type: contracts

text:
 |
 22010A0916(01)
 Megállapodás az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról
 Hivatalos Lap L 243 , 16/09/2010 o. 4 - 15
 Megállapodásaz egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjárólAz EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK,egyrészről, valamintA SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,a továbbiakban: Svájc, ésA LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,a továbbiakban: Liechtenstein,másrészről,TEKINTETTEL az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség által 2004. október 26-án aláírt megállapodásra a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról (a továbbiakban: a megállapodás),TEKINTETTEL az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között 2008. február 28-án aláírt, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvre (a továbbiakban: a jegyzőkönyv),TEKINTETTEL a jegyzőkönyvhöz csatolt, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti együttes nyilatkozatra az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségről,TEKINTETTEL az Európai Közösség, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, ezen államoknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvételének módjáról szóló megállapodásra [1],mivel:(1) Az Európai Közösség a 2007/2004/EK tanácsi rendelettel [2] (a továbbiakban: a rendelet) felállította az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség).(2) A rendelet a schengeni vívmányoknak a megállapodás és a jegyzőkönyv értelmében történő továbbfejlesztését jelenti.(3) A rendelet megerősíti, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok teljes mértékben részt vesznek az Ügynökség munkájában, noha szavazati joguk korlátozott.(4) Liechtensteinnek nincs olyan külső határa, amelyre a Schengeni határ-ellenőrzési kódex alkalmazandó.(5) A megállapodás és a jegyzőkönyv nem szabályozza azt, hogy Svájc és Liechtenstein milyen feltételekkel társulhat a schengeni vívmányok további fejlesztése keretében az Európai Unió által felállított új szervek tevékenységeihez, és az Ügynökséghez való társulás egyes aspektusait a megállapodás és a jegyzőkönyv felei közötti kiegészítő megállapodásban kell rendezni,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkAz Igazgatótanács(1) Svájc és Liechtenstein a rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében megállapítottak szerint képviselettel rendelkezik az Ügynökség Igazgatótanácsában.(2) Svájc a következő ügyekben rendelkezik szavazati joggal:a) a külső határain végrehajtandó különleges tevékenységekről hozott határozatok. Az ilyen határozatokra vonatkozó javaslatok esetében szükséges, hogy Svájc képviselője az Igazgatótanácsban azok elfogadása mellett szavazzon;b) a 3. cikk (közös műveletek és kísérleti projektek a külső határokon), a 7. cikk (műszaki eszközök kezelése), a 8. cikk (a külső határokon fokozott technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő tagállamok támogatása), valamint a 9. cikk (1) bekezdésének első mondata (közös visszatérési műveletek) szerinti olyan meghatározott tevékenységekre vonatkozó határozatok, amelyek végrehajtására Svájc által rendelkezésre bocsátott humán erőforrások és/vagy eszközök felhasználásával kerül sor;c) a 4. cikk szerinti kockázatelemzésre (közös integrált kockázatelemzés kidolgozása, általános és speciális kockázatelemzés) vonatkozó és Svájcot közvetlenül érintő határozatok;d) az 5. cikk szerinti képzési tevékenységekre vonatkozó határozatok, az egységes alaptanterv létrehozása kivételével.(3) Liechtenstein a következő ügyekben rendelkezik szavazati joggal:a) a 3. cikk (közös műveletek és kísérleti projektek a külső határokon), a 7. cikk (műszaki eszközök kezelése), a 8. cikk (a külső határokon fokozott technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő tagállamok támogatása), valamint a 9. cikk (1) bekezdésének első mondata (közös visszatérési műveletek) szerinti olyan meghatározott tevékenységekre vonatkozó határozatok, amelyek végrehajtására Liechtenstein által rendelkezésre bocsátott humán erőforrások és/vagy eszközök felhasználásával kerül sor;b) a 4. cikk szerinti kockázatelemzésre (közös integrált kockázatelemzés kidolgozása, általános és speciális kockázatelemzés) vonatkozó és Liechtensteint közvetlenül érintő határozatok;c) az 5. cikk szerinti képzési tevékenységekre vonatkozó határozatok, az egységes alaptanterv létrehozása kivételével.2. cikkPénzügyi hozzájárulásSvájc a megállapodás 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott százalékban járul hozzá az Ügynökség költségvetéséhez.Liechtenstein az Ügynökség költségvetéséhez a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően járul hozzá, amely a megállapodás 11. cikkének (3) bekezdésében megállapított hozzájárulási módra utal.3. cikkAdatvédelem és bizalmas adatok(1) A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet [3] kell alkalmazni, ha az Ügynökség személyes adatokat továbbít a svájci és liechtensteini hatóságoknak.(2) A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletet [4] kell alkalmazni a svájci és a liechtensteini hatóságok által az Ügynökségnek továbbított adatokra.