text:
 21.8.2020
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 274/3
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2020/1209
 z dnia 13 sierpnia 2020 r.
 zmieniające rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 1352/2013 ustanawiające formularze przewidziane w rozporządzeniu Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 608/2013 w sprawie egzekwowania praw własności intelektualnej przez organy celne
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 608/2013 z dnia 12 czerwca 2013 r. w sprawie egzekwowania praw własności intelektualnej przez organy celne oraz uchylające rozporządzenie Rady (WE) nr 1383/2003 (1), w szczególności jego art. 6 ust. 1 i art. 12 ust. 7,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W rozporządzeniu wykonawczym Komisji (UE) nr 1352/2013 (2) ustanowiono formularze, które mają być stosowane w celu złożenia wniosku o podjęcie przez organy celne działań w sprawie towarów podejrzanych o naruszenie prawa własności intelektualnej i o których mowa w art. 6 rozporządzenia (UE) nr 608/2013 oraz w celu złożenia wniosku o przedłużenie okresu, w którym organy celne mają podjąć działanie, o którym mowa w art. 12 tego rozporządzenia („formularze”).
 (2)
 Formularze należy dostosować w celu uwzględnienia wprowadzenia portalu Unii Europejskiej dla przedsiębiorców do obsługi spraw celnych do celów elektronicznego składania formularzy. Aby zapewnić bezpieczny dostęp do tego portalu, ważne jest, aby wnioskodawcy i ich przedstawiciele byli identyfikowani w niepowtarzalny sposób. W tym celu numer rejestracyjny i identyfikacyjny przedsiębiorcy (EORI) stanie się polem obowiązkowym w rubryce formularza przeznaczonej dla wnioskodawcy i przedstawiciela.
 (3)
 System EORI zapewnia już niepowtarzalne numery identyfikacyjne dla podmiotów gospodarczych. Należy stosować ten system również w odniesieniu do osób innych niż podmioty gospodarcze w rozumieniu art. 6 ust. 1 lit. a) rozporządzenia delegowanego Komisji (UE) 2015/2446 (3).
 (4)
 Rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 386/2012 (4), w szczególności jego art. 2 ust. 2 lit. b), powierza Urzędowi Unii Europejskiej ds. Własności Intelektualnej (EUIPO) zadanie gromadzenia, analizowania i rozpowszechniania odpowiednich obiektywnych, porównywalnych i wiarygodnych danych dotyczących naruszeń praw własności intelektualnej.
 (5)
 Zgodnie z art. 5 ust. 1 lit. b) rozporządzenia (UE) nr 386/2012 Komisja przesyła do EUIPO wszelkie istotne informacje dotyczące zawieszenia zwolnienia lub zatrzymania towarów podejrzanych o naruszenie praw własności intelektualnej, które są przekazywane przez państwa członkowskie zgodnie z art. 31 ust. 2 rozporządzenia (UE) nr 608/2013.
 (6)
 W celu umożliwienia pogłębionej analizy danych dotyczących naruszeń przepisów oraz lepszego zrozumienia ich zakresu geograficznego i skutków ważne jest, aby zawieszenie zwolnienia i zatrzymanie takich towarów można było przypisać posiadaczowi decyzji. Ważne jest również, by osoba ta została poinformowana już w momencie składania formularzy o tym, że jej dane osobowe zostaną przekazane EUIPO oraz wyraziła zgodę na to przekazanie. Należy w związku z tym odpowiednio dostosować przedmiotowe formularze.
 (7)
 W związku z wejściem w życie rozporządzeń Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) 2016/679 (5) i (UE) 2018/1725 (6) należy zaktualizować odniesienia w formularzach do przepisów o ochronie danych.
 (8)
 Uwzględniając fakt, iż zgodnie z art. 31 rozporządzenia (UE) nr 608/2013 wszelka wymiana danych o decyzjach w sprawie wniosków i o zatrzymaniach między państwami członkowskimi a Komisją powinna odbywać się za pośrednictwem centralnej bazy danych Komisji oraz że bazę tę trzeba dostosować do nowych formularzy, zmiany w załącznikach I–III do rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 1352/2013 powinny mieć zastosowanie od dnia 15 września 2020 r.
 (9)
 Należy zatem odpowiednio zmienić rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 1352/2013.
 (10)
 Zgodnie z art. 42 ust. 1 rozporządzenia (UE) 2018/1725 zasięgnięto opinii Europejskiego Inspektora Ochrony Danych, który wydał opinię w dniu 24 czerwca 2020 r.
 (11)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Kodeksu Celnego,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 W rozporządzeniu wykonawczym (UE) nr 1352/2013 wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 załącznik I zastępuje się tekstem znajdującym się w załączniku I do niniejszego rozporządzenia;
 2)
 załącznik II zastępuje się tekstem znajdującym się w załączniku II do niniejszego rozporządzenia;
 3)
 w załączniku III wprowadza się zmiany zgodnie z załącznikiem III do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 15 września 2020 r.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 13 sierpnia 2020 r.
 W imieniu Komisji
 Ursula VON DER LEYEN
 Przewodnicząca
 (1) Dz.U. L 181 z 29.6.2013, s. 15.
 (2) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 1352/2013 z dnia 4 grudnia 2013 r. ustanawiające formularze przewidziane w rozporządzeniu Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 608/2013 w sprawie egzekwowania praw własności intelektualnej przez organy celne (Dz.U. L 341 z 18.12.2013, s. 10).
 (3) Rozporządzenie delegowane Komisji (UE) 2015/2446 z dnia 28 lipca 2015 r. uzupełniające rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 952/2013 w odniesieniu do szczegółowych zasad dotyczących niektórych przepisów unijnego kodeksu celnego (Dz.U. L 343 z 29.12.2015, s. 1).
