981/2011 AL COMISIEI
 din 30 septembrie 2011
 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Jabłka grójeckie (IGP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Jabłka grójeckie” depusă de Polonia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (2).
 (2)
 Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 30 septembrie 2011.
 Pentru Comisie, pentru președinte
 Dacian CIOLOȘ
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.
 (2) JO C 322, 27.11.2010, p. 35.
 ANEXĂ
 Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:
 Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate
 POLONIA
 Jabłka grójeckie (IGP)


type: caselaw

jurisdiction: US

text:
I agree with Judge Boylan, who saw and heard the witnesses, that this is a case of confidential relations and defendants have the burden of proof of the fairness of the transactions with plaintiff. The opportunity to see and hear the witnesses is important not only because much of the opposing testimony is flatly contradictory, but also because father and daughter are both unusual personalities and can be better understood (if at all) after seeing and hearing them. In May they entered into a written agreement reciting that plaintiff, "having * * * arrived at an advanced age and being physically incapacitated, desires to live with [defendants] in their home, where he can be comfortable the remainder of his life" and to that end has made conveyances to them to compensate them for furnishing a home and for their covenants, and they covenant and agree "that he may live in their home during the remainder of his life, and during all that time they will furnish him a comfortable home [with or without food?] with them" or the survivor. Three days later the properties were reconveyed and the agreement thereby terminated. The daughter paid the lawyer for the preparation and recording of the deeds. He thinks plaintiff paid him for recording the September deed. The September deed was accompanied by no written instrument showing any actual consideration whatever for it. Plaintiff had no independent advice about it; the lawyer acted as a mere scrivener, not as an adviser. Between May and September plaintiff and his wife had both been in the hospital, he had been *Page 602
 operated on twice and she was evidently dying of cancer. Though the record shows little or no feeling on his part toward her, he was from his own selfish point of view left helpless by her illness and approaching death. He had only his daughter to turn to.
 The fact that an old man is "coarse, uncouth and unfeeling" and "difficult to get along with" and "wants to have his own way at all times" and calls his daughter vile names, may be good reason for her to refuse to live with him, but she has the right to refuse without any reason, good or bad. Such conduct does not show him "to be a man of vigorous and determined personality"; it only shows infirmity of temper, and perhaps of character, not uncommon in either first or second childhood. It does not justify a daughter in taking advantage of him. King Lear was a querulous old man but has not, on that account, been regarded as fair game for his daughters. I therefore agree with Judge Boylan that a deed without actual consideration from plaintiff to defendants could not stand. It is hardly necessary to add that plaintiff's second marriage at 76 does not necessarily evidence any strength or independence of personality.
 This court, however, finds that there was some oral agreement between the parties, which provides for a home for appellant and is enforceable, though the exact terms of the agreement are not found. On this basis I think the agreement would be a fair one and a fair consideration for the September deed. I agree that if this agreement should be broken, breach would warrant enforcement of the agreement but not striking it down, including the deed. On this ground alone I concur in the result. *Page 603


text:
 28.7.2005
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 L 198/4
 ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΉΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ ΤΟΥ ΕΟX αριθ. 26/2005
 της 11 Μαρτίου 2005
 για την τροποποίηση του παραρτήματος Ι (Κτηνιατρικά και φυτοϋγειονομικά θέματα) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Η ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ,
 Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε από το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής «η συμφωνία», και ιδίως το άρθρο 98,
 Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
 (1)
 Το παράρτημα I της συμφωνίας τροποποιήθηκε από την απόφαση αριθ. 1/2005 της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ, της 8 Φεβρουαρίου 2005 (1).
 (2)
 Η απόφαση 2004/63/EΚ της Επιτροπής, της 23 Δεκεμβρίου 2003, για τροποποίηση της οδηγίας 2003/467/ΕΚ σχετικά με την κήρυξη ορισμένων επαρχιών της Ιταλίας ως απαλλαγμένες από τη βρουκέλλωση των βοοειδών και την ενζωοτική λεύκωση των βοοειδών (2), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (3)
 Η απόφαση 2004/101/ΕΚ της Επιτροπής, της 6 Ιανουαρίου 2004, για την τροποποίηση του παραρτήματος Δ της οδηγίας 88/407/ΕΟΚ του Συμβουλίου όσον αφορά τα υγειονομικά πιστοποιητικά που εφαρμόζονται στο ενδοκοινοτικό εμπόριο και στις εισαγωγές σπέρματος βοοειδών (3), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (4)
 Η απόφαση 2004/199/ΕΚ της Επιτροπής, της 27 Φεβρουαρίου 2004, για την τροποποίηση της απόφασης 93/52/ΕOΚ για την αναγνώριση ορισμένων ιταλικών επαρχιών ως επίσημα απαλλαγμένων από τη βρουκέλλωση (4), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (5)
 Η απόφαση 2004/226/EK της Επιτροπής, της 4 Μαρτίου 2004, για την έγκριση των δοκιμών για την ανίχνευση αντισωμάτων κατά της βρουκέλλωσης των βοοειδών στο πλαίσιο της οδηγίας 64/432/ΕΟΚ του Συμβουλίου (5), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (6)
 Η απόφαση 2004/230/EΚ της Επιτροπής, της 5 Μαρτίου 2004, για τροποποίηση της απόφασης 2003/467/ΕΚ σχετικά με την κήρυξη ορισμένων επαρχιών της Ιταλίας ως απαλλαγμένες από τη φυματίωση των βοοειδών και τη βρουκέλλωση των βοοειδών (6), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (7)
 Η απόφαση 2004/233/EΚ της Επιτροπής, της 4 Μαρτίου 2004, με την οποία επιτρέπεται σε ορισμένα εργαστήρια να ελέγχουν τη δραστικότητα των αντιλυσσικών εμβολίων σε ορισμένα κατοικίδια σαρκοφάγα (7), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (8)
 Η απόφαση 2004/235/EΚ της Επιτροπής, της 1η Μαρτίου 2004, για τον καθορισμό συμπληρωματικών εγγυήσεων, όσον αφορά τις σαλμονέλες, κατά τις αποστολές προς τη Φινλανδία και τη Σουηδία ωοτόκων ορνίθων (8), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (9)
 Η απόφαση 2004/252/ΕΚ της Επιτροπής, της 10 Μαρτίου 2004, για την τροποποίηση της απόφασης 2001/106/ΕΚ σχετικά με τα κέντρα αποθήκευσης σπέρματος βοοειδών (9), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (10)
 Η απόφαση 2004/315/EΚ της Επιτροπής, της 26 Μαρτίου 2004, σχετικά με την αναγνώριση του συστήματος δικτύων επιτήρησης για τις εκμεταλλεύσεις εκτροφής βοοειδών που εφαρμόζεται σε κράτη μέλη ή σε περιφέρειες κρατών μελών σύμφωνα με την οδηγία 64/432/ΕΟΚ (10), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (11)
 Η απόφαση 2004/320/ΕΚ της Επιτροπής, της 31 Μαρτίου 2004, για την τροποποίηση των αποφάσεων 93/52/ΕΟΚ, 2001/618/ΕΚ και 2003/467/ΕΚ όσον αφορά, αφενός, το καθεστώς των προσχωρουσών χωρών ως προς τη βρουκέλωση (B. melitensis), τη νόσο του Aujeszky, την ενζωοτική λεύκωση των βοοειδών, τη βρουκέλωση των βοοειδών και τη φυματίωση και, αφετέρου, το καθεστώς της Γαλλίας ως προς τη νόσο του Aujeszky (11), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (12)
 Η απόφαση 2004/448/ΕΚ της Επιτροπής, της 29 Απριλίου 2004, για την τροποποίηση της απόφασης 2004/233/ΕΚ όσον αφορά τον κατάλογο των εγκεκριμένων εργαστηρίων για τον έλεγχο της αποτελεσματικότητας των αντιλυσσικών εμβολίων σε ορισμένα οικόσιτα σαρκοφάγα (12), όπως διορθώθηκε με την ΕΕ L 193 της 1.6.2004, σ. 64, πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (13)
 Η παρούσα απόφαση δεν εφαρμόζεται στην Ισλανδία και στο Λιχτενστάιν,
 ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:
 Άρθρο 1
 Το κεφάλαιο Ι του παραρτήματος Ι της συμφωνίας τροποποιείται όπως ορίζεται στο παράρτημα της παρούσας απόφασης.
 Άρθρο 2
 Τα κείμενα των αποφάσεων 2004/63/ΕΚ, 2004/101/ΕΚ, 2004/199/ΕΚ, 2004/226/ΕΚ, 2004/230/ΕΚ, 2004/233/ΕΚ, 2004/235/ΕΚ, 2004/252/ΕΚ, 2004/315/ΕΚ, 2004/320/ΕΚ και 2004/448/EΚ, όπως διορθώθηκε από την ΕΕ L 193 της 1.6.2004, σ. 64, στη νορβηγική γλώσσα, τα οποία δημοσιεύονται στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης, είναι αυθεντικά.
 Άρθρο 3
 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 12 Μαρτίου 2005, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας (13).
 Άρθρο 4
 Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
 Βρυξέλλες, 11 Μαρτίου 2005.
 Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ
 Ο Πρόεδρος
 Richard WRIGHT
 (1) EE L 161 της 23.6.2005, σ. 1.
 (2) ΕΕ L 13 της 20.1.2004, σ. 32.
 (3) ΕΕ L 30 της 4.2.2004, σ. 15.
 (4) ΕΕ L 64 της 2.3.2004, σ. 41.
 (5) ΕΕ L 68 της 6.3.2004, σ. 36.
 (6) ΕΕ L 70 της 9.3.2004, σ. 41.
 (7) ΕΕ L 71 της 10.3.2004, σ. 30.
 (8) ΕΕ L 72 της 11.3.2004, σ. 86.
 (9) ΕΕ L 79 της 17.3.2004, σ. 45.
 (10) ΕΕ L 100 της 6.4.2004, σ. 43.
 (11) ΕΕ L 102 της 7.4.2004, σ. 75.
 (12) ΕΕ L 155 της 30.4.2004, σ. 80.
 (13) Δεν αναφέρονται συνταγματικές απαιτήσεις.
 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ
 Το κεφάλαιο Ι του παραρτήματος Ι της συμφωνίας τροποποιείται όπως ορίζεται κατωτέρω:
 1.
 Στο σημείο 7 του μέρους 4.1 (οδηγία 88/407/EΟΚ του Συμβουλίου) και στο σημείο 6 του μέρους 8.1 (οδηγία 88/407/EΟΚ), προστίθεται η ακόλουθη περίπτωση:
 «—
 32004 D 0101: Απόφαση 2004/101/ΕΚ της Επιτροπής, της 6 Ιανουαρίου 2004 (ΕΕ L 30 της 4.2.2004, σ. 15).»
 2.
 Στο σημείο 14 του μέρους 4.2 (απόφαση 93/52/ΕΟΚ της Επιτροπής), προστίθεται η ακόλουθη περίπτωση:
 «—
 32004 D 0199: Απόφαση 2004/199/ΕΚ της Επιτροπής, της 27 Φεβρουαρίου 2004 (ΕΕ L 64 της 2.3.2004, σ. 41).»
 3.
 Στο σημείο 14 (απόφαση 93/52/ΕΟΚ της Επιτροπής) και στο σημείο 64 του μέρους 4.2 (απόφαση 2001/618/ΕΟΚ της Επιτροπής), προστίθεται η ακόλουθη περίπτωση:
 «—
 32004 D 0320: Απόφαση 2004/320/ΕΚ της Επιτροπής, της 31 Μαρτίου 2004 (ΕΕ L 102 της 7.4.2004, σ. 75).»
 4.
 Στο σημείο 61 του μέρους 4.2 (απόφαση 2001/106/ΕΚ της Επιτροπής), προστίθεται η ακόλουθη περίπτωση:
 «—
 32004 D 0252: Απόφαση 2004/252/ΕΚ της Επιτροπής, της 10 Μαρτίου 2004 (ΕΕ L 79 της 17.3.2004, σ. 45).»
 5.
 Στο σημείο 70 του μέρους 4.2 (απόφαση 2003/467/ΕΚ της Επιτροπής), προστίθεται το ακόλουθο κείμενο:
 «, όπως τροποποιήθηκε από:
 —
 32004 D 0063: Απόφαση 2004/63/ΕΚ της Επιτροπής, της 23 Δεκεμβρίου 2003 (ΕΕ L 13 της 20.1.2004, σ. 32),
 —
 32004 D 0230: Απόφαση 2004/230/ΕΚ της Επιτροπής, της 5 Μαρτίου 2004 (ΕΕ L 70 της 9.3.2004, σ. 41),
 —
 32004 D 0320: Απόφαση 2004/320/ΕΚ της Επιτροπής, της 31 Μαρτίου 2004 (ΕΕ L 102 της 7.4.2004, σ. 75).»
 6.
 Μετά το σημείο 74 του μέρους 4.2 (απόφαση 2003/886/ΕΚ της Επιτροπής), παρεμβάλλονται τα ακόλουθα σημεία:
 «75.
 32004 D 0226: Απόφαση 2004/226/EK της Επιτροπής, της 4 Μαρτίου 2004, για την έγκριση των δοκιμών για την ανίχνευση αντισωμάτων κατά της βρουκέλλωσης των βοοειδών στο πλαίσιο της οδηγίας 64/432/ΕΟΚ του Συμβουλίου (ΕΕ L 68 της 6.3.2004, σ. 36).