 (4) Rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 386/2012 z dnia 19 kwietnia 2012 r. w sprawie powierzenia Urzędowi Harmonizacji Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) zadań związanych z egzekwowaniem praw własności intelektualnej, w tym zwoływania posiedzeń przedstawicieli sektora publicznego i prywatnego w charakterze europejskiego obserwatorium do spraw naruszeń praw własności intelektualnej (Dz.U. L 129 z 16.5.2012, s. 1).
 (5) Rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) 2016/679 z dnia 27 kwietnia 2016 r. w sprawie ochrony osób fizycznych w związku z przetwarzaniem danych osobowych i w sprawie swobodnego przepływu takich danych oraz uchylenia dyrektywy 95/46/WE (ogólne rozporządzenie o ochronie danych) (Dz.U. L 119 z 4.5.2016, s. 1).
 (6) Rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) 2018/1725 z dnia 23 października 2018 r. w sprawie ochrony osób fizycznych w związku z przetwarzaniem danych osobowych przez instytucje, organy i jednostki organizacyjne Unii i swobodnego przepływu takich danych oraz uchylenia rozporządzenia (WE) nr 45/2001 i decyzji nr 1247/2002/WE, Dz.U. L 295 z 21.11.2018, s. 39.
 ZAŁĄCZNIK I
 „ZAŁĄCZNIK I
 ”
 ZAŁĄCZNIK II
 „ZAŁĄCZNIK II
 ”.
 ZAŁĄCZNIK III
 „ZAŁĄCZNIK III
 W załączniku III do rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 1352/2013 wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 w części I wprowadza się następujące zmiany:
 a)
 uwaga dotycząca wypełnienia rubryki 1 („Wnioskodawca”) otrzymuje brzmienie:
 „W tej rubryce podaje się dane wnioskodawcy. Dane te obejmują następujące informacje: imię i nazwisko lub nazwa wnioskodawcy, pełny adres, numer rejestracyjny i identyfikacyjny przedsiębiorcy (numer EORI, który jest niepowtarzalnym w UE numerem, nadanym wnioskodawcy przez organ celny w państwie członkowskim), numer telefonu stacjonarnego, komórkowego lub numer faksu oraz adres e-mail. Wnioskodawca może również wpisać, w stosownych przypadkach, swój numer identyfikacji podatkowej, inny krajowy numer rejestracyjny oraz adres swojej strony internetowej.”;
 b)
 uwaga dotycząca wypełnienia rubryki 4 („Przedstawiciel składający wniosek w imieniu wnioskodawcy”) otrzymuje brzmienie:
 „Jeżeli wnioskodawca składa wniosek za pośrednictwem przedstawiciela, w tej rubryce podaje się dane przedstawiciela. Dane te obejmują następujące informacje: imię i nazwisko lub nazwa przedstawiciela, pełny adres, numer rejestracyjny i identyfikacyjny przedsiębiorcy (numer EORI, który jest niepowtarzalnym w UE numerem, nadanym przedstawicielowi przez organ celny w państwie członkowskim), numer telefonu stacjonarnego, komórkowego lub numer faksu oraz adres e-mail. W stosownych przypadkach przedstawiciel może również wpisać nazwę przedsiębiorstwa, w którym pracuje, oraz adres strony internetowej przedsiębiorstwa. Wniosek powinien zawierać dowody na umocowanie tej osoby do występowania w charakterze przedstawiciela zgodnie z ustawodawstwem państwa członkowskiego, w którym składany jest wniosek; należy też zaznaczyć odpowiednie pole.”;
 2)
 część II otrzymuje następujące brzmienie:
 „II. WNIOSEK O PRZEDŁUŻENIE DZIAŁANIA OKREŚLONY W ZAŁĄCZNIKU II – RUBRYKI WYPEŁNIANE PRZEZ POSIADACZA DECYZJI
 Pola oznaczone gwiazdką (*) należy wypełnić obowiązkowo.
 Jeżeli w jednej rubryce kilka pól jest oznaczonych znakiem plus (+), należy wypełnić przynajmniej jedno z tych pól.
 Nie należy wprowadzać żadnych danych w rubrykach oznaczonych »Do użytku służbowego«.
 Rubryka 1: Dane posiadacza decyzji
 W tym polu podaje się dane posiadacza decyzji.
 Rubryka 2: Przedstawiciel posiadacza decyzji
 Jeżeli wniosek składany jest przez posiadacza decyzji za pośrednictwem przedstawiciela, w tej rubryce podaje się dane przedstawiciela. Dane te obejmują następujące informacje: imię i nazwisko lub nazwa przedstawiciela, pełny adres, numer rejestracyjny i identyfikacyjny przedsiębiorcy (numer EORI, który jest niepowtarzalnym w UE numerem, nadanym przedstawicielowi przez organ celny w państwie członkowskim), numer telefonu stacjonarnego, komórkowego lub numer faksu oraz adres e-mail. W stosownych przypadkach przedstawiciel może również wpisać nazwę przedsiębiorstwa, w którym pracuje, oraz adres strony internetowej przedsiębiorstwa. Jeżeli wniosek nie został złożony wraz z pierwotnym wnioskiem, powinien zawierać dowody na umocowanie tej osoby do występowania w charakterze przedstawiciela zgodnie z ustawodawstwem państwa członkowskiego, w którym podjęto pierwotną decyzję; należy też zaznaczyć odpowiednie pole.