 76.
 32004 D 0233: Απόφαση 2004/233/ΕΚ της Επιτροπής, της 4 Μαρτίου 2004, με την οποία επιτρέπεται σε ορισμένα εργαστήρια να ελέγχουν τη δραστικότητα των αντιλυσσικών εμβολίων σε ορισμένα κατοικίδια σαρκοφάγα (ΕΕ L 71 της 10.3.2004, σ. 30), όπως τροποποιήθηκε από:
 —
 32004 D 0448: Απόφαση 2004/448/EΚ της Επιτροπής, της 29 Απριλίου 2004 (ΕΕ L 155 της 30.4.2004, σ. 80), όπως διορθώθηκε από την ΕΕ L 193 της 1.6.2004, σ. 64.
 77.
 32004 D 0235: Απόφαση 2004/235/EΚ της Επιτροπής, της 1η Μαρτίου 2004, για τον καθορισμό συμπληρωματικών εγγυήσεων, όσον αφορά τις σαλμονέλες, κατά τις αποστολές προς τη Φινλανδία και τη Σουηδία ωοτόκων ορνίθων (ΕΕ L 72 της 11.3.2004, σ. 86).
 Για τους σκοπούς της συμφωνίας, στις διατάξεις της παρούσας απόφασης γίνεται η ακόλουθη προσαρμογή:
 Οι διατάξεις της παρούσας απόφασης εφαρμόζονται στις αποστολές προς τη Νορβηγία.
 78.
 32004 D 0315: Απόφαση 2004/315/EΚ της Επιτροπής, της 26 Μαρτίου 2004, σχετικά με την αναγνώριση του συστήματος δικτύων επιτήρησης για τις εκμεταλλεύσεις εκτροφής βοοειδών που εφαρμόζεται σε κράτη μέλη ή σε περιφέρειες κρατών μελών σύμφωνα με την οδηγία 64/432/ΕΟΚ (ΕΕ L 100 της 6.4.2004, σ. 43).»
 7.
 Στο μέρος 4.2, διαγράφεται το κείμενο του σημείου 32 (απόφαση 95/161/EΚ της Επιτροπής), του σημείου 55 (απόφαση 2000/330/EΚ της Επιτροπής) καθώς και του σημείου 62 (απόφαση 2001/296/EΚ της Επιτροπής).
 8.
 Στο μέρος 4.2, κάτω από τον τίτλο «ΠΡΑΞΕΙΣ ΤΙΣ ΟΠΟΙΕΣ ΛΑΜΒΑΝΟΥΝ ΔΕΟΝΤΩΣ ΥΠΟΨΗ ΤΑ ΚΡΑΤΗ ΤΗΣ ΕΖΕΣ ΚΑΙ Η ΕΠΟΠΤΕΥΟΥΣΑ ΑΡΧΗ ΤΗΣ ΕΖΕΣ», διαγράφεται το κείμενο του σημείου 53 (απόφαση 2002/544/EΚ της Επιτροπής) καθώς και του σημείου 54 (απόφαση 2002/907/EΚ της Επιτροπής).


type: other

text:
Paimenpojat Jeriko, Ukko ja Jupiter: Jerikolle toinen SM-kilpailuoikeus ensi kesälle
 Tänään lähdettiin taas agilitykisoihin. Alunperin oli ollut vähän ajatuksissa, että lähdettäisiin Vaasaan Matin sukulaisia tapaamaan ja samalla olisin käynyt kisaamassa Maalahdella, mutta suunnitelmat muuttui ja kisattiin sitten ihan Tampereella kotikisoissa.
 Ekan radan rataantutustumisessa tutustuin rataan väärin. Unohdin muurin ja kolme hyppyä välistä. Hups. Tajusin just siinä rataantutustumisen jälkeen kun katsoin ekaa suoritusta. Ukko oli lähtönumerolla 11. Kuvio ei kuitenkaan ollut vaikea, joten en antanut itseni huolestua. Tämä oli vähän töksähtelevä rata, eka rima tippui jostain syystä, alueellisen valkun kouluttaja Tero oli paikalla ja sanoi, että Ukko keskittyi siinä enemmän mun katsomiseen kuin rimaan. Kepeillä tuli myös virhe, mutta pikku hiljaa lähti siitä rullaamaan. Viimeiseen suoraan putkeen Ukko ampaisi paljon lujempaa kuin mitä osasin odottaa ja niinpä olin sitten keinuun ohjauksessa aivan totaalisen myöhässä. Virheitä 20 ja yliaikaakin kun säädettiin sekä kepeillä että keinulla.
 Jerikon kanssa tää rata meni oikein kivasti, kaikki tuntui sujuvan oikein mallikkaasti ja siis sujuikin ja meininki oli hyvä. Ennen keppejä olevan hypyn alastulolla Jeriko vähän liukastui. Toi vanha matto ei oo kyllä alustana mikään paras mahdollinen, uudesta matosta tykkään tosi paljon! Puomin alastulolta Jari meinas antaa virheen, mutta tuloslapusta vitonen on sutattu pois, eli ilmeisesti perui sen ja yllähän Jeriko kontaktiin osuikin. Tokavikalla esteellä mielessäni jo tuuletin, että nyt tuli SM-nollat kasaan (koska en ollut nähnyt Jarin käden heiluttelua, keskityn vaan koiraan ja rataan), mutta Jeriko ampaisi lelun kiilto silmissään vikasta esteestä ohi vaikka vähän yritin vielä kutsuakin, että "täällä"! Auts! Muuten niin hieno rata! :)
 Toka rata oli myös agirata. Ukko karkasi lähdössä eikä ottanut kakkoshypyn takaakierron ohjausta, joten tästä jo HYL. Muuten meni ihan hyvin rata, mutta sitten 12-14 esteillä olin rataantutustumisessa jo pohtinut, että miten teen Ukon kanssa. Jerikolle sopiva ohjaus oli mulle ilmiselvä, ja vähän epäilin kyllä ettei se ehkä toimi Ukolle, koska Ukko ei lähde vedolla tulemaan useinkaan kovin rivakasti mua kohti vaan valuu, mutta sitten tein joka tapauksessa samalla ohjauksella ja niinhän Ukko otti 14 hypynkin väärään suuntaan. Olis pitänyt tehdä niin kuin pohdin, eli valssata 13 hypylle ja tehdä 14 takaakiertopäällejuoksuna. Pitäisi luottaa omaan intuitioon. Vielä sitten okserin rimakin tuli alas.
 Jerikon kanssa tälle radalle meinasi vähän tulla paineita, olihan mulla kova halu saada ne SM-nollat kasaan. Sain kuitenkin rentoutettua mielen ja jätettyä kaiken tollaisen taka-alalle ja keskityttyä pelkästään rataan. Jerikon kanssa otettiin lähtö eri tavalla eli pakkovalssilla, olisi voinut olla Ukollekin parempi mutta jotenkin halusin Ukon kanssa ottaa yhdessä vauhtia lähtöön. Pakkovalssilähtö sopi kuitenkin Jerikolle hyvin ja rata lähti hienosti käytiin. Otin ennen keppejä vielä valssin, mietin myös persjättöä, mutta joka tapauksessa halusin Jerikonkin kanssa vaihtaa puolen. Jeriko olisi varmaan itsekin hakenut oikean keppivälin, mutta koska sitä oli mahdollista myös helpottaa, niin miksi en itse panostaisi siihen, että annan koiralleni mahdollisimman hyvät onnistumisen edellytykset? :) Jerikolle tuo 12-14 väli toimi just niin kuin ajattelinkin eli loistavasti. :) Pieni kulmaaminen 12 ja 13 hyppyjen väliin ja se riitti. :) Nyt otin myös ennen okseria Jerikoa jo kunnolla kiinni, mutta oli Jerikon ilmekin sellainen, että nyt varmasti joka hyppy otetaan kun edellisellä meni vähän mönkään. Jeriko haluaa aina niin kovasti onnistua ja mikään muu kuin mun täydellinen tyytyväisyys ei riitä. ;) Tältä radalta siis tuloksena 0, -8,22, etenemä 4,36 m/s, sijoitus 10/67. Näin tuli sitten Jerikolle SM-nollat kasaan ja Jeriko sai pk-jäljen SM-kilpailuoikeuden lisäksi kilpailuoikeuden agilityn SM-kisoihin. :)
 Viimeisenä sitten hyppäri. Tää oli kyllä vaikutti jo heti sellaiselta, että tää voisi sujua Ukon kanssa hyvin. Ja ihan hyvinhän se sujuikin. Rima tuli alas ennen keppejä ja se oli ihan täysin mun vika, kun ajauduin jotenkin liian pitkälle ja Ukon reitille sekä peittämään keppejä. Muuten meni oikein kivasti ja meininki oli ihan jees. Tuloksena siis 5, -5,31, etenemä 4,26 m/s. Tais olla Ukon eka yli 4 etenemä! :D
 Jerikon kanssa tämä rata oli myös tosi kiva, loppua kohden kyllä Jerikossa alkoi näkyä vähän väsymys ja otti ylimääräisiä askeleita ennen hyppyjä siinä missä alussa tai aiemmin radoilla hyppääminen oli normaalin vaivatonta. Tosi rankka viikko on kyllä ollutkin, joten huomiset treenit jää ehdottomasti väliin. Hienoa menoa kuitenkin Jerikolta ja tuloksena 0, -8,25, etenemä 4,58 m/s, sijoitus 6./59.
 Illalla Ukko pääsi vielä Ilonan kanssa vetohiihtotreeneihin. Tarkoitus olis Ilona saada houkutelluksi Ukon kanssa valjakkohiihdon piirinmestiksiin, mutta katsotaan nyt sitten onnistuuko töiden puolesta. Ukko veti kuitenkin hienosti ja vielä loppusuorallakin näytti meno hyvältä. :) Jerikon kanssa en viitsinyt yksin vedättää, kun olen niin huono hiihtäjä ja Jeriko niin pieni kuitenkin, että olis hirveetä laittaa se vielä kisojen jälkeen vetämään perunasäkkiä perässään.
 Lähettänyt Sabina klo 21:48
 Onnittelut monitaitureille ja tsempit SM-karkeloihin :)
 23. helmikuuta 2016 klo 11.50
 Kiitos! :) PK-SM:t on kyllä tosi iso ja jännä juttu meille! Toivon, että onnistutaan valmistautumaan niihin hyvin. :)
 26. helmikuuta 2016 klo 6.20


text:
 |
 52014PC0605
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kaitse kohta kahjustava hinnakujunduse eest laevaehituses (kodifitseeritud teks) /* COM/2014/0605 final - 2014/0280 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
 oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
 kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse
 talle antud õigusi kasutada.
 Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
 arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
 osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
 õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte.
 Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega
 oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks.
 2. 1. aprillil 1987. aastal
 otsustas[1]
 komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
 kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
 õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende
 vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini.
 3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa
 Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise
 tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele
 kuuluva õiguse osas.
 Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt
 Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ettenähtud seadusandlikku menetlust.
 Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või
 teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon
 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et
 kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud
 menetlust.
 4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on
 kodifitseerida nõukogu 29. jaanuari 1996. aasta määrus (EÜ)
 nr 385/96 kaitse kohta kahjustava hinnakujunduse eest laevaehituses[3]. Uus määrus asendab
 sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4];
 käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende
 kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised
 muudatused.
 5. Kodifitseerimise ettepanek on
 koostatud määruse (EÜ) nr 385/96 ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise
 alusel 22 ametlikus keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete
 Talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid,
 siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on
 kodifitseeritud määruse II lisas.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 2014/0280 (COD)
 Ettepanek:
 Ö EUROOPA
 PARLAMENDI JA Õ NÕUKOGU MÄÄRUS
 kaitse kohta kahjustava hinnakujunduse eest
 laevaehituses (kodifitseeritud teks)
 EUROOPA LIIDU Ö PARLAMENT JA
 EUROOPA Õ NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise
 lepingut Õ, eriti selle
 artikli Ö 207
 lõiget 2 Õ,
 võttes arvesse Ö Euroopa
 Komisjoni Õ ettepanekut,
 Ö olles edastanud
 seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[5],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Õ
 ning arvestades, et:
 ê
 (1) Nõukogu määrust (EÜ) nr 385/96[6] on oluliselt muudetud[7]. Selguse ja
 otstarbekuse huvides tuleks nimetatud määrus kodifitseerida.
 ê 385/96
 põhjendus 1
 (2) Majanduskoostöö ja Arengu
 Organisatsiooni egiidi all toimunud mitmepoolsete läbirääkimiste tulemusena
 sõlmiti 21. detsembril 1994. aastal kokkulepe tavapärastest
 konkurentsitingimustest kinnipidamise kohta kaubanduslikus laevaehitus- ja
 laevaremonditööstuses („laevaehituslepingˮ).
 ê 385/96
 põhjendus 2 (kohandatud)
 (3) Laevaehituslepingu raames on
 tõdetud, et laevaostutehingute eripära tõttu on ebaotstarbekas rakendada
 tasakaalustavaid ja dumpinguvastaseid tollimakse, nagu on ette nähtud
 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkulepe VI artikli,
 subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu ning Maailma
 Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule lisatud Ö 1994. aasta
 üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe Õ VI artikli
 rakendamise lepingu Ö („1994. aasta
 dumpinguvastane leping”) Õ kohaselt. Vajaduse
 tõttu tõhusate kaitsemeetmete järele laevade kahjuliku, normaalväärtusest
 madalama hinnaga müügi vastu on laevaehituses vastu võetud kahjustava
 hinnakujunduse koodeks, mis koos selle juurde kuuluvate põhiseisukohtadega esitatakse
 laevaehituslepingu III lisas („IPI-koodeksˮ).
 ê 385/96
 põhjendus 3 (kohandatud)
 (4) IPI-koodeksi tekst põhineb
 peamiselt Ö 1994. aasta
 dumpinguvastasel Õ lepingul ning erineb
 kõnealusest lepingust ainult niivõrd, kui see on õigustatud laevaostutehingute
 erijoonte tõttu. Seetõttu Ö tuleks IPI-koodeksi
 sätteid kajastada liidu õigusaktides nii palju kui see on võimalik [nõukogu
 määruse (EÜ) nr 1225/2009[8]] Õ alusel.
 ê 385/96
 põhjendus 4 (kohandatud)
 (5) Laevaehitusleping ja sellest
 tulenevad õigusaktid on olulised Ö liidu Õ õiguse seisukohalt.
 ê 385/96
 põhjendus 5 (kohandatud)
 (6) Ö Säilitamaks Õ õiguste ja
 kohustuste tasakaalu Ö mida Õ laevaehituslepinguga
 Ö on
 saavutatud, Õ peaks Ö liit Õ võtma meetmed iga
 kahjustavalt hinnatud laeva puhul, mille müük alla normaalväärtuse tekitab
 kahju Ö liidu
 tootmisharule Õ.
 ê 385/96
 põhjendus 6 (kohandatud)
 (7) Laevaehituslepingus osalevate
 laevaehitajate puhul võib Ö liit Õ laeva müüki uurida
 ainult juhul, kui laeva ostja on Ö liidu Õ ostja ning kui laev
 ei ole sõjalaev.
 ê 385/96
 põhjendus 7 (kohandatud)
 (8) Ö Soovitav Õ on kehtestada selged
 ja üksikasjalikud eeskirjad normaalväärtuse arvutamiseks. Eelkõige peaks
 selline väärtus võimaluse korral põhinema samalaadse laeva tüüpilisel
 müügitehingul Ö ekspordiriigi
 tavapärases kaubandustegevuses Õ. Otstarbekas on määratleda,
 millistel asjaoludel saab omamaise müügi lugeda kahjumiga sooritatuks ja
 arvestamata jätta ning müügi aluseks võtta samalaadse laeva müügi kolmandale
 riigile või arvestusliku normaalväärtuse. Ühtlasi on soovitatav ette näha
 kulude nõuetekohane paigutus, k.a käivitamisjärgus. Normaalväärtuse
 arvutamiseks on vaja esitada ka meetodid, mille abil määratakse kindlaks
 müügikogused, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal, mis peaks kõnealuses
 väärtuses sisalduma.
 ê 385/96
 põhjendus 8 (kohandatud)
 (9) Uue õigusdokumendi
 korrektseks kohaldamiseks Ö peaks Õ komisjon võtma kõik
 vajalikud meetmed, et kindlaks teha kolmandate riikide suurte kontsernide ja
 valdusühingute arvestuslike maksete seaduslikkus kui on tarvis hinnata omahinna
 struktuuri.
 ê 385/96 põhjendus
 9
 (10) Normaalväärtuse määramiseks
 muude kui turumajandusmaade puhul oleks mõistlik kindlaks määrata eeskirjad,
 mille alusel valitakse turumajandusmaade hulgast kõnealusel eesmärgil kasutamiseks
 sobiv asjakohane kolmas riik, ning juhul, kui sobivat kolmandat riiki ei ole
 võimalik leida, siis ette näha normaalväärtuse kindlaksmääramine mis tahes muul
 põhjendatud alusel.
 ê 385/96
 põhjendus 10 (kohandatud)
 (11) Otstarbekas on määratleda
 ekspordihind ning loetleda, millised kohandused Ö tuleks Õ teha juhtudel, kui
 kõnealune hind on vaja esimese avatud turuhinna alusel arvutada.
 ê 385/96
 põhjendus 11
 (12) Õiglase võrdluse tagamiseks
 ekspordihinna ja normaalväärtuse vahel on soovitatav loetleda tegurid, k.a
 leppetrahvid, mis võivad mõjutada hindu ja hindade võrreldavust.
 ê 385/96
 põhjendus 12 (kohandatud)
 (13) On soovitatav Ö sätestada Õ selged ja üksikasjalikud
 suunised seoses teguritega, mis võivad olla vajalikud kahjustava
 hinnakujundusega müügi tekitatud märgatava kahju või sellise kahju tekkimise
 ohu kindlakstegemisel. Tõestades, et Ö liidu
 tootmisharule Õ tekitatud kahju
 tuleneb asjaomase müügihinnatasemest, tuleks arvestada muude tegurite mõju ning
 eelkõige Ö liidus Õ valitsevaid
 turutingimusi.
 ê 385/96 põhjendus
 13 (kohandatud)
 (14) Soovitatav on mõiste „Ö liidu tootmisharu Õ” määratlemisel
 viidata samalaadse laeva ehitamise suutlikkusele ning ette näha, et
 eksportijatega seotud osapooled võivad sellest majandusharust välja jääda, ning
 määratleda mõiste „seotud”.
 ê 385/96
 põhjendus 14 (kohandatud)
 (15) Tuleb Ö sätestada Õ kahjustavat
 hinnakujundust käsitleva kaebuse esitamise kord ja olulised tingimused, kaasa
 arvatud Ö millises
 ulatuses peaks liidu tootmisharu seda toetama Õ, ning andmed, mida
 selline kaebus peaks sisaldama laeva ostja, kahjustava hinnakujunduse, sellest
 tekkiva kahju ja põhjuslike seoste kohta. Ö Samuti on Õ otstarbekas kindlaks
 määrata ka kaebuste tagasilükkamise ja menetluse algatamise kord.
 ê 385/96
 põhjendus 15 (kohandatud)
 (16) Kui kahjustava
 hinnakujundusega laeva ostja registrijärgne asukoht on laevaehituslepingu teise
 osalise territooriumil, võib kaebuses sisalduda ka taotlus uurimise algatamise
 kohta kõnealuse lepinguosalise ametiasutuste poolt. Nõudmise korral Ö tuleks Õ selline taotlus Ö saata Õ lepinguosaliste
 ametiasutustele.
 ê 385/96
 põhjendus 16 (kohandatud)
 (17) Uurimise võib vajaduse korral
 algatada ka Ö lepinguosalise Õ ametiasutuste
 kirjaliku kaebuse alusel käesolevas määruses ja laevaehituslepingus ettenähtud
 tingimuste kohaselt.
 ê 385/96
 põhjendus 17 (kohandatud)
 (18) Ö On vaja täpsustada, Õ kuidas huvitatud
 isikutele teatada Ö , millist
 teavet ametiasutused nõuavad. Huvitatud isikutele peaks andma piisava
 võimaluse esitada kõik asjakohased tõendid ja kaitsta oma huve. Samuti on
 soovitav sätestada selgelt eeskirjad ja kord, mida tuleb järgida uurimise
 käigus, eelkõige eeskirjad, mille kohaselt huvitatud isikud peavad andma endast
 teada, esitama oma seisukohad ja esitama teabe kindlaksmääratud tähtajaks,
 selleks et neid seisukohti ja seda teavet arvesse võetaks. Samuti on kohane
 ette näha tingimused, mille alusel huvitatud isik võib omada juurdepääsu Õ teiste huvitatud
 isikute esitatud Ö teabele ja
 selle kohta arvamused esitada. Samuti peaksid liikmesriigid ja komisjon teabe
 kogumiseks koostööd tegema Õ.
 ê 385/96
 põhjendus 18 (kohandatud)
 (19) Ö On vaja Õ ette näha, et olenemata
 sellest, kas kahjustava hinnakujunduse maks on määratud või mitte, Ö tuleks menetlus
 lõpetada Õ hiljemalt üks aasta
 pärast menetluse algatamise kuupäeva või laeva tarnekuupäeva, olenevalt
 sellest, kumb aeg on varasem.
 (20) Uurimised või menetlused
 tuleks lõpetada, kui kahjustava hinnakujunduse marginaal on miinimumtasemel.
 ê 385/96
 põhjendus 19
 (21) Uurimise võib lõpetada
 kahjustava hinnakujunduse maksu kehtestamata, kui kahjustavalt hinnatud laeva
 müük lõplikult ja tingimusteta tühistatakse või võetakse vastu muu võrdväärne
 õiguskaitsevahend. Erilist tähelepanu tuleks siiski pöörata vajadusele vältida
 käesolevas määruses seatud eesmärgi ohustamist.
 ê 385/96
 põhjendus 20 (kohandatud)
 (22) Kui kõik käesolevas määruses
 ettenähtud tingimused on täidetud, siis tuleb laevaehitajale, kelle kahjustavalt
 hinnatud laeva müük on tekitanud kahju Ö liidu
 tootmisharule Õ, otsuse alusel
 määrata kahjustava hinnakujunduse maks, mis võrdub kahjustava hinnakujunduse
 marginaali summaga; tuleks ette näha nimetatud otsuse täpsed ja üksikasjalikud
 rakenduseeskirjad, kaasa arvatud kõik otsuse tegelikuks täitmiseks vajalikud
 meetmed ning eelkõige vastumeetmed juhuks, kui laevaehitaja ei maksa kahjustava
 hinnakujunduse maksu ettenähtud tähtaja jooksul.
 ê 385/96
 põhjendus 21 (kohandatud)
 (23) Tuleb Ö sätestada Õ täpsed eeskirjad,
 mille kohaselt nende laevaehitajate ehitatud laevad, kelle suhtes rakendatakse
 vastumeetmeid, jäetakse ilma lastimis- ja lossimisõigusest Ö liidu Õ sadamates.
 ê 385/96
 põhjendus 22
 (24) Kahjustava hinnakujunduse
 maksu kohustus lõpeb üksnes pärast maksu täielikku tasumist või siis, kui
 vastumeetmete kohaldamisaeg lõpeb.
 ê 385/96
 põhjendus 23 (kohandatud)
 (25) Käesoleva määruse alusel
 võetud meetmed ei tohi olla vastuolus Ö liidu Õ huvidega.
 ê 385/96
 põhjendus 24 (kohandatud)
 (26) Ö Liit peaks Õ käesoleva määruse
 kohaldamisel juhinduma vajadusest kiiresti ja tõhusalt tegutseda.
 ê 385/96 põhjendus
 26
 (27) Otstarbekohane on ette näha
 kahjustava hinnakujunduse ja kahju kohta esitatud andmete kontrollimiseks
 mõeldud kontrollkäigud, kusjuures kõnealused kontrollkäigud seatakse sõltuvusse
 saadud küsimustike nõuetekohasest täitmisest.
 ê 385/96
 põhjendus 27 (kohandatud)
 (28) Tuleb ette näha, et juhul kui Ö asjaosalised Õ ei tee rahuldavat
 koostööd, võib Ö järelduste
 tegemiseks kasutada muud teavet, ning et see teave võib olla asjaosalistele ebasoodsam
 kui koostöö korral Õ.
 ê 385/96
 põhjendus 28
 (29) Tuleks ette näha
 konfidentsiaalse teabe kasutamise kord, et ära hoida ärisaladuste avaldamine.
 ê 385/96 põhjendus
 28 (kohandatud)
 (30) On oluline, et nähtaks ette
 peamiste faktide ja kaalutluste nõuetekohane avalikustamine isikutele, kellel
 on õigus neid teada saada, ning et avalikustamine toimuks Ö liidu Õ otsuste tegemise
 korda nõuetekohaselt arvesse võttes aja jooksul, mis võimaldab asjaosalistel
 oma huve kaitsta.
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5 (kohandatud)
 (31) Ö Selles Õ määruses sätestatud
 menetluste rakendamine Ö eeldab Õ ühetaolisi tingimusi
 Ö nimetatud Õ määruse
 rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmiseks vastavalt määrusele (EL)
 nr 182/2011[9],
 ê 385/96
 (kohandatud)
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Põhimõtted
 ja mõisted
 1. Kahjustava hinnakujunduse maksu võib
 kehtestada kahjustavalt hinnatud laeva ehitajale, kes müüb laeva muule kui
 laeva Ö päritoluriigi Õ ostjale ning tekitab
 sellega kahju.
 2. Laev tuleb lugeda kahjustava
 hinnakujundusega laevaks, kui müüdud laeva ekspordihind on väiksem kui
 samalaadse laeva võrreldav hind Ö tavapärase
 kaubandustegevuse käigus toimunud Õ müügi puhul Ö ekspordiriigi Õ ostjale.