 Rubryka 3: Wniosek o przedłużenie
 W tej rubryce podaje się numer wniosku, w tym dwa pierwsze znaki określające kod ISO alfa-2 państwa członkowskiego, które uwzględniło wniosek. Posiadacz decyzji musi również zaznaczyć odpowiednie pole, aby wskazać, czy ubiega się o wprowadzenie poprawek do informacji zawartych we wniosku.
 Rubryka 4: Podpis
 W rubryce 4 posiadacz decyzji albo przedstawiciel posiadacza decyzji podaje miejsce i datę sporządzenia wniosku, a następnie go podpisuje. Imię i nazwisko osoby podpisującej wniosek należy podać drukowanymi literami.”
 ”


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0162
 [pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |Bryssel den 4.4.2011KOM(2011) 162 slutlig2011/0070 (APP)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidningMOTIVERINGBAKGRUNDAllmän bakgrundEuropeiska unionens officiella tidning är det organ i vilket Europeiska unionens lagstiftning och övriga akter offentliggörs. Den har funnits i pappersversion sedan 1958 och sedan 1998 finns den även tillgänglig på Internet. Under de senaste åren har allt fler börjat ta del av Europeiska unionens officiella tidning via Internet, eftersom detta är både snabbt och bekvämt. Samtidigt har prenumerationerna på den tryckta versionen av tidningen minskat. Eftersom den tryckta versionen för närvarande är den enda giltiga och rättsligt bindande versionen kan den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning för närvarande inte användas som grund vare sig för utövandet av lagliga rättigheter eller för säkerställandet av efterlevnaden av skyldigheter.Detta har konstaterats klart och tydligt av Europeiska unionens domstol i Skoma-Lux målet[1]. Enligt domstolen kan detta sätt (dvs. offentliggörande på Internet) ”att göra lagstiftningen tillgänglig inte jämställas med att i vederbörlig ordning offentliggöra lagstiftningen i Europeiska unionens officiella tidning , med hänsyn till att det saknas bestämmelser om detta i gemenskapsrätten ”.Gällande bestämmelserI artikel 297 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs att lagstiftningsakter och icke-lagstiftningsakter som antas i form av förordningar och direktiv och som riktar sig till samtliga medlemsstater, eller i form av beslut som inte anger till vem eller vilka de riktar sig ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning . Lagstiftningsakter som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska undertecknas av Europaparlamentets ordförande och rådets ordförande, under det att andra akter ska undertecknas av ordföranden för den institution som har antagit dem. Dessa akter ska träda i kraft den dag som anges i dem eller, om det inte anges någon dag, den tjugonde dagen efter offentliggörandet.I beslut 2009/496/EG, Euratom[2] beskrivs i detalj hur institutionerna går till väga för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att offentliggöra rättsaktstexter. En interinstitutionell byrå – Publikationsbyrån – har fått till uppgift att ge ut Europeiska unionens officiella tidning och garantera dess autenticitet.SyfteFörslaget syftar till att ge förbättrad tillgång till Europeiska unionens lagstiftning och ge alla (både rättstillämpare och allmänheten) möjlighet att använda sig av den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning som en officiell och giltig källa. Om det elektroniska offentliggörandet av Europeiska unionens officiella tidning skulle erkännas som ett giltigt offentliggörande innebär detta att alla Europeiska unionens medborgare skulle få praktiskt taget samtidig tillgång till Europeiska unionens lagstiftning, omedelbart efter offentliggörandet, och detta på ett sätt som är mer ekonomiskt med hänsyn till att den elektroniska versionen tillhandahålls gratis. Dessutom skulle tillgången för befolkningen i geografiskt mer svårtillgängliga delar av Europa underlättas. En förbättrad tillgång ligger även i linje med de mål som anges i Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla [3], t.ex. att säkra tillgång till bredband för alla senast 2013.Förslaget har vidare till syfte att förbättra rättsäkerheten i förhållande till den rådande situationen där offentliggörandet online endast sker i informationssyfte, genom att låta den elektroniska versionen bli en giltig version av Europeiska unionens officiella tidning som kan ligga till grund för utövandet av rättigheter och säkerställandet av efterlevnaden av skyldigheter.Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områdenFörslaget är fullt förenligt med unionens politik, särskilt flaggskeppsinitiativet En digital agenda för Europa [4] som lades fram i samband med Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla . Den digitala agendan har till syfte att maximera den ekonomiska och sociala nyttan av dagens informationsteknik och det framhålls att myndigheterna har en viktig roll att spela när det gäller att främja den digitala marknaden. Mot denna bakgrund skulle tillgång till rättsligt innehåll online stimulera utvecklingen av den digitala inre marknaden, eftersom den information från den offentliga sektorn som görs tillgänglig på detta sätt skulle leda till att det inrättas innovativa onlinetjänster.Förslaget är även förenligt med målen i EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 [5], enligt vilken medlemsstaterna och kommissionen ska tillhandahålla information online om lagar och andra författningar, strategier och finanser.RESULTAT AV INFORMELLA SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYSERSamråd med berörda parterEuropeiska institutioner och organ finns företrädda i Publikationsbyråns förvaltningskommitté, som ansvarar för den strategiska utvecklingen av Publikationsbyråns verksamhet. Berörda institutioner och organ har behandlat frågan i detta forum och de kom till slutsatsen att de stöder inrättandet av en giltig elektronisk version av Europeiska unionens officiella tidning .Samråd har även ägt rum med medlemsstaterna genom rådets arbetsgrupp för e-lagstiftning när det gäller frågan om inrättandet av en rättsligt bindande elektronisk version av Europeiska unionens officiella tidning . Kommissionens generalsekretariat överlämnade en promemoria till rådet den 30 juli 2010 som diskuterades vid de två möten som arbetsgruppen för e-lagstiftning höll den 21 september respektive den 26 oktober 2010. Det framgår av medlemsstaternas synpunkter att de ställer sig helt bakom inrättandet av en rättsligt bindande elektronisk version[6], men att åsikterna gick mer isär när det gäller vilket rättsligt värde pappersversionen skulle ha i fortsättningen. Följande aspekter behandlades i arbetsgruppen:- Möjligheten av att låta Europeiska unionens officiella tidning offentliggöras enbart i elektronisk form, eventuellt efter en utfasningsperiod under vilken det offentliggörs både en pappersversion och en elektronisk version.