 3. Käesolevas
 määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a) laev – iseliikuv
 merelaev kogumahutavusega vähemalt 100 brutoregistertonni, mida
 kasutatakse kauba või inimeste transportimisel või eriülesanneteks (näiteks
 jäämurdjad ja põhjasüvendi), ning vedurlaevad võimsusega vähemalt 365 KW;
 b) samalaadne laev – vaadeldava
 laevaga sama liiki, sama otstarbega ning ligikaudu samade mõõtmetega laev,
 mille omadused on väga sarnased vaadeldava laeva omadustega;
 c) sama üldkategooria laev – sama
 liiki ja samal otstarbel kasutatav, kuid märkimisväärselt teistsuguste
 mõõtmetega laev;
 d) müük – laeva
 omandiõiguse tekitamine või üleandmine, v.a tavapärase kaubandusliku laenu
 tagatisena tekitatud või omandatud omandiõigus;
 e) omandiõigus – lepingul või
 omandil põhinev õigus, mis võimaldab kõnealuse õigusega isikul või isikutel
 laeva tegevusest kasu saada viisil, mis on arvestataval määral võrreldav
 omaniku viisiga saada kasu laeva tegevusest. Sellise arvestatava võrreldavuse
 määramisel võetakse muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:
 i) tehingu tingimused ja asjaolud;
 ii) Ö tootmisharu Õ kaubandustavad;
 iii) kas tehingu objektiks olev laev on
 seotud kasu saava isiku või kasu saavate isikute tegevusega; Ö ja Õ
 iv) kas tegelikult on tõenäoline, et
 sellistest õigustest kasu saav või kasu saavad isikud saavad laeva tegevusest
 kasu ja võtavad vastutuse laeva eest olulises ulatuses laeva kasutusajast;
 f) ostja – isik või
 äriühing, kes otse või kaudselt omandab omandiõiguse, k.a rendilepingu või
 pikaajalise laevapereta prahilepingu alusel, laevaehitajalt esimest korda,
 kusjuures see võib olla isik või äriühing, kes on ostja omanik või kontrollib
 ostja tegevust või juhendab ostjat. Isik või äriühing on ostja omanik juhul, kui
 tema osalus ostjas on üle 50 %. Isik või äriühing kontrollib ostja
 tegevust, kui isik või äriühing on juriidiliselt või praktiliselt võimeline
 ostja tegevust piirama või juhtima, kui talle kuulub 25 % ostja osadest
 või aktsiatest. Ostja omandikuuluvuse tõendatuse korral ei eeldata eraldi
 kontrollimist, kui ei ole ette nähtud teisiti. Igal laeval võib olla rohkem kui
 üks ostja;
 g) äriühing – mis
 tahes tsiviil- või kaubandusõiguslik äriühing või ettevõtja, k.a ühistud
 ja muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud juriidilised isikud, kaasa arvatud
 kasumitaotluseta ettevõtjad;
 h) lepinguosaline – laevaehituslepingus
 kolmas riik.
 Artikkel 2
 Kahjustava
 hinnakujunduse tuvastamine
 A. Normaalväärtus
 1. Normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt
 Ö ekspordiriigi Õ sõltumatu ostja
 poolt samalaadse laeva eest Ö tavapärases
 kaubandustegevuses Õ makstud või makstav
 hind.
 2. Hindu Ö asjaosaliste Õ vahel, kes teevad
 ilmset koostööd või on tõenäoliselt sõlminud kompensatsioonilepingu, ei või
 lugeda tavakaubanduslikeks ning neid võib normaalväärtuse määramisel kasutada
 ainult juhul, kui on vastatud nende sõltumatus.
 3. Kui Ö tavapärase
 kaubandustegevuse käigus toimuv samalaadsete laevade müük puudub Õ või kui konkreetne
 olukord turul ei võimalda nõuetekohast võrdlust, siis arvutatakse samalaadse
 laeva normaalväärtus samalaadse laeva asjaomasele kolmandale riigile müügi
 puhul kehtiva tavakaubanduses kehtiva ekspordihinna alusel, kui kõnealune hind
 on tüüpiline. Kui sellised müügid asjakohasele kolmandale riigile puuduvad või
 kui need ei võimalda nõuetekohast võrdlust, siis võetakse samalaadsete laevade
 normaalväärtuse arvutamisel aluseks toodangu maksumus Ö päritoluriigis Õ, millele on liidetud
 asjakohane summa, mis sisaldab müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.
 4. Samalaadsete laevade müüki Ö ekspordiriigi Õ siseturul või Ö eksportmüügil Õ kolmandasse riiki
 madalama hinnaga kui toote ühikumaksumus (püsi- ja muutuvkulud), millele on
 lisatud müügi-, üld- ja halduskulud, võib pidada hinna poolest Ö tavapärase
 kaubandustegevuse väliseks Õ ning seda võib
 normaalväärtuse arvutamisel Ö arvestamata
 jäta Õ ainult juhul, kui
 tuvastatakse, et müügihinnad ei kata kõiki kulusid mõistliku tähtaja jooksul,
 mis tavaliselt on viis aastat.
 5. Kulud arvutatakse tavaliselt uurimisega
 seotud laevaehitaja dokumentide alusel, kui kõnealused dokumendid on kooskõlas
 asjaomase riigi üldtunnustatud majandusarvestuspõhimõtetega ning nendes
 esitatakse asjakohasel viisil vaadeldava laeva tootmis- ja müügikulud.
 Tähelepanu pööratakse tõenditele, mis on
 esitatud kulude nõuetekohase jaotuse kohta, kui näidatakse, et selliseid
 jaotusi on tavapäraselt kasutatud. Sobivamate meetodite puudumise korral
 eelistatakse Ö käibepõhist
 kulujaotust. Kui kulud käesoleva lõigu kulujaotuses juba ei kajastu,
 kohandatakse neid vastavalt neile ühekordsetele kuluartiklitele, mis toovad
 kasu tulevasele ja/või jooksvale tootmisele või olukorrale, Õ kui kulusid
 mõjutavad käivitustoimingud.
 6. Müügi-, üld-
 ja halduskulud ning kasumisummad põhinevad tegelikel andmetel, mis uurimisega
 seotud laevaehitaja esitab samalaadsete laevade tootmise ja Ö tavapärases
 kaubandustegevuses toimunud Õ müügi kohta. Kui
 nimetatud summasid ei saa kindlaks määrata nimetatud alusel, siis määratakse
 need kindlaks, võttes aluseks:
 a) tegelike summade kaalutud keskmise,
 mis Ö päritoluriigi Õ teistele
 laevaehitajatele on samalaadsete laevade tootmisel ja müügil kõnealuse riigi
 siseturul kindlaks määratud;
 b) tegelikud summad, mis kehtivad kõnealuse
 laevaehitaja puhul tavakaubanduses sama üldkategooria laevade tootmisel ja
 müügil Ö päritoluriigi Õ siseturul;
 c) mis tahes muu põhjendatud meetodi
 tingimusel, et sellisel viisil kindlaksmääratud kasum ei ületa kasumit, mis
 teised laevaehitajad tavaliselt saavad sama üldkategooria laevade müügist Ö päritoluriigi Õ siseturul.
 Arvestusliku väärtuse sisse arvatava kasumi
 aluseks on igal juhul keskmine kasum, mis on saadud asjakohase ajavahemiku jooksul,
 mis tavaliselt on kuus kuud enne ja pärast uuritavat müüki, ning mis kajastab
 sellise müügi ajal laekuvat põhjendatud kasumit. Sellisel arvutamisel ei võeta
 arvesse moonutusi, mis viitavad müügi ajal laekuvale põhjendamata kasumile.
 7. Võttes arvesse pikka teostusaega lepingu
 sõlmimise ja laevade üleandmise vahel, jäetakse normaalväärtusest välja
 tegelikud kulud, mis laevaehitaja andmete kohaselt tulenevad vääramatust jõust
 ning on olulisel määral suuremad kui kulude tõus, mida laevaehitaja võis põhjendatult
 ette näha ja arvesse võtta tegelike müügitingimuste kindlaksmääramisel.
 8. Ö Mitteturumajanduslikest
 riikidest Õ toimuva müügi puhul
 ning eelkõige müügi puhul riikidest, mille suhtes kohaldatakse nõukogu määrust
 (EÜ) nr 625/2009[10],
 määratakse normaalväärtus kolmandas turumajandusriigis kehtiva hinna või
 arvestuslikul väärtusaluse või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast
 turumajandusriigist teistesse riikidesse, k.a Ö liitu Õ, või kui see ei ole
 võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samalaadse laeva
 eest Ö liidus Õ tegelikult makstud
 või makstaval hinnal, mis on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et
 sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.
 Sobiv kolmas turumajandusriik valitakse
 põhjendatud viisil, võttes nõuetekohaselt arvesse valimise ajal kättesaadavaid
 usaldusväärseid andmeid. Arvesse võetakse ka tähtajad.
 Uurimise osapooltele antakse varsti pärast
 uurimise alustamist teada valitud kolmas turumajandusriik ning 10 päeva
 märkuste tegemiseks.
 B. Ekspordihind
 9. Ekspordihind on vaadeldava laeva eest
 tegelikult makstud või makstav hind.
 10. Kui ekspordihind puudub või kui
 ekspordihind ei tundu laevaehitaja ning ostja või kolmanda isiku vahelise
 koostöö- või kompensatsioonilepingu põhjal usaldusväärne, siis võib
 ekspordihinna arvutamisel tugineda hinnale, millega laev esimest korda
 sõltumatule ostjale edasi müüakse, või mis tahes põhjendatud alusele juhul, kui
 laeva ei müüda sõltumatule ostjale või kui see ei ole müügi ajal samasuguses
 korras nagu esmamüügi ajal.
 Kõnealustel juhtudel Ö kohandatakse Õ kõiki tekkinud
 kulusid, kaasa arvatud tolli- ja muud maksud ning kasum, et kindlaks määrata
 usaldusväärne ekspordihind.
 Ö Kohandatavate Õ summade hulka
 kuuluvad need, mis on tavaliselt ostja kanda, kuid mille maksja on kas Ö liidus Õ või väljaspool Ö liitu Õ asuv osapool, kes tõenäoliselt
 on liitunud või kellel on kompensatsioonileping laevaehitaja või ostjaga, kaasa
 arvatud: tavapärased transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja
 lisakulud; tollimaksud ja muud Ö impordiriigis Õ laevaostu puhul
 makstavad maksud; müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud
 marginaal.
 C. Võrdlus
 11. Ekspordihinna ja normaalväärtuse vahel
 tehakse õiglane võrdlus. Kõnealune võrdlus tehakse samal kaubandustasandil ning
 võimalikult ühel ja samal ajal toimunud müükide põhjal, tavaliselt kolme kuu
 jooksul enne või pärast uuritavat müüki toimunud müüke, või selliste müükide
 puudumise korral muu sobiva ajavahemiku jooksul. Iga juhtumi puhul võetakse
 nõuetekohaselt eraldi arvesse hinna võrreldavust mõjutavad erisused, kaasa
 arvatud need, mis on seotud müügitingimuste ja -tähtaegadega, leppetrahvidega,
 maksustamisega, kaubandustasandiga, kogustega, füüsiliste omadustega, ning kõik
 muud erisused, mis samuti võivad mõjutada hinna võrreldavust. Kui lõikes 10
 nimetatud juhtudel on hinna võrreldavust mõjutatud, siis määratakse
 normaalväärtus kindlaks arvestusliku ekspordihinna kaubandustasandiga
 võrdväärsel kaubandustasandil või tehakse nõuetekohane Ö kohandamine Õ käesoleva lõike
 alusel. Ö Kohandamisel Õ välditakse
 dubleerimist, eelkõige seoses allahindluste ja leppetrahvidega. Kui
 hinnavõrdlus nõuab valuuta konverteerimist, siis kasutatakse konverteerimisel
 müügi kuupäeva konverteerimiskurssi, v.a juhul, kui välisvaluuta müük
 ennakturgudel on vahetult seotud asjaomase eksportmüügiga, siis kasutatakse
 tähtpäevamüügi kurssi. Käesoleva sätte kohaldamisel loetakse müügikuupäevaks
 oluliste müügitingimuste kindlaksmääramise kuupäev, mis tavaliselt on lepingu
 allakirjutamise kuupäev. Kui olulistes müügitingimustes tehakse
 märkimisväärseid muudatusi, siis tuleks kasutada muudatuste tegemise kuupäeval
 kehtivat konverteerimiskurssi. Sellisel juhul tehakse vajalikud Ö kohandamised Õ, et kõrvaldada igasugune
 ebaratsionaalne toime kahjustava hinnakujunduse marginaalile, mis tuleneb
 üksnes konverteerimiskursi kõikumistest esialgse müügikuupäeva ja kõnealuse
 muudatuse tegemise kuupäeva vahel.
 D. Kahjustava hinnakujunduse marginaal
 12. Ö Vastavalt
 asjakohastele Õ õiglast võrdlust Ö reguleerivatele
 sätetele Õ määratakse
 kahjustava hinnakujunduse marginaalide olemasolu tavaliselt kindlaks kaalutud
 keskmise normaalväärtuse Ö võrdlemisel Õ kõigi müügitehingute
 hindade kaalutud Ö keskmisega Õ või
 üksiknormaalväärtuste ja üksikekspordihindade Ö tehingupõhisel
 võrdlemisel Õ. Kaalutud keskmise
 põhjal määratud normaalväärtust võib siiski võrrelda kõigi üksikmüükide
 hindadega, kui ekspordihindade struktuuris esinevad olulised erinevused seoses
 eri ostjate, piirkondade või ajavahemikega ning kui käesoleva lõike esimeses
 lauses märgitud meetodid ei kajasta täiel määral kasutatava kahjustava
 hinnakujunduse tegelikku astet.
 13. Kahjustava hinnakujunduse marginaal on
 summa, mille võrra normaalväärtus ületab ekspordihinna. Varieeruvate kahjustava
 hinnakujunduse marginaalide puhul võib kindlaks määrata kaalutud keskmise
 kahjustava hinnakujunduse marginaali.
 Artikkel 3
 Kahju
 kindlaksmääramine
 1. Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, siis
 tähendab mõiste „kahju” käesoleva määruse kohaselt Ö liidu
 tootmisharule Õ tekitatud olulist
 kahju, Ö liidu tootmisharule Õ olulise kahju
 tekitamise ohtu või Ö liidu
 tootmisharu Õ rajamise olulist
 pidurdamist ning seda tõlgendatakse käesolevas artiklis ettenähtud korras.
 2. Kahju
 määratakse kindlaks kindlate tõendite alusel ning selle juurde kuulub ka
 objektiivne uurimine, mis hõlmab:
 a) normaalväärtusest väiksemate
 hindadega müügi mõju samalaadsete laevade hindadele Ö liidu Õ turul, ning
 b) kõnealusest müügist tulenevat mõju Ö liidu tootmisharule Õ.
 3. Seoses normaalväärtusest väiksemate
 hindadega müügi toimega hindadele tuleb kaaluda, kas alla normaalväärtust müügi
 puhul on esinenud olulist hinna allalöömist võrreldes Ö liidu
 tootmisharu Õ samalaadsete laevade
 hinnaga või kas selline müük on muul viisil märkimisväärselt mõjutanud hindade
 allalöömist või on olulisel määral takistanud hinnatõuse, mis vastasel juhul
 oleks toimunud. Tingimata otsustava tähtsusega ei ole ei üks ega mitu
 kõnealustest teguritest.
 4. Kui seoses
 kahjustava hinnakujundusega uuritakse samal ajal rohkem kui ühe riigi laevade
 müüki, siis võib selliste müükide toimet kumulatiivselt hinnata ainult juhul,
 kui tehakse kindlaks, et:
 a) iga riigi ostudega seotud kahjustava
 hinnakujunduse marginaal on suurem kui artikli 7 lõikes 3 määratletud
 miinimumtase, ja
 b) kui müügi toime kumulatiivne
 hindamine on vajalik, võttes arvesse muude kui Ö liitu Õ kuuluvate
 laevaehitajate poolt ostjale müüdud laevade vahelisi konkurentsitingimusi ning
 selliste laevade ja samalaadsete Ö liidu Õ laevade vahelisi
 konkurentsitingimusi.
 5. Uurides normaalväärtusest madalama hinnaga
 müügi toimet asjaomasele Ö liidu
 tootmisharule Õ, antakse hinnang
 kõigile asjakohastele majandusteguritele ja näitajatele, mis mõjutavad Ö tootmisharu Õ seisundit, kaasa
 arvatud: asjaolu, et Ö tootmisharu Õ on toibumas varasema
 dumpingu, kahjustava hinnakujunduse või subsideerimise mõjudest, kahjustava
 hinnakujunduse marginaali tegelik ulatus, müügi, kasumi, toodangu, turuosa,
 tootlikkuse, investeeringutasuvuse, tootmisvõimsuse tegelik ja võimalik
 vähenemine, Ö liidu Õ hindu mõjutavad
 tegurid, tegelik ja võimalik negatiivne mõju rahavoole, varudele, tööhõivel,
 palkadele, kasvule, kapitali või investeeringute suurendamise võimalustele.
 Käesolev loetelu ei ole ammendav ning tingimata otsustava tähtsusega ei ole ei
 üks ega mitu kõnealust tegurit.
 6. Kõigi lõike 2 kohaselt esitatud
 asjaomaste tõendite varal peab selguma, et normaalväärtusest madalama hinnaga
 müük tekitab või on tekitanud kahju käesoleva määruse tähenduses. Eelkõige Ö tuleb tõendada Õ, et lõike 3
 kohaselt kindlaks tehtud hinnad Ö on lõike 5
 kohaselt mõjutanud liidu tootmisharu, Õ ning Ö et mõju ulatus
 võimaldab selle oluliseks liigitada Õ.
 7. Peale normaalväärtusest madalama hinnaga
 müügi tuleb uurida ka teisi tuntud tegureid, mis samal ajal tekitavad kahju Ö liidu
 tootmisharule Õ, tagamaks, et
 kõnealuste muude tegurite põhjustatud kahju ei arvataks normaalväärtusest
 madalama hinnaga müügist tuleneva kahju hulka lõike 6 tähenduses. Sellega
 seoses võib arvesse võtta järgmisi tegureid: muude kui Ö ekspordiriigi Õ laevaehitajate
 müügimaht ja -hinnad, kui müük ei toimu normaalväärtusest madalama hinnaga,
 nõudluse langemine ning tarbimisharjumuste muutumine, kolmanda riigi ja Ö liidu Õ tootjate piiravad
 kaubandustavad ning nendevaheline konkurents, tehnika areng ning Ö liidu
 tootmisharu Õ ekspordisuutlikkus
 ja tootlikkus.
 8. Normaalväärtusest madalama hinnaga müügi
 toimet hinnatakse Ö liidu Õ samalaadsete laevade
 toodanguga võrreldes, kui kasutamiseks kättesaadavad andmed võimaldavad
 kõnealust toodangut identifitseerida niisuguste kriteeriumide alusel nagu
 tootmisprotsess, müük ja kasum. Kui kõnealust toodangut ei ole võimalik eraldi
 identifitseerida, siis hinnatakse normaalväärtusest madalama hinnaga müüki,
 võrreldes seda kõige väiksema samalaadset laeva sisaldava laevarühma
 toodanguga, mille kohta on võimalik saada vajalikku infot.
 9. Olulise kahju tekitamise ohu
 kindlaksmääramisel tuginetakse faktidele, mitte vihjetele, oletustele ega
 kaudsetele võimalustele. Asjaolude muutumine, mis võib esile kutsuda olukorra,
 mille puhul normaalväärtusest madalama hinnaga müük tekitab kahju, peab olema
 selgesti prognoositav lähituleviku kohta.
 Olulise kahju
 tekkimise ohu kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta järgmisi tegureid:
 a) laevaehitaja vabalt kasutatav piisav
 tootmisvõimsus või sellise võimsuse oluline kasv lähiajal, mis osutab
 võimalikule märgatavalt suuremale müügile normaalväärtusest madalama hinnaga,
 kusjuures tuleb arvesse võtta muude eksporditurgude suutlikkust tarbida
 igasugust täiendavat eksporti;
 b) laevade eksport hindadega, mis
 võiksid olulisel määral hindu alandada või takistada hinnatõuse, mis vastasel
 juhul oleksid tekkinud, ning tõenäoliselt suurendavad nõudlust edasiste ostude
 järele teistest riikidest.
 Ükski loetletud teguritest ei ole üksikuna
 tingimata otsustava tähtsusega, kuid kõik vaadeldavad tegurid koos sunnivad
 järeldama, et normaalväärtusest madalama hinnaga müük ohustab vahetult ning
 tekitab olulist kahju, kui kaitsemeetmeid ei võeta.
 Artikkel 4
 Ö Liidu
 tootmisharu Õ määratlemine
 1. Käesolevas määruses Ö tuleb mõistet „liidu
 tootmisharuˮ tõlgendada viitena Õ Ö liidu tootjaile
 tervikuna Õ, kuhu kuuluvad
 tootjad, kes olemasolevate seadmetega on võimelised ehitama samalaadse laeva
 või suudavad seadmed õigel ajal kohandada samalaadse laeva ehitamiseks, või
 seda osa Ö nendest Õ, kelle ühine
 suutlikkus ehitada samalaadne laev moodustab artikli 5 lõike 6
 määratluse kohaselt olulise osa Ö liidu Õ samalaadse laeva
 ehitamise kogusuutlikkusest. Kui tootjad on seotud laevaehitaja, eksportija või
 ostjaga või kui nad ise on väidetavalt kahjustava hinnakujundusega laeva
 ostjad, siis võib mõistet Ö „liidu
 tootmisharuˮ Õ tõlgendada ülejäänud
 tootjaid hõlmavana.
 2. Lõike 1
 tähenduses loetakse tootjad seotuks laevaehitaja, eksportija või ostjaga ainult
 juhul, kui:
 a) üks nendest kontrollib otse või
 kaudselt teist või
 b) kolmas isik kontrollib otse või
 kaudselt mõlemaid või
 c) nad koos kontrollivad otse või
 kaudselt kolmandat isikut, ning on alust uskuda või kahtlustada, et seotus
 sunnib asjaomast tootjat käituma teisiti kui sõltumatud tootjad.
 Käesoleva lõike tähenduses loetakse teist
 isikut kontrollivaks isikuks see isik, kellel on seaduse alusel või tegelikult
 õigus kontrollitavale isikule piiranguid seada või käske anda.
 3. Käesoleva artikli suhtes kohaldatakse
 artikli 3 lõike 8 sätteid.
 Artikkel 5
 Menetluse
 algatamine
 1. Ö Välja arvatud
 lõikes 8 sätestatud juhud, Õ algatatakse uurimine
 igasuguse väidetava kahjustava hinnakujunduse olemasolu, ulatuse ja toime
 kindlaksmääramiseks kirjaliku kaebuse alusel, mille esitab füüsiline või
 juriidiline isik või Ö liidu
 tootmisharu Õ nimel tegutsev
 iseseisva õigusvõimeta ühendus.
 Kaebuse võib esitada komisjonile või
 liikmesriigile, kes edastab selle komisjonile. Komisjon saadab liikmesriikidele
 koopia kõikidest komisjonile saabunud kaebustest. Kaebuse esitamise päevaks
 loetakse komisjoni poolt kaebuse tähitud kirjaga kättesaamisele järgnev esimene
 tööpäev või esimene tööpäev, mis järgneb vastuvõtuteatise väljaandmisele
 komisjoni poolt.
 Kui kaebust ei ole esitatud, kuid liikmesriigi
 käsutuses on piisavalt tõendeid nii kahjustava hinnakujunduse kui ka sellest Ö liidu
 tootmisharule Õ tuleneva kahju
 kohta, edastab liikmesriik sellised tõendid viivitamata komisjonile.
 2. Lõike 1
 kohane kaebus peab olema esitatud hiljemalt:
 a) kuus kuud pärast seda, kui kaebuse esitaja
 sai teada või oleks pidanud teadma laeva müügist,
 i) kui kaebuse esitaja sai pakkumiskutse
 avatud pakkumise või mõne muu pakkumismenetluse kaudu,
 ii) kui kaebuse esitaja tõepoolest tegi
 pakkumise ja
 iii) kui kaebuse esitaja pakkumine vastas
 oluliselt pakkumistingimustele;
 b) üheksa kuud pärast seda, kui kaebuse
 esitaja, kes pakkumiskutset ei saanud, sai teada või oleks pidanud teadma laeva
 müügist, tingimusel et taotlemiskavatsuse teade koos kaebuse esitajale nõuetekohaselt
 kättesaadava, asjaomast tehingut identifitseerida võimaldava infoga on
 komisjonile või liikmesriigile esitatud hiljemalt kuus kuud pärast kõnealust
 aega.
 Kaebus tuleb igal juhul esitada hiljemalt kuus
 kuud pärast laeva tarnekuupäeva.
 Kaebuse esitaja võidakse lugeda teadlikuks
 laeva müügist alates ajast, mil lepingu sõlmimisest on teatatud ja laevaga
 seotud üldine teave avaldatud rahvusvahelises kaubandusajakirjanduses.
 Käesolevas artiklis tähendab avatud pakkumine
 pakkumist, mille puhul arvatav ostja esitab pakkumiskutse vähemalt kõigile
 laevaehitajatele, kes temale teadaolevatel andmetel on suutelised ehitama
 kõnealust laeva.
 3. Lõike 1
 kohases kaebuses esitatakse tõendid järgmiste asjaolude kohta:
 a) kahjustav hinnakujundus;
 b) kahju;
 c) põhjuslik seos kahjustava hinnaga müügi ja
 väidetava kahju vahel;
 d) i) selle kohta, et laeva
 müügi korral avatud pakkumisel sai kaebuse esitaja asjakohase pakkumiskutse
 seoses kõnealuse lepinguga ning tõepoolest tegi pakkumise ja kaebuse esitaja
 pakkumine vastas olulisel määral pakkumistingimustele (Ö nimelt Õ tarnekuupäev ja
 tehnilised nõuded);
 ii) laeva müügi korral mõnel muul
 pakkumismenetlusel sai kaebuse esitaja kõnealuse lepinguga seotud pakkumiskutse
 ning tegi pakkumise, mis olulisel määral vastas pakkumistingimustele või
 iii) kutse korral muul kui avatud pakkumisele
 tuleb tõendada, et kaebuse esitaja oli suuteline ehitama asjaomast laeva ning
 kui ta oleks teadnud või oleks pidanud teadma kavandatavast müügist, oleks ta
 teinud märgatavaid jõupingutusi, et müügi suhtes asjaomase ostjaga kokku
 leppida kõnealuse pakkumise tingimuste kohaselt. Kaebuse esitajat võidakse
 pidada kavandatavast ostust teadlikuks, kui tõendatakse, et enamik asjaomastest
 tootjatest on teinud jõupingutusi, et kõnealuse ostjaga laeva müügi suhtes
 kokku leppida, või kui tõendatakse, et üldine info kavandatava ostu kohta on
 olnud kättesaadav vahendajate, rahastajate, klassifikatsiooniühingute,
 tellijate, kutseühingute või laevaehitustehingutega tavaliselt seotud muude
 üksuste kaudu, kellega kaebuse esitajal on olnud korrapärane side või
 ärisuhted.