- Kostnaden för att trycka Europeiska unionens officiella tidning , i det fall man väljer alternativet med parallella versioner, dvs. både en pappersversion och en elektronisk version.- Risken för avvikelser mellan den tryckta och den elektroniska versionen och nödvändigheten av att fastställa tydliga regler för hanteringen av inkonsekvenser och situationer där det råder oklarhet om vilken version som är giltig.- Den betydelse som den tryckta versionen trots allt har när det gäller att sprida EU-lagstiftningen till dem som inte har möjlighet att tillgå den elektroniska versionen.Vid utarbetandet av detta förslag har kommissionen tagit hänsyn till alla kommentarer. I ett första skede föll valet på ett parallellt offentliggörande av en pappersversion och en elektronisk version, vilka båda skulle vara lika giltiga, eftersom detta garanterar att största möjliga antal EU-medborgare får tillgång till EU-lagstiftningen. Erfarenheterna från medlemsstaterna tydde emellertid på att denna lösning endast skulle ge marginella fördelar, vilka inte står i proportion till de praktiska problem som den medför. Det påpekades även att de som bor i mer geografiskt svårtillgängliga områden har svårigheter med att få den tryckta versionen, eller får den för sent, och att en giltig elektronisk version därför skulle förbättra deras tillgång till EU-lagstiftningen.I förslaget till förordning fastställs att Europeiska unionens officiella tidning ska offentliggöras i en elektronisk version som medför rättsliga verkningar. Ett elektroniskt offentliggörande är förenligt med det mål som fastställs i Europa 2020-strategin och flaggskeppsinitiativet En digital agenda för Europa , nämligen att alla ska ha tillgång till bredband senast 2013. Det föreslagna systemet bygger på en avvägning mellan behovet av god tillgång och en enkel lösning.- För det första gäller att ett giltigt elektroniskt offentliggörande ger en bredare spridning än vad en pappersversion medger. Under de senaste åren har antalet prenumerationer på Europeiska unionens officiella tidning minskat påtagligt, samtidigt som Internetanvändningen ökat i Europeiska unionen. Enligt Eurostat hade 70 % för hushållen tillgång till Internet 2010. Motsvarande siffra för företagen var 94 % (för 2009). Dessutom skulle den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning tillhandahållas gratis, vilket är en fördel i förhållande till den tryckta versionen för vilken man måste ta betalt för tryck- och fraktkostnader av allmänheten. En skyddsbestämmelse har emellertid införts för personer med funktionsnedsättning som ges möjlighet att tillgå Europeiska unionens officiella tidning i ett särskilt elektroniskt format, men även för personer som av andra skäl inte kan tillgå det elektroniska offentliggörandet, eftersom det alltid kommer att vara möjligt att ”på begäran” erhålla en pappersversion som saknar rättslig verkan (dvs. som endast tillhandahålls i informationssyfte), antingen direkt från Publikationsbyrån eller som en utskrift från Internet.- För det andra gäller att systemet medför en förenkling, eftersom det inte längre krävs några komplicerade regler för hanteringen av inkonsekvenser mellan den tryckta och den elektroniska versionen, vilka båda är giltiga.KonsekvensanalysKommissionen har gjort en bedömning av de tre alternativ som finns att välja på när det gäller offentliggörandet av Europeiska unionens officiella tidning .- Alternativ 1: Ingen förändring av den nuvarande situationen där pappersversionen är det giltiga offentliggörandet och onlineversionen av Europeiska unionens officiella tidning endast tillhandahålls i informationssyfte.- Alternativ 2: Enbart elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning .- Alternativ 3: Offentliggörande både i pappersform och online, varvid båda versionerna har lika samma rättsliga giltighet och verkan.Det innebär betydande fördelar att göra den elektroniska versionen rättsligt giltig, t.ex. följande- Fler människor skulle på ett enklare och snabbare sätt få tillgång EU-lagstiftningen,- Den elektroniska versionen kommer att tillhandahållas gratis och vara ständigt tillgänglig,- En elektronisk version ligger i linje med prioriteringar i den digitala agenda som EU-institutionerna enats om och skulle stimulera till användningen av onlinetjänster.RÄTTSLIGA ASPEKTERDe viktigaste bestämmelserna i förslagetI förslaget föreskrivs att det elektroniska offentliggörandet ska vara ett giltigt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning . Den tryckta versionen skulle emellertid vara tillräcklig för att garantera den rättsliga verkan av en rättsakt vid tekniska problem som tillfälligt och undantagsmässigt förhindrar ett offentliggörande på elektronisk väg (t.ex. it-attacker och oförutsedda funktionsstörningar hos utrustningen) som varar längre än en dag. Den pappersversion av Europeiska unionens officiella tidning som trycks under sådana omständigheter ska offentliggöras i elektronisk form så snart som det tekniska felet lösts. Som datum för offentliggörandet räknas datumet för den tryckta versionen, under det att det är den efterföljande elektroniska versionen som ska vara giltig om det visar sig att versionerna skiljer sig åt.I förslaget behandlas även de tekniska krav som en elektronisk version måste uppfylla för att kunna anses vara ett giltigt offentliggörande. Det fastställs även vilka befogenheter Publikationsbyrån ska ha i detta sammanhang.Rättslig grundArtikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.ProportionalitetsprincipenFörslaget avser endast elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning och de tekniska villkor som ett sådant offentliggörande måste uppfylla för att kunna anses vara ett giltigt offentliggörande.Val av regleringsformEn förordning är den enda lämpliga regleringsformen, eftersom detta instrument är tillämpligt i alla medlemsstater. Alla EU-medborgare ska ha lika tillgång till EU-lagstiftningen och av denna anledning måste man kunna garantera att alla EU-medborgare ges tillgång till den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning på samma sätt och på samma villkor.BUDGETKONSEKVENSERAtt tillhandahålla ett rättsligt giltigt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning har inga budgetkonsekvenser.Det behövs emellertid it-relaterade investeringar för att man ska kunna skapa den tekniska infrastruktur som är nödvändig för ett sådant elektronsikt offentliggörande. I enlighet med den administrativa självständigheten betalades 38 000 euro under 2009 till att inrätta och testa det tekniska system som ska användas för att göra en rättsligt giltig elektronisk version av Europeiska unionens officiella tidning . Ytterligare investeringar i utveckling samt kostnader för underhåll och drift av detta system ska delas av alla institutioner, eftersom de samtliga har skyldighet att offentliggöra rättsaktstexter. Metoden för att beräkna hur kostnaderna ska fördelas grundar sig på antalet sidor i L och C-serien av Europeiska unionens officiella tidning som produceras för varje institution år n-2. Fördelningsnyckeln för 2011 grundar sig således på uppgifterna för 2009 och är som följer:- EU-kommissionen: 47,64 %- Europeiska unionens råd: 21,96 %- Europaparlamentet: 21,94 %- Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: 3,29 %- Europeiska unionens domstol: 3,17 %- Revisionsrätten: 1,25 %- Regionkommittén: 0.75%.Budgetmedlen bör fördelas enligt denna nyckel.2011/0070 (APP)Förslag tillRÅDETS FÖRORDNINGom elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidningEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 352,med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets godkännande[7],i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, ochav följande skäl:1. I artikel 297 i fördraget behandlas offentliggörandet av Europeiska unionens officiella tidning och ikraftträdandet av unionens lagstiftningsakter.2. Den tryckta versionen av Europeiska unionens officiella tidning , på alla unionens officiella språk, är i dagsläget det enda rättsligt bindande offentliggörandet, fastän det även finns en elektronisk version online.3. I Europaparlamentets, rådets, kommissionens, domstolens, revisionsrättens, Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs beslut 2009/496/EG, Euratom av den 26 juni 2009 om organisationen och driften av Europeiska unionens publikationsbyrå[8] föreskrivs att Publikationsbyrån ska göra det möjligt för institutionerna att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att offentliggöra rättsaktstexter.4. Det framgår av Europeiska unionens domstols dom i mål C-161/06, Skoma-Lux sro mot Celní ředitelství Olomouc[9] att rättsakter som inte offentliggjorts i vederbörlig ordning i Europeiska unionens officiella tidning inte kan tillämpas mot enskilda och att ett offentliggörande på Internet inte kan jämställas med att i vederbörlig ordning offentliggöra lagstiftningen i Europeiska unionens officiella tidning, med hänsyn till att det saknas bestämmelser om detta i unionsrätten.5. Om ett offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning i elektronisk form skulle tillåtas som ett giltigt offentliggörande skulle detta möjliggöra en snabbare och billigare tillgång till unionslagstiftningen.6. I kommissionens meddelande En digital agenda för Europa [10] understryks att tillgång till rättsligt innehåll online stimulerar utvecklingen av den digitala inre marknaden, vilket ger ekonomiska och sociala fördelar.7. Följaktligen bör det införas regler som garanterar att det elektroniska offentliggörandet av Europeiska unionens officiella tidning är giltigt och oföränderligt samt inte kan förfalskas (dataintegritet).8. I Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer[11] fastställs den rättsliga verkan av elektroniska signaturer som en metod för autentisering. En avancerad elektronisk signatur som grundar sig på ett kvalificerat certifikat och skapats av en säker anordning för skapande av signaturer i enlighet med direktivet är tillräcklig för att ge allmänheten garantier för att den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning är giltig, och oföränderlig samt inte kan förfalskas (dataintegritet).9. Tillgången till webbplatsen EUR-Lex ska säkerställas med iakttagande av åtagandena rörande skydd för personer med funktionsnedsättning i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning[12].10. I enlighet med subsidiaritetsprincipen, som anges i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen, går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet att ge alla Europeiska unionens medborgare möjlighet att åberopa den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning , eftersom den endast har till syfte att göra den elektroniska versionen lika rättsligt giltig som den tryckta versionen.11. För antagandet av denna förordning innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem som avses i artikel 352.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 112. Europeiska unionens officiella tidning ska offentliggöras i elektronisk form, på unionens officiella språk, i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.13. Det elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning , nedan kallad den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning , ska vara giltig och ha rättslig verkan.Artikel 214. Den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning ska ha en avancerad elektronisk signatur som grundar sig på ett kvalificerade certifikat och har skapats av en säker anordning för skapande av signaturer, i enlighet med direktiv 1999/93/EG. Det kvalificerade certifikatet, och alla förlängningar av detta, ska offentliggöras på webbplatsen EUR-lex i syfte att göra det möjligt för allmänheten att verifiera den elektroniska signaturen och försäkra sig om att den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning är giltig.15. Den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning ska innehålla uppgift om dagen för dess offentliggörande.16. Den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning ska utan tidsbegränsning vara tillgänglig för allmänheten på webbplatsen EUR-Lex. Det ska vara kostnadsfritt att ta