 4. Kaebuses
 tuleb esitada järgmine teave, mis on kaebuse esitajale tavaliselt kättesaadav:
 a) kaebuse esitaja isikuandmed ning
 kaebuse esitaja kirjeldus Ö liidu Õ samalaadsete laevade
 toodangu mahu ja maksumuse kohta. Kirjaliku kaebuse esitamise korral Ö liidu
 tootmisharu Õ nimel täpsustab
 kaebuse esitaja tööstuse, mille nimel kaebus esitatakse, lisades kõigi teadaolevate
 samalaadse laeva ehitamiseks suuteliste Ö liidu Õ tootjate loetelu
 ning võimalikult põhjaliku kirjelduse Ö liidu Õ kõnealuste tootjate
 samalaadsete laevade toodangu mahu ja maksumuse kohta;
 b) Ö väidetava Õ kahjustavalt
 hinnatud laeva täielik kirjeldus, Ö kõnesoleva(te)
 päritolu- või ekspordiriigi või -riikide nimi/nimed, Õ kõigi teadaolevate
 eksportijate või välismaiste tootjate isikuandmed ning kõnealuse laeva ostja
 isikuandmed;
 c) hinnad, millega selliseid laevu
 müüakse laevade Ö päritolu- või
 ekspordiriigi või –riikide Õ siseturgudel (või
 vajaduse korral hinnad, Ö millega
 päritolu- või ekspordiriik või –riigid selliseid laevu kolmandale riigile või
 kolmandatele riikidele müüvad, või laeva tuletatud väärtus Õ) ning Ö eksporthinnad Õ või vajaduse korral Ö hinnad Õ, millega kõnealune
 laev esimest korda on sõltumatule ostjale edasi müüdud;
 d) kahjustava hinnaga müügi Ö mõju Õ samalaadsete laevade
 hinnale Ö liidu Õ turul ning Ö sellest Õ tulenev mõju Ö liidu
 tootmisharule Õ, mida kajastavad Ö liidu
 tootmisharu seisundit puudutavad asjakohased tegurid ja näitajad, näiteks need,
 mis on loetletud artikli 3 lõigetes 3 ja 5 Õ.
 5. Komisjon uurib võimalikult põhjalikult
 kaebuses esitatud tõendite täpsust ja adekvaatsust, et kindlaks määrata, kas
 uurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid.
 6. Uurimine algatatakse lõike 1 kohaselt
 ainult juhul, kui samalaadsete laevade valmistamiseks suutlike Ö liidu Õ tootjate poolt
 kaebusele avaldatud toetuse või vastuseisu alusel on kindlaks tehtud, et
 kaebuse on esitanud Ö liidu
 tootmisharu Õ või see on esitatud Ö liidu
 tootmisharu Õ nimel. Kaebus
 loetakse Ö liidu
 tootmisharu Õ esitatuks või Ö liidu
 tootmisharu Õ nimel esitatuks, kui
 seda toetavad need Ö liidu Õ tootjad, kelle ühene
 suutlikkus ehitada samalaadne laev moodustab üle 50 % kaebusele toetust
 või vastuseisu avaldavast Ö liidu
 tootmisharu Õ osast. Uurimist ei
 algatata juhul, kui kaebusele selget toetust avaldavad Ö liidu Õ tootjad esindavad
 alla 25 % kõigist samalaadse laeva valmistamiseks suutelistest Ö liidu Õ tootjatest.
 7. Ametiasutused hoiduvad avalikustamast
 uurimise algatamist taotlevat kaebus, kui otsust uurimise algatamise kohta pole
 tehtud. Uurimismenetluse algatamisest teatatakse eelnevalt Ö ekspordiriigi Õ valitsusele.
 8. Kui Ö komisjon
 otsustab erilistel Õ asjaoludel algatada
 uurimine ilma uurimise algatamist taotleva Ö liidu
 tootmisharu Õ või selle nimel
 esitatud kirjaliku kaebuseta, siis peab uurimise algatamine põhinema piisavatel
 tõenditel kahjustava hinnakujunduse, kahju, põhjusliku seose ning selle kohta,
 et väidetavalt kahju kannatanud Ö liidu
 tootmisharu Õ liige vastab lõike 3
 punktis d esitatud kriteeriumidele, mis õigustavad uurimise algatamist.
 Vajaduse korral võib uurimise algatada ka
 lepinguosalise ametiasutuste kirjaliku kaebuse alusel. Kaebusega koos tuleb
 esitada piisavalt tõendeid, et laeva hinnatakse või on hinnatud kahjustavalt
 ning väidetav normaalväärtusest madalama hinnaga müük Ö liidu Õ ostjale tekitab või
 on tekitanud kahju asjaomase lepinguosalise kodumaisele tööstusele.
 9. Otsuses uurimise algatamise või algatamata
 jätmise kohta käsitletakse tõendeid kahjustava hinnakujunduse ja kahju kohta
 samal ajal. Kaebus lükatakse tagasi, kui ei ole piisavalt tõendeid kahjustava
 hinnakujunduse ega kahju kohta, mis kõnealusel juhul õigustaksid menetluse alustamist.
 10. Kaebuse võib tagasi võtta enne Ö uurimise Õ algatamist ning
 sellisel juhul ei loeta kaebust esitatuks.
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.1 (kohandatud)
 11. Kui Ö ilmneb Õ, et menetluse
 algatamiseks on piisavalt tõendeid, Ö teeb komisjon
 seda Õ 45 päeva
 jooksul Ö pärast Õ kaebuse esitamise
 kuupäeva, või juhul kui menetlus algatatakse lõike 8 kohaselt, hiljemalt
 kuus kuud pärast seda, kui laeva müük oli teada või oleks pidanud teada olema,
 ning avaldab teadaande Euroopa Liidu Teatajas. Kui tõendeid ei ole
 piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates
 kaebuse komisjonile esitamise kuupäevast. Komisjon annab liikmesriikidele
 teavet, kui ta on nimetatud menetluses algatamise vajaduse kindlaks teinud.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 12. Teadaandes menetluse algatamise kohta
 teatatakse uurimise algatamisest, esitatakse laevaehitaja ja ostja (ostjate)
 nimi ning Ö riik Õ ja asjaomase laeva
 kirjeldus, kokkuvõte saadud teabest ning nähakse ette kogu asjaomase teabe
 edastamine komisjonile.
 Ö Teates Õ teatatakse tähtajad,
 mille jooksul huvitatud osapooled saavad endast teatada, oma seisukohti
 kirjalikult teatavaks teha ja infot esitada, kui kõnealuseid seisukohti ja
 infot peetakse uurimise seisukohalt vajalikuks; teatatakse ka aeg, mille
 jooksul huvitatud isikud saavad taotleda komisjonilt ärakuulamist
 artikli 6 lõike 5 kohaselt.
 13. Komisjon teatab eksportijale, laeva
 ostjale (ostjatele) ja talle teadaolevatel andmetel asjaomastele tootjaid,
 eksportijaid või ostjaid esindavatele ühingutele ning selle riigi esindajatele,
 kelle laevaga on uurimine seotud, samuti kaebuse esitajatele menetluse
 algatamisest ning võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalse info kaitsmise
 vajadust, esitab lõike 1 kohaselt saadud kirjaliku kaebuse täieliku teksti
 eksportijale ja ekspordimaa ametiasutustele, tehes selle nõudmise korral
 kättesaadavaks teistele asjaomastele huvitatud isikutele.
 Artikkel 6
 Uurimine
 1. Pärast menetluse algatamist alustab
 komisjon Ö koostöös
 liikmesriikidega Õ uurimist Ö liidu Õ tasandil, tehes
 vajaduse korral koostööd kolmandate riikide ametiasutustega. See uurimine
 hõlmab nii kahjustavat hinnakujundust kui ka sellest tulenevat kahju ning neid
 uuritakse samal ajal.
 2. Osapooltele, kes said kahjustava
 hinnakujunduse uurimisega seotud küsimustikud, antakse vastamiseks aega
 vähemalt 30 päeva. Eksportijatele mõeldud aega hakatakse arvestama
 küsimustiku kättesaamise kuupäevast, mis kõnealusel juhul peaks olema üks nädal
 alates küsimustiku eksportijale väljasaatmise või Ö ekspordiriigi Õ asjaomasele
 diplomaatilisele esindajale üleandmise päevast. 30 päevast tähtaega võib
 pikendada, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise tähtaegu ning tingimusel, et Ö asjaosaline Õ tõendab pikendamise
 põhjendatust eriliste asjaolude tõttu.
 3. Komisjon võib vajaduse korral taotleda
 infot kolmandate riikide ametiasutustelt ja liikmesriikidelt ning liikmesriigid
 võtavad kõik vajalikud meetmed kõnealuse taotluse rahuldamiseks.
 Nad saadavad komisjonile nõutud info koos
 kõigi inspekteerimis-, kontrollimis- ja uurimistulemustega.
 Komisjon saadab kõnealuse info
 liikmesriikidele, kui see pakub üldist huvi või kui liikmesriik nõuab selle
 edastamist, ning kui info ei ole konfidentsiaalne. Konfidentsiaalse info puhul
 edastatakse selle mittekonfidentsiaalne kokkuvõte.
 4. Vajaduse korral võib komisjon taotleda
 kolmandate riikide ametiasutustelt ja liikmesriikidelt vajaliku kontrollimist
 ja inspekteerimist eelkõige Ö liidu Õ tootjate hulgas ning
 uurimist kolmandates riikides, kui asjaomased ettevõtjad annavad selleks
 nõusoleku ja kõnealuse riigi valitsust on ametlikult informeeritud ning ta ei
 esita vastuväidet.
 Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed
 komisjoni taotluste rahuldamiseks.
 Komisjoni ametnikud võivad komisjoni või
 liikmesriigi nõudmisel liikmesriikide ametnikke nende ülesannete täitmisel
 abistada. Samuti võivad komisjoni ametnikud komisjoni ja kolmandate riikide
 ametiasutuste kokkuleppel kõnealuste riikide ametnikke nende tööülesannete täitmisel
 abistada.
 5. Huvitatud isikud, kes on endast teatanud
 artikli 5 lõike 12 kohaselt, kuulatakse ära, kui nad on esitanud Euroopa
 Ö Liidu Õ Teatajas
 avaldatud teadaandes ettenähtud tähtaja jooksul kirjaliku ärakuulamistaotluse,
 milles kinnitatakse, et nad on asjast huvitatud isikud, kellele menetluse
 tulemus tõenäoliselt mõju avaldab, ning esitatakse konkreetsed põhjused, miks
 nad tuleks ära kuulata.
 6. Taotluse korral võimaldatakse
 laevaehitajal, ostjal (ostjatel), Ö ekspordiriigi Õ valitsuse
 esindajatel, kaebuse esitajatel ja muudel huvitatud isikutele, kes on endast
 teatanud artikli 5 lõike 12 kohaselt, kohtuda vastandlikke huve
 esindavate pooltega, et anda neile võimalus esitada oma seisukohti ja
 vastuväiteid.
 Kõnealuse võimaluse andmisel tuleb arvestada
 konfidentsiaalsuse säilitamise vajadust ning võimaluse sobivust osapooltele.
 Ükski osapool ei ole kohustatud kohtumisel
 osalema ning kõrvalejäämine ei mõju kõnealust osapoolt kahjustavalt.
 Käesoleva lõike kohaselt esitatud suuline info
 võetakse arvesse niivõrd, kuivõrd see hiljem kirjalikult kinnitatakse.
 7. Kaebuse esitajad, laevaehitaja, ostja
 (ostjad) ja artikli 5 lõike 12 kohaselt teadaolevad muud huvitatud
 isikud ning Ö ekspordiriigi Õ esindajad võivad
 kirjaliku taotluse korral tutvuda kogu infoga, mis ükskõik milline uurimise
 osapool on kättesaadavaks teinud, välja arvatud Ö liidu Õ või liikmesriikide
 asutusesisesed dokumendid, kui see info on nende huvide esitamiseks oluline, ei
 ole artikli 13 tähenduses konfidentsiaalne ning kui seda kasutatakse
 uurimise käigus.
 Kõnealused osapooled võivad nimetatud info
 kohta esitada oma tähelepanekuid, mis võetakse arvesse niivõrd, kuivõrd need on
 piisavalt põhjendatud.
 8. Ö Välja arvatud
 artiklis 18 sätestatud asjaolude puhul, tuleb uurimise käigus võimaluse
 piires veenduda, et huvitatud poolte esitatud informatsioon, mille põhjal
 tehakse järeldused, on täpne. Õ
 9. Seoses menetlustega, mis sisaldavad hinna
 võrdlusi juba tarnitud samalaadse laeva puhul, lõpetatakse uurimine hiljemalt
 aasta pärast menetluse algatamise kuupäeva.
 Ehitamisel oleva samalaadse laevaga seotud
 menetluste puhul lõpetatakse uurimine hiljemalt aasta pärast kõnealuse
 samalaadse laeva tarnekuupäeva.