del av den elektroniska versionen.17. Webbplatsen EUR-Lex ska vara tillgänglig för alla användare. Europeiska unionens officiella tidning ska även finnas tillgänglig för personer med funktionsnedsättning i ett alternativt elektroniskt format som saknar rättslig verkan. Även denna alternativa version ska finnas tillgänglig i arkiven.Artikel 318. Publikationsbyrån kan fortsätta att framställa en tryckt version av Europeiska unionens officiella tidning . Den tryckta versionen ska inte vara giltig och inte ha någon rättslig verkan, utan att detta påverkar tillämpningen artikel 4.2.19. En avgift för tryck- och fraktkostnader ska tas ut för tryckta exemplar av Europeiska unionens officiella tidning .Artikel 420. I de fall den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning inte finns att tillgå på grund av en oförutsedd och undantagsmässig funktionsstörning i Publikationsbyråns informationssystem ska tillgången till denna version återupprättas så snart som möjligt.21. Om det inte går att återupprätta tillgången inom en arbetsdag ska Europeiska unionens officiella tidning offentliggöras i en tryckt version som har rättslig verkan. Den motsvarande elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning ska offentliggöras så snart som informationssystemet fungerar igen.22. Dag för offentliggörande för sådana rättsakter som offentliggörs i enlighet med punkt 2 ska vara dagen för offentliggörandet av den tryckta versionen. I det fall det finns avvikelser mellan den elektroniska och den tryckta versionen av Europeiska unionens officiella tidning och den tryckta versionen har offentliggjorts i enlighet med punkt 2 ska den förstnämnda gälla.Artikel 523. När det gäller den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning har Publikationsbyrån befogenhet att24. offentliggöra den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning och garantera att den är giltig,25. införa, svara för driften av och underhålla de informationssystem som används för att framställa den elektroniska versionen och uppgradera det för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen,26. införa och bygga ut den tekniska utrustningen i syfte att garantera att alla användare har tillgång till den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning,27. fastställa interna säkerhets- och tillgångsregler för det informationssystem som används för att framställa den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning ,28. lagra och arkivera elektroniska filer och se till att de behandlas i enlighet med den senaste den tekniska utvecklingen.29. Publikationsbyrån ska utöva de befogenheter som anges i punkt 1 i överensstämmelse med beslut 2009/496/EG, Euratom.Artikel 6Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2012.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i [...]På rådets vägnarOrdförandeFINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET1.1. Förslagets eller initiativets beteckning1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen1.3. Typ av förslag eller initiativ1.4. Mål1.5. Motivering till förslaget eller initiativet1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen1.7. Planerad metod för genomförandet2. FÖRVALTNING2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering2.2. Administrations- och kontrollsystem2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel3.2. Beräknad inverkan på utgifterna3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen3.2.5. Bidrag från tredje part3.3. Beräknad inverkan på inkomsternaFINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKTGRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET1.1 Förslagets eller initiativets beteckningFörslag till rådets förordning om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning .1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringenEj tillämpligt eftersom förslaget avser administrativa utgifter för kommissionen och övriga institutioner som måste offentliggöra antagna rättsakter i Europeiska unionens officiella tidning .1.3. Typ av förslag eller initiativEj tillämpligt.1.4. Mål1.4.1. Fleråriga strategiska mål för Europeiska unionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra tillFörslaget bidrar till målet att utveckla den inre marknaden för onlineinnehåll, vilket anges i flaggskeppsinitiativet En digital agenda för Europa som lades fram i samband med Europa 2020-startegin för en smart och hållbar tillväxt för alla.1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörsSpecifikt målFrämja offentliggöranden och informationstjänster online för allmänheten, företag och vissa målgrupper (rättsliga yrken).Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringenEj tillämpligt.1.4.3. Verkan eller resultat som förväntasBeskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.Förslagets målgrupp är allmänheten och företag i EU som kommer att gynnas av att ha gratis, direkt och förenklad tillgång till ett giltigt offentliggörande av Europeiska unionens lagstiftning .1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkanAnge vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.Följande resultatindikatorer ska användas för att följa upp genomförandet av förslaget:- antal sökningar på den rättsligt giltiga elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning ,- antal beställningar av den tryckta versionen i förhållande till antalet prenumerationer när det elektroniska offentliggörandet inte hade någon rättslig verkan,- antal klagomål till publikationsbyrån som rör svårigheter med att tillgå den rättsligt bindande elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning som beror på Publikationsbyråns informationssystem.1.5. Motivering till förslaget eller initiativet1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång siktFörslaget syftar till att förbättra rättsäkerheten genom att göra det möjligt att utöva rättigheter och uppfylla skyldigheter i enlighet med EU-lagstiftningen på grundval av en giltig elektronisk version av Europeiska unionens officiella tidning . Tillgång till det rättsligt giltiga elektroniska offentliggörandet bör vara säkerställd när förslaget träder i kraft.1.5.2. Mervärde av en åtgärd på unionsnivåEftersom förslaget handlar om i vilken form EU-lagstiftningen ska offentliggöras kan de nödvändiga åtgärderna endast vidtas på EU-nivå. Valet av instrument återspeglar dessutom det faktum att alla EU-medborgare måste ha lika tillgång till EU-lagstiftningen.1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärderHittills har den elektroniska versionen av Europeiska unionens officiella tidning endast tillhandahållits i informationssyfte. Den alltmer ökande användningen av den elektroniska versionen överensstämmer väl med huvuddragen i förslaget.1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekterEj tillämpligt.1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen( Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tidX Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid- Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,- beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.1.7. Planerad metod för genomförandetx Direkt centraliserad förvaltning som sköts av Publikationsbyrån för de institutioner som finns företrädda i Publikationsbyråns förvaltningskommitté (se punkt 2.1 i motiveringen)( Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till( Delad förvaltning med medlemsstaterna( Decentraliserad förvaltning med tredjeländer( Gemensam förvaltning med internationella organisationerAnmärkningarEj tillämpligt2. FÖRVALTNING2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapporteringAnge intervall och andra villkor för sådana åtgärderI förslaget anges det att Publikationsbyrån ska ges ansvaret för det elektroniska offentliggörandet av Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med beslut 2009/496/EG, Euratom, vilket innebär att den därmed också kommer att omfattas av bestämmelserna om uppföljning och rapportering i detta beslut.2.2. Administrations- och kontrollsystem2.2.1. Risker som identifieratsDet finns risk för att Publikationsbyråns informationssystem drabbas av funktionsstörningar. Sådana störningar kan göra att den elektroniska versionen inte finns att tillgå. Om det inte går att återupprätta tillgången inom en arbetsdag ska pappersversionen anses vara ett giltigt offentliggörande.En annan risk som identifierats avser säkerheten och för att möta denna risk måste Publikationskontoret, i enlighet med beslut 2009/496/EG, Euratom, införa interna säkerhets- och tillgångsbestämmelser för sitt informationssystem.2.2.2. Planerade kontrollmetoderEj tillämpligt.2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheterBeskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade)Ej tillämpligt.3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel- Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik i den årliga budgeten | Typ av anslag | Bidrag |Nummer [Beteckning .......................................] | Diff./Icke-diff. ([13]) | [14]från Efta-länder | från kandidatländer[15] | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |5 | Kommissionen: 26011101 [EUT (L och C)] Europaparlamentet: 3240 [EUT] Rådet: 2211 [EUT] EU-domstolen: 2740 [EUT] Revisionsrätten: 2740 [EUT] Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: 2604 [EUT] Regionkommittén: 2604 [EUT] | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |3.2. Beräknad inverkan på utgifterna3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifternaMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Rubrik i den fleråriga budgetramen: | 5 | ”Administrativa utgifter” |Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)År 2011 | År 2012 | År 2013 | År 2014 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) |- Artikel 502 |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | | | |Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.26011101Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.För närvarande kommer inkomsterna från prenumerationer på och beställningar av den tryckta versionen av Europeiska unionens officiella tidning . När den elektroniska versionen blivit det enda offentliggörandet med rättsligt verkan förväntas antalet prenumerationer minska till ett mycket ringa antal. [1] Dom av den 11 december 2007 i mål C-161/06, Skoma-Lux sro mot Celní Y[pic]editelství Olomouc (REG 2007, p. I-10841).[2] Europaparlamentets, rådets, kommissionens, domstolens, revisionsrättens, Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs beslut 2009/496/EG oředitelství Olomouc (REG 2007, p. I-10841).[3] Europaparlamentets, rådets, kommissionens, domstolens, revisionsrättens, Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs beslut 2009/496/EG om organisationen och driften av Europeiska unionens publikationsbyrå (EUT L 168, 30.6.2009, s. 41).[4] KOM(2010) 2020 slutlig 3.3.2010.[5] KOM(2010) 245 slutlig/2 26.8.2010.[6] KOM(2010) 743 15.12. 2010.[7] Slutsatserna från mötet i arbetsgruppen för e-lagstiftning den 26 oktober 2010.[8] EUT C [...], [...], s. [...].[9] EUT L 168, 30.6.2009, s. 41.[10] REG 2007, s. I-10841.[11] KOM(2010) 245 slutlig/2.[12] EGT L 13, 19.1.2000, s. 12.[13] EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.[14] Differentierade respektive icke-differentierade anslag[15] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.[16] Kandidatländer och, i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.[17] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.


type: contracts

text:
 30.10.2014
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 310/60
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 95/2014
 tas-16 ta' Mejju 2014
 li temenda l-Anness XIII (Trasport) tal-Ftehim ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament (UE) Nru 996/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta' Ottubru 2010 dwar l-investigazzjoni u l-prevenzjoni ta' aċċidenti u inċidenti fis-settur tal-avjazzjoni ċivili u li jħassar id-Direttiva 94/56/KE (1) jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Ir-Regolament (UE) Nru 996/2010 iħassar id-Direttiva tal-Kunsill 94/56/KE (2), li hi inkorporata fil-Ftehim u li għalhekk titħassar mill-Ftehim ŻEE.
 (3)
 L-Anness XIII tal-Ftehim ŻEE għandu għalhekk jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 It-test tal-punt 66d (id-Direttiva tal-Kunsill 94/56/KE) tal-Anness XIII tal-Ftehim ŻEE jinbidel b'li ġej:
 “32010 R 0996: Ir-Regolament (UE) Nru 996/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta' Ottubru 2010 dwar l-investigazzjoni u l-prevenzjoni ta' aċċidenti u inċidenti fis-settur tal-avjazzjoni ċivili u li jħassar id-Direttiva 94/56/KE (ĠU L 295, 12.11.2010, p. 35).