 Ö Arvestusliku
 väärtuse Õ kindlaksmääramist
 sisaldav uurimine lõpetatakse aasta jooksul selle algatamisest arvates või
 aasta jooksul laeva tarnimisest arvates, olenevalt sellest, kumb aeg on
 hilisem.
 Kõnealuste tähtaegade kulg peatub vastavalt
 artikli Ö 16 Õ lõike 2
 kohaldamisele.
 Artikkel 7
 Ö Lõpetamine
 ilma meetmeid võtmata Õ, kahjustava
 hinnakujunduse maksude kehtestamise ja sissenõudmiseta
 1. Kaebuse tagasivõtmise korral võib menetluse
 lõpetada.
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.2
 2. Kui meetmeid ei ole vaja võtta, siis
 uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli
 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 ê 385/96
 3. Menetlus lõpetatakse viivitamata, kui
 tehakse kindlaks, et kahjustava hinnakujunduse marginaal on protsentidena
 ekspordihinnast alla 2 %.
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.2 (kohandatud)
 4. Kui lõplikult tuvastatud faktilised
 asjaolud kinnitavad kahjustava hinnakujunduse olemasolu ning sellest tekkinud
 kahju, siis kehtestab komisjon kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud
 kontrollimenetlusega laevaehitajale kahjustava hinnakujunduse maksu. Kahjustava
 hinnakujunduse maksu summa võrdub kindlaksmääratud kahjustava hinnakujunduse
 marginaaliga. Komisjon võtab pärast liikmesriikide teavitamist vajalikud
 meetmed oma otsuse rakendamiseks, eelkõige kahjustava hinnakujunduse maksu
 kogumiseks.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 5. Laevaehitaja maksab kahjustava hinnakujunduse
 maksu 180 päeva jooksul arvates maksu kehtestamise teate saamisest, mis
 käesoleval juhul on üks nädal alates teate laevaehitajale väljasaatmise
 kuupäevast. Komisjon võib laevaehitajale määratud maksetähtaega asjakohasel
 määral pikendada, kui laevaehitaja tõendab, et 180 päevane maksetähtaeg
 muudab ta maksejõuetuks või ei ole kooskõlas kohtujärelevalve all toimuva
 ümberkorraldusega, mille puhul maksmata jäävale osale hakkab lisanduma intress,
 mille suurus võrdub Ö eurodes Õ noteeritud keskmise
 tähtajaga võlakirjade järelturu väärtpaberituluga Luxembourgi börsil, millele
 lisatakse 50 baaspunkti.
 Artikkel 8
 Alternatiivsed
 õiguskaitsevahendid
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.3
 Uurimise võib lõpetada kahjustava
 hinnakujunduse maksu kehtestamata, kui laevaehitaja lõplikult ja tingimusteta
 tunnistab tühiseks kahjustavalt hinnatud laeva müügi või nõustub komisjoni
 poolt vastuvõetud võrdväärse alternatiivse õiguskaitsevahendiga.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 Müük loetakse tühiseks juhul, kui kõik
 kõnealuse müügiga seotud lepingulised suhted asjaomaste Ö osapoolte Õ vahel on lõpetatud,
 kogu müügiga seoses tasutud summa on tagasi makstud ning kõik asjaomase laeva
 või selle osadega seotud õigused on laevaehitajale tagastatud.
 Artikkel 9
 Vastumeetmed
 – lastimis- ja lossimisõigusest ilma jätmine
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.4
 1. Kui asjaomane laevaehitaja ei maksa
 artikli 7 alusel määratud kahjustava hinnakujunduse maksu, määrab komisjon
 vastumeetmed, mille kohaselt jäetakse kõnealuse laevaehitaja ehitatud laev
 lastimis- ja lossimisõigusest ilma.
 Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui
 tekib alus esimeses lõigus osutatud vastumeetmeteks.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 2. Vastumeetmete määramise otsus jõustub
 30 päeva pärast selle avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas ning
 see tühistatakse, kui laevaehitaja on kahjustava hinnakujunduse maksu
 täielikult ära maksnud. Vastumeetmed kehtivad kõigi laevade suhtes, millega
 seotud lepingud on sõlmitud nelja aasta jooksul alates otsuse jõustumise
 kuupäevast. Vastumeede kehtib iga laeva suhtes neli aastat pärast laeva
 tarnimist. Nimetatud ajavahemikke võib lühendada ainult kõnealuste
 vastumeetmetega seotud rahvusvahelise vaidluste lahendamise korra alusel ning
 tulemuse kohaselt.
 Laadimis- ja lossimisõigusest ilmajäetud
 laevad määratakse kindlaks komisjoni otsuse põhjal, mis tuleb avaldada Euroopa
 Ö Liidu Õ Teatajas.
 3. Liikmesriikide toll ei anna lastimis- või
 lossimisluba kõnealusest õigusest ilmajäetud laevadele.
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.5
 Artikkel 10
 Komiteemenetlus
 1. Komisjoni abistab komitee, mis on loodud [määruse
 (EÜ) nr 1225/2009] alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL)
 nr 182/2011 tähenduses.
 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
 määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 Artikkel 11
 Kontrollkäigud
 1. Komisjon teeb kontrollkäike, kui ta peab
 seda vajalikuks, et uurida eksportijate, laevaehitajate, kauplejate,
 vahendajate, tootjate, kutseühingute ja -organisatsioonide dokumente ning
 kontrollida kahjustava hinnakujunduse ja sellest tuleneva kahju kohta esitatud
 info õigsust. Nõuetekohase ja õigeaegse vastuse puudumise korral võib
 kontrollkäigu ära jätta.
 2. Komisjon võib vajaduse korral teha uurimisi
 kolmandates riikides, kui asjaomased ettevõtjad annavad selleks nõusoleku, kui
 komisjon teatab uurimisest kõnealuse riigi valitsuse esindajatele ning need ei
 esita uurimise suhtes vastuväiteid. Niipea kui asjaomased ettevõtjad on
 nõusoleku andnud, Ö teatab Õ komisjon Ö ekspordiriigi Õ ametiasutustele
 kontrollitavate ettevõtjate nimed ja aadressid ning kontrollkäiguks
 kokkulepitud kuupäevad.
 3. Asjaomastele ettevõtjatele tehakse
 teatavaks, mis laadi infot kontrollkäigu ajal kavatsetakse kontrollida ning mis
 laadi infot selliste käikude ajal edaspidi vajatakse, kuid see ei tohiks siiski
 välistada saadud teabega seotud üksikasjalikuma info taotlemist kontrollimise
 ajal.
 4. Lõigete 1, 2 ja 3 alusel toimuvate
 uurimiste ajal abistavad komisjoni nende liikmesriikide ametnikud, kes seda
 nõuavad.
 Artikkel 12
 Ö Koostööst
 keeldumine Õ
 1. Kui mõni huvitatud isik ei võimalda
 juurdepääsu vajalikule infole või ei esita vajalikku infot käesolevas määruses
 ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, siis võib
 nii negatiivsed kui ka positiivsed Ö esialgsed ja
 lõplikud järeldused Õ teha kasutada
 olevate faktide põhjal.
 Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud
 ebaõiget või eksitavat infot, siis jäetakse selline info arvesse võtmata ning
 võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele.
 Huvitatud isikutele tuleks Ö koostööst
 keeldumise Õ tagajärjed teatavaks
 teha.
 2. Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei
 loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav
 koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud
 lisakulud.
 3. Huvitatud isiku esitatud info tuleks siiski
 arvesse võtta ka juhul, kui see ei ole täiuslik, kuid sellega seotud puudused
 ei tekita ülemääraseid raskusi põhjendatud ja täpsete otsuste tegemisel, kui
 info on esitatud nõuetekohaselt õigel ajal, on kontrollitav ning kui osapool on
 tegutsenud oma parimate võimaluste kohaselt.
 4. Tõendite või info vastuvõtmata jätmise korral
 teatatakse selle põhjused viivitamata esitavale osapoolele ning antakse
 võimalus lisada selgitused kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Kui selgitusi
 peetakse ebapiisavaks, siis selliste tõendite või info tagasilükkamise põhjused
 avalikustatakse ja avaldatakse trükitud Ö järeldustes Õ.
 5. Kui otsused, k.a normaalväärtuse
 määramisega seotud otsused, tuginevad lõike 1 sätetele, eelkõige kaebuses
 sisalduvale infole, siis tuleb seda infot asjakohaselt ning uurimise tähtaega
 arvesse võttes kontrollida muude, võimaluse korral kättesaadavate sõltumatute
 allikate alusel, nagu näiteks trükitud hinnaloendid, müügi ja tollitulu ametlik
 statistika, või muudelt huvitatud isikutelt uurimise ajal saadud teabe alusel.
 6. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb
 koostööd osaliselt ning Ö kõnealust
 asjakohast teavet seetõttu ei anta, võib tulemus olla kõnealusele isikule vähem
 soodne kui koostöö puhul Õ.
 Artikkel 13
 Konfidentsiaalsus
 1. Ametivõimud käsitlevad asjakohase
 põhjendatuse korral konfidentsiaalsena igasugust infot, mis on laadilt
 konfidentsiaalne (näiteks info, mille avalikustamine annaks konkurendile
 märkimisväärse eelise või millel oleks oluliselt kahjustav mõju infoandjale või
 isikule, kellelt ta info sai) või mille uurimise osalised on konfidentsiaalsena
 saanud.
 2. Konfidentsiaalset infot edastavad huvitatud
 isikud on kohustatud esitama sellise info mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte.
 Nimetatud kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud ning võimaldama
 vajalikul määral aru saada konfidentsiaalsena esitatud info sisust. Erandlike
 asjaolude korral võivad kõnesolevad Ö isikud Õ asuda seisukohale,
 et nimetatud info kohta ei saa kokkuvõtet koostada. Selliste erandlikud asjaolude
 puhul tuleb esitada põhjendused, miks kokkuvõtet ei ole võimalik teha.
 3. Kui otsustatakse, et konfidentsiaalsuse
 taotlus ei ole õigustatud, ning kui infoandja kas ei soovi infot avalikustada
 või ei luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada, võib kõnealuse info
 jätta arvesse võtmata, kui asjakohaste allikate abil ei ole info õigsust
 võimalik nõuetekohaselt tõestada. Konfidentsiaalsuse taotlusi ei tohi
 suvaliselt tagasi lükata.
 4. Käesolev artikkel ei takista Ö liidu Õ asutusi
 avalikustamast üldist infot ja eriti põhjendusi, millele tuginevad käesoleva
 määruse alusel vastuvõetud otsused, või tõendusmaterjali, millele Ö liidu Õ asutused toetuvad,
 kui seda on vaja kõnealuste põhjenduste selgitamisel kohtumenetluse käigus.
 Sellise avaldamise puhul tuleb arvesse võtta asjaomaste isikute õigustatud
 huvi, et ei avaldataks nende ärisaladusi.
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.6
 5. Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud
 ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse
 kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on
 nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu või
 selle liikmesriikide asutuste sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei
 ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 6. Käesoleva määruse kohaselt saadud infot
 kasutatakse ainult sel eesmärgil, milleks seda nõuti.
 Artikkel 14
 Avalikustamine
 1. Kaebuse esitajad, laevaehitaja, eksportija,
 laeva ostja (ostjad) ja neid esindavad ühingud ning Ö ekspordiriigi Õ esindajad võivad
 nõuda selliste oluliste asjaolude ja seisukohtadega seotud üksikasjalike
 andmete avalikustamist, mille alusel kavatsetakse teha ettepanek kahjustava
 hinnakujunduse maksu kehtestamiseks või uurimise või menetluse lõpetamiseks
 ilma maksu kehtestamata.
 2. Lõikes 1 määratletud lõpliku
 avalikustamise taotlused esitatakse komisjonile kirjalikult komisjoni poolt
 ettenähtud tähtaja jooksul.
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.7 (kohandatud)
 3. Ö Lõplik Õ avalikustamine
 toimub kirjalikult. Ö Avalikustamine
 toimub Õ konfidentsiaalse teabe
 kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning
 tavaliselt hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist. Kui komisjonil ei
 ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada,
 siis avalikustatakse need esimesel võimalusel.
 Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku
 hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele
 faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui
 võimalik.
 ê 385/96 (kohandatud)
 4. Ö Märkusi, mis
 esitatakse pärast avalikustamist, Õ võib arvesse võtta
 ainul juhul, kui need on esitatud Ö komisjoni poolt
 iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, Õ mille pikkus on
 vähemalt 10 päeva, Ö kusjuures Õ arvesse võetakse
 küsimuse kiireloomulisust.
 ê 37/2014
 artikkel 1 ja lisa punkt 5.8
 Artikkel 15
 Aruanne
 Komisjon lisab [määruse (EÜ) nr 1225/2009
 artikli 22a] kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse
 kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse
 iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 Artikkel 16
 Lõppsätted
 1. Käesoleva
 määruse sätted ei välista:
 a) Ö liidu Õ ja kolmandate
 riikide vahel sõlmitud kokkulepetes kehtestatud erieeskirjade kohaldamist;
 b) erimeetmete kohaldamist juhul, kui
 need ei ole vastuolus laevaehituslepingus ettenähtud kohustustega.
 2. Käesoleva määruse kohast uurimist ei tehta
 ega meetmeid ei võeta ning rakendata juhul, kui need on vastuolus Ö liidu Õ kohustustega, mis
 tulenevad laevaehituslepingust või mõnest muust asjakohasest rahvusvahelisest
 kokkuleppest.