 Għall-finijiet ta' dan il-Ftehim id-dispożizzjonijiet tar-Regolament jinqraw bl-adattament li ġej:
 Is-sottoparagrafu segwenti jiżdied fl-Artikoli 18(5) u 19(1):
 ‘Minħabba l-fatt li l-Liechtenstein u l-Isvizzera għandhom bażi tad-dejta nazzjonali konġunta skont id-Direttiva 2003/42/KE, dejta rilevanti li tkun toriġina mil-Liechtenstein se tiġi integrata fir-repożitorju ċentrali flimkien mad-dejta Svizzera.’”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament (UE) Nru 996/2010 fl-ilsien Islandiż u dak Norveġiż li se jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fil-17 ta' Mejju 2014, dment li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni tiġi ppubblikata fis-Sezzjoni taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, is-16 ta' Mejju 2014.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Gianluca GRIPPA
 (1) ĠU L 295, 12.11.2010, p. 35.
 (2) ĠU L 319, 12.12.1994, p. 14.
 (*) Huma indikati rekwiżiti kostituzzjonali.


type: wikipedia

text:
As meninges (singular meninge, do Grego μῆνιγξ, "membrana") são o sistema das membranas que revestem e protegem o encéfalo, incluindo o tronco encefálico e a medula espinal. As meninges consistem de três camadas: a dura-máter, a aracnoide e a pia-máter. A função primária das meninges e do líquor (líquido cefalorraquidiano) é proteger o sistema nervoso inferior.
 Anatomia
 Dura-máter
 A dura-máter [Grego. Dura: Resistente + mater: Mãe] (também conhecida como meninge fibrosa) é uma grossa e dura membrana, próxima ao crânio. É a mais espessa e externa das meninges. Consiste de duas camadas: a camada periosteal (mais externa, que fica mais próxima à caixa craniana e é afixada aos ossos cranianos atuando como periósteo, porém sem função osteogênica, limitando a região cerebral) e a camada interna que fica mais próxima ao cérebro e continua com a medula espinal.
 A dura-máter contém grandes vasos sanguíneos que se dividem em capilares menores na pia-máter. Ela é composta de tecido fibroso denso e sua superfície interna é coberta por células achatadas como as presentes nas superfícies da pia-máter e da aracnoide. A dura-máter é um saco que envolve a aracnoide e serve estrategicamente a diversas funções como atuar no combate aos ataques patológicos infectantes e doenças malignas. A dura-máter envolve e suporta os grandes canais venais (dural sinuses) levando o sangue do cérebro para o coração.
 Aracnoide
 O elemento central das meninges é a aracnoide, chamada assim devido à sua aparência similar a de uma teia de aranha. Ela provê um efeito de amortecimento para o sistema nervoso central. A aracnoide existe como uma fina e transparente membrana. É composta de tecido fibroso e, como a pia-máter, é encoberta por células achatadas, impermeáveis a fluidos. Ela está logo abaixo da dura-máter, atuando, além da defesa, na formação dos espaços intra-meníngicos.
 A aracnoide-máter não segue as convoluções da superfície do cérebro parecendo, portanto, como um saco frouxo. Na região do cérebro, particularmente, um grande número de finos filamentos chamados de arachnoid trabeculae passa da aracnoide através do espaço subaracnóideo para misturar-se com o tecido da pia-máter.
 A aracnoide e a pia-máter são, às vezes, chamadas, juntas, de leptomeninges.
 Nela está contido o líquor com aproximadamente 150ml (cento e cinquenta mililitros).
 Pia-máter
 A pia-máter [Grego. Pia: macia + máter: mãe] é uma membrana bem delicada, é a mais delgada das meninges, é o envelope meníngeo que firmemente adere à superfície do cérebro e a medula espinal (feixes nervosos). Ela segue aos menores contornos do cérebro (giro e sulco).
 A pia-máter é uma membrana bastante fina composta de tecido fibroso coberta em sua superfície externa por uma folha de células achatadas impermeável a fluídos. A pia-máter é atravessada por vasos sanguíneos que vão do cérebro à medula espinal e, seus capilares são responsáveis pela nutrição do cérebro.
 Espaços
 O espaço subaracnóideo é o espaço que existe normalmente entre o aracnoide e a pia-máter, que é preenchida pelo líquido cerebrospinal.
 Normalmente, a dura-máter está anexada ao crânio, ou aos ossos do canal vertebral na medula espinal. A aracnoide está anexada ao dura-máter, enquanto que a pia-máter está anexada ao tecido do sistema nervoso central. Quando a dura-máter e a aracnoide se separam, o espaço entre elas é chamado de espaço subdural.
 Patologia
 Existem três tipos de hemorragias envolvendo as meninges:
 A hemorragia subaracnóidea é um sangramento agudo abaixo da aracnoide; pode ocorrer espontaneamente ou como resultado de um trauma;
 O hematoma subdural é um hematoma (acúmulo de sangue) localizado no espaço criado na separação entre a aracnoide e a dura-máter. As pequenas veias que conectam o dura-máter e a aracnoide são lesionadas, normalmente durante um acidente, e o sangue pode vazar dentro desta área;
 Um hematoma epidural similarmente pode surgir após um acidente ou espontaneamente.
 Outras condições médicas que afetam as meninges incluem a meningite (podendo esta ser causada por infecção fúngica, bacteriana, ou virótica) e os meningiomas (tumor na meninge) surge nas meninges ou em tumores formados em outra parte do organismo que sofrem metástase para as meninges.
 Imagens adicionais
 Sistema nervoso
 Meninge
 Meninge
 Anatomia animal
 Neuroanatomia
 Palavras, frases e expressões em grego