 Käesolev määrus ei takista Ö liitu Õ täitmast
 laevaehituslepingu kohaselt võetud kohustusi seoses vaidluste lahendamisega.
 ê
 Artikkel 17
 Kehtetuks
 tunnistamine
 Määrus (EÜ) nr 385/96 tunnistatakse
 kehtetuks.
 Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt
 II lisas esitatud vastavustabelile.
 ê 385/96
 (kohandatud)
 Artikkel 18
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub Ö kahekümnendal
 päeval pärast selle avaldamist Õ Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas.
 Seda kohaldatakse alates laevaehituslepingu[11] jõustumise kuupäevast.
 Seda ei kohaldata laevade suhtes, millega
 seotud kokkulepped on sõlmitud enne laevaehituslepingu jõustumise kuupäeva, v.a
 laevade suhtes, millega seotud kokkulepped on sõlmitud pärast 21. detsembrit
 1994 ning mille kavandatav tarnetähtaeg on üle viie aasta lepingu
 allakirjutamise kuupäevast arvates. Kõnealuste laevade suhtes ei kohaldata käesolevat
 määrust juhul, kui laevaehitaja tõestab, et tarnetähtaega pikendati
 tavapärastel kaubanduslikel põhjustel ning mitte selleks, et hoiduda käesoleva
 määruse kohaldamisest.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 [1] KOM(87) 868 PV.
 [2] Vt järelduste 3 lisa A osa.
 [3] 2014. a õigusloomeprogrammi lülitatud.
 [4] Vt käesoleva ettepaneku I lisa.
 [5] ELT C [...], [...], lk [...].
 [6] Nõukogu 29. jaanuari 1996. aasta
 määrus (EÜ) nr 385/96 kaitse kohta kahjustava hinnakujunduse eest
 laevaehituses (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 21).
 [7] Vt I lisa.
 [8] Nõukogu 30. novembri 2009. aasta
 määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest
 riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).
 [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruar
 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad
 ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
 mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
 [10] Nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ)
 nr 625/2009 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste
 eeskirjade kohta (ELT L 185, 17.7.2009, lk 1).
 [11] Laevaehituslepingu jõustumise
 kuupäev avaldatakse Euroopa Ö Liidu Õ Teataja L
 seerias.
 é
 I LISA
 KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS KOOS
 MUUDATUSTE LOETELUGA
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 385/96 (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 21) ||
 || Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1) || Ainult lisa punkt 5
 _____________
 II LISA
 VASTAVUSTABEL
 Määrus (EÜ) nr 385/96 || Käesolev määrus
 Artiklid 1 – 4 || Artiklid 1 – 4
 Artikli 5 lõige 1 || Artikli 5 lõige 1
 Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause || Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause
 Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a sissejuhatav lause || Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a sissejuhatav lause
 Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a esimene taane || Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a alapunkt i
 Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a teine taane || Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a alapunkt ii
 Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a kolmas taane || Artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a alapunkt iii
 Artikli 5 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lõik || Artikli 5 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lõik
 Artikli 5 lõiked 3 – 10 || Artikli 5 lõiked 3 – 10
 Artikli 5 lõike 11 esimene lõik || Artikli 5 lõike 11 esimene ja teine lause
 Artikli 5 lõike 11 teine lõik || Artikli 5 lõike 11 kolmas lause
 Artikli 5 lõike 12 esimene lause || Artikli 5 lõike 12 esimene lõik
 Artikli 5 lõike 12 teine ja kolmas lause || Artikli 5 lõike 12 teine lõik
 Artikli 6 lõiked 1 ja 2 || Artikli 6 lõiked 1 ja 2
 Artikli 6 lõike 3 esimene lause || Artikli 6 lõike 3 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 3 teine lause || Artikli 6 lõike 3 teine lõik
 Artikli 6 lõike 3 kolmas lause || Artikli 6 lõike 3 kolmas lõik
 Artikli 6 lõike 4 esimene lause || Artikli 6 lõike 4 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 4 teine lause || Artikli 6 lõike 4 teine lõik
 Artikli 6 lõike 4 kolmas ja neljas lause || Artikli 6 lõike 4 kolmas lõik
 Artikli 6 lõige 5 || Artikli 6 lõige 5
 Artikli 6 lõike 6 esimene lause || Artikli 6 lõike 6 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 6 teine lause || Artikli 6 lõike 6 teine lõik
 Artikli 6 lõike 6 kolmas lause || Artikli 6 lõike 6 kolmas lõik
 Artikli 6 lõike 6 neljas lause || Artikli 6 lõike 6 neljas lõik
 Artikli 6 lõike 7 esimene lause || Artikli 6 lõike 7 esimene lõik
 Artikli 6 lõike 7 teine lause || Artikli 6 lõike 7 teine lõik
 Artikli 6 lõiked 8 ja 9 || Artikli 6 lõiked 8 ja 9
 Artiklid 7 – 11 || Artiklid 7 – 11
 Artikli 12 lõike 1 esimene lause || Artikli 12 lõike 1 esimene lõik
 Artikli 12 lõike 1 teine lause || Artikli 12 lõike 1 teine lõik
 Artikli 12 lõike 1 kolmas lause || Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik
 Artikli 12 lõiked 2 – 6 || Artikli 12 lõiked 2 – 6
 Artikkel 13 || Artikkel 13
 Artikli 14 lõiked 1 ja 2 || Artikli 14 lõiked 1 ja 2
 Artikli 14 lõike 3 esimene, teine ja kolmas lause || Artikli 14 lõike 3 esimene lõik
 Artikli 14 lõike 3 neljas lause || Artikli 14 lõike 3 teine lõik
 Artikli 14 lõige 4 || Artikli 14 lõige 4
 Artikkel 14a || Artikkel 15
 Artikkel 15 || Artikkel 16
 – || Artikkel 17
 Artikkel 16 || Artikkel 18
 – || I lisa
 – || II lisa
 _____________


type: wikipedia

text:
Art Brut é uma banda inglesa de indie rock. Seu primeiro álbum, Bang Bang Rock & Roll, foi lançado em maio de 2005 e seguido por It's a Bit Complicated, de junho de 2007.
 As letras possuem um toque de humor para abordar assuntos como amores não correspondidos e as frustrações da vida.
 Discografia
 Álbuns
 Bang Bang Rock & Roll (2005)
 It's a Bit Complicated (2007)
 Art Brut vs. Satan (2009)
 Wam! Bang! Pow! Let's Rock Out! (2011)
 Singles
 "Formed a Band" (Marçõ de 2004) 52o Posição.
 "Modern Art/My Little Brother" (Dezembro de 2004) 49o Posição.
 "Emily Kane" (Maio de 2005) 41.a Posição.
 "Good Weekend" (Setembro de 2005) 56o Posição.
 "Nag Nag Nag Nag" (Novembro de 2006) (Lançado como sétima faixa de um CD de música ao vivo)
 "Direct Hit" (Junho de 2007)
 "Pump Up The Volume" (Fevereiro de 2008) (Apenas download)
 "Alcoholics Unanimous" (6 de Abril de 2009)
 "DC Comics & Chocolate Milkshake" (24 de Agosto de 2009) (Apenas download)
 Bandas da Inglaterra
 Bandas de indie rock
 Bandas formadas em 2003


text:
The Best of Judas Priest – kompilacja składająca się z utworów z pierwszych dwóch albumów brytyjskiego zespołu heavymetalowego Judas Priest, Rocka Rolla i Sad Wings of Destiny. Wydana została ona w lutym 1978 roku przez wytwórnię Gull Records.
 Opis albumu
 Zrywając w grudniu 1976 kontrakt ze swoją oryginalną wytwórnią płytową, Gull Records, Judas Priest utracił prawa do wszystkich swoich nagrań zarejestrowanych w czasie nagrywania swoich pierwszych dwóch albumów, Rocka Rolla i Sad Wings of Destiny. Wytwórnia, wykorzystując ten fakt, wydała niewiele ponad rok po odejściu zespołu The Best of Judas Priest, na co grupa nie miała żadnego wpływu.
 Wśród krytyków przeważają negatywne opinie o tej kompilacji. Steve Huey widzi w tej kompilacji tylko jeden cel, na dodatek nie najlepiej przemyślany:
 Greg Prato następująco opisał zachowanie wytwórni Gull:
 Na tej kompilacji debiutuje oryginalna wersja coveru kompozycji Joan Baez, "Diamonds and Rust," zarejestrowana przez Judas Priest w czasie sesji nagraniowej płyty Sad Wings of Destiny i spotykana głównie na reedycjach albumu Rocka Rolla na CD.
 Okładka
 Prezes wytwórni Gull, David Howells, był odpowiedzialny za wygląd okładki, do której stworzenia wybrał młodego absolwenta szkoły dla grafików, Paula Monteagle'a, który głównie zajmował się rysowaniem okładek albumów czy książek. Podobnie jak utwór z Sad Wings of Destiny (niezamieszczony tutaj), obrazek na okładce prawdopodobnie ma tytuł "Tyrant" ["Tyran"]. Przypuszczalnie, opancerzona metaliczna figura będąca na pierwszym planie przedstawia tyrana, gdy figura na dalszym planie przedstawia jego "prawą rękę."
 Reedycje na CD
 W 1987 roku, wytwórnia Gull jako pierwsza wydała The Best of Judas Priest na płycie kompaktowej (czego w ogóle nie dokonała z dwoma albumami, z których utwory tutaj się znajdują), przy okazji dodając dwa dodatkowe piosenki, "Epitaph" i "One for the Road."
 Specjalna rozszerzona edycja nazwana The Best of Judas Priest: Insight Series została wydana na CD w 1995 r. przez wytwórnię Transluxe Records. Edycja ta zawiera dodatek w postaci wywiadu z byłym perkusistą Judas Priest, Johnem Hinchem (który grał na albumie Rocka Rolla), zamiast nowych utworów.
 Samo Judas Priest oficjalnie zaznaczyło, że ten wywiad powinien zostać pominięty, gdyż zawiera:
 Single
 "The Ripper"/"Never Satisfied"/"Victim of Changes" – wydany w sierpniu 1980 w Wielkiej Brytanii przez wytwórnię Gull Records
 Lista utworów
 Oryginalne wydanie (1978, Gull)
 Wydanie na CD (1987, Gull)
 Wydania na CD (1988, RCA; 1989, Possum)
 Wydanie na CD (1992, Teichiku)
 Wydanie na CD (1995, Transluxe)
 Insight Series Interview of Former Judas Priest Drummer John Hinch
 Wydanie na CD (1996, Teichiku)
 Insight Series Interview of Former Judas Priest Drummer John Hinch
 Wydanie na CD (2001, Koch)
 Insight Series Interview of Former Judas Priest Drummer John Hinch
 Kompozytorami (oprócz wymienionych w nawiasach) są Rob Halford, Glenn Tipton, i K.K. Downing.
 W przypadku wydań z ośmioma utworami, pierwsze cztery pochodzą z albumu Rocka Rolla, a ostatnie cztery z Sad Wings of Destiny. Identycznie jest w przypadku edycji z dziesięcioma utworami, ale w ich przypadku utwór numer 9. pochodzi z Sad Wings of Destiny, a utwór numer 10. z Rocka Rolla.
 Chociaż utwór "Diamonds and Rust" został zarejestrowany w czasie nagrywania albumu Sad Wings of Destiny, to jest on do dzisiaj wydawany jedynie na większości reedycji albumu Rocka Rolla na CD.
 Twórcy
 Wykonawcy
 Rob Halford – śpiew, harmonijka
 Glenn Tipton – gitara elektryczna, syntezator, podkład wokalny, pianino
 K.K. Downing – gitara elektryczna
 Ian Hill – gitara basowa
 John Hinch – perkusja (Rocka Rolla)
 Alan Moore – perkusja ("Diamonds and Rust" i Sad Wings of Destiny)
 Produkcja
 Rocka Rolla
 Utwory nagrywane były od ostatniego tygodnia czerwca do pierwszych dwóch tygodni lipca 1974 w studiach nagraniowych Olympic Studios w Londynie, Anglia
 Rodger Bain – producent
 Vic Smith – inżynier dźwięku
 Utwory były miksowane i masterowane w studiach Trident i Island Studios w Londynie
 Sad Wings of Destiny
 Utwory nagrywane były od listopada do grudnia 1975 w studiach nagraniowych Rockfield Studios w Walii
 Jeffery Calvert, Max West, i Judas Priest – producenci
 Jeffery Calvert, Dave Charles, i Chris Tsangarides – inżynierzy dźwięku
 Utwory były miksowane i masterowane w studiach Morgan Studios w grudniu 1975 w Londynie, Anglia
 The Best of Judas Priest
 John Pasche – projekt loga
 David Howells – projekt okładki
 Paul Monteagle – ilustracja okładki
 Wywiad z Johnem Hinchem został nagrany w 1995 roku w studiach PWL Studios w Londynie
 Edycja wywiadu została dokonana przez Jona Golda w 1995 r. w studiu Dead Horse Studio w Las Vegas w stanie Nowy Meksyk, USA
 Bibliografia
 Nieoficjalna strona internetowa o zespole Judas Priest
 Uwagi
 Przypisy
 Albumy kompilacyjne Judas Priest
 Albumy muzyczne wydane w roku 1978