(3) Svájc és Liechtenstein betartja az Igazgatótanács eljárási szabályzatában foglalt, az Ügynökség birtokában lévő dokumentumok bizalmasságára vonatkozó szabályokat.4. cikkJogállásAz Ügynökség a svájci és a liechtensteini jog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, továbbá Svájcban és Liechtensteinben a svájci, illetve a liechtensteini jogban a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.5. cikkFelelősségAz Ügynökség felelősségét a rendelet 19. cikkének (1), (3) és (5) bekezdése szabályozza.6. cikkBíróság(1) Svájc és Liechtenstein elismeri az Európai Közösségek Bíróságának az Ügynökségre vonatkozó, a rendelet 19. cikke (2) és (4) bekezdésében előírt hatáskörét.(2) A polgári jogi felelősséggel kapcsolatos vitákat a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel [5] módosított rendelet 10b. cikkének (4) bekezdésével összhangban kell megoldani.7. cikkKiváltságok és mentességek(1) Svájc és Liechtenstein az e megállapodás mellékletében foglalt, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet alkalmazza az Ügynökségre és annak személyi állományára.(2) E megállapodás melléklete, beleértve Svájc tekintetében a kiváltságokra és mentességekre vonatkozó eljárásról szóló függeléket, e megállapodás szerves részét képezi.8. cikkSzemélyzet(1) Svájc és Liechtenstein az Ügynökségnek az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv szerint elfogadott szabályokat alkalmazza az Ügynökség személyzeti kérdéseivel kapcsolatosan.(2) Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci és liechtensteini állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.(3) Svájci vagy liechtensteini állampolgárok azonban nem nevezhetők ki az Ügynökség ügyvezető igazgatójává vagy helyettes ügyvezető igazgatójává.(4) Svájci vagy liechtensteini állampolgárok nem választhatók az Ügynökség Igazgatótanácsának elnökévé vagy elnökhelyettesévé.9. cikkHatálybalépés(1) Ennek a megállapodásnak a letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.(2) Az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein saját eljárásainak megfelelően hagyja jóvá ezt a megállapodást.(3) E megállapodás hatálybalépéséhez az Európai Közösség és e megállapodás legalább egy másik szerződő felének jóváhagyása szükséges.(4) E megállapodás az azt követő első hónap az első napján lép hatályba bármely szerződő fél vonatkozásában, hogy az adott fél letétbe helyezte jóváhagyási okmányát a letéteményesnél.(5) Liechtenstein vonatkozásában ez a megállapodás a jegyzőkönyv 2. cikkében említett rendelkezéseknek a jegyzőkönyv 10. cikkével összhangban történő hatálybalépésének napjától kezdve alkalmazandó.10. cikkÉrvényesség és megszűnés(1) A megállapodás határozatlan időre jön létre.(2) E megállapodás Svájc felmondását vagy az Európai Unió Tanácsának felmondó határozatát követően hat hónappal veszti hatályát, illetve a megállapodás 7. cikkének (4) bekezdése, 10. vagy 17. cikke szerinti eljárásokkal összhangban szűnik meg.(3) E megállapodás a jegyzőkönyv Liechtenstein általi felmondását vagy az Európai Unió Tanácsának felmondó határozatát követően hat hónappal veszti hatályát, illetve a jegyzőkönyv 3. cikke, 5. cikkének (4) bekezdése, 11. cikkének (1) vagy (3) bekezdése szerinti eljárásokkal összhangban szűnik meg.E megállapodás, valamint az ahhoz csatolt együttes nyilatkozatok egyetlen eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készültek, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrīPriimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++За Конфедерация ШвейцарияPor la Confederación SuizaZa Švýcarskou konfederaciFor Det Schweiziske ForbundFür die Schweizerische EidgenossenschaftŠveitsi Konföderatsiooni nimelΓια την Ελβετική ΣυνομοσπονδίαFor the Swiss ConfederationPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzeraŠveices Konfederācijas vārdāŠveicarijos Konfederacijos varduA Svájci Államszövetség részérőlGħall-Konfederazzjoni SvizzeraVoor de Zwitserse BondsstaatW imieniu Konfederacji SzwajcarskiejPela Confederação SuíçaPentru Confederația ElvețianăZa Švajčiarsku konfederáciuZa Švicarsko konfederacijoSveitsin valaliiton puolestaFör Schweiziska edsförbundet+++++ TIFF +++++За Княжество ЛихтенщайнPor el Principado de LiechtensteinZa Lichtenštejnské knížectvíFor Fyrstendømmet LiechtensteinFür das Fürstentum LiechtensteinLiechtensteini Vürstiriigi nimelΓια το Πριγκιπάτο του ΛιχτενστάινFor the Principality of LiechtensteinPour la Principauté de LiechtensteinPer il Principato del LiechtensteinLihtenšteinas Firstistes vārdāLichtenšteino Kunigaikštystės varduA Liechtensteini Hercegség részérőlGħall-Prinċipat ta’ LiechtensteinVoor het Vorstendom LiechtensteinW imieniu Księstwa LiechtensteinuPelo Principado do LiechtensteinPentru Principatul LiechtensteinZa Lichtenštajnské kniežatstvoZa Kneževino LihtenštajnLiechtensleinin ruhtinaskunnan puolestaFör Furstendömet Liechtenstein+++++ TIFF +++++[1] HL L 188., 2007.7.20., 19. o.[2] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.[3] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.[4] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.[5] HL L 199., 2007.7.31., 30. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETJegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeirőlA MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek Egységes Tanácsának és Egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak:I. FEJEZETAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI1. cikkA Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, a hatósági igénybevétel, az elkobzás és a kisajátítás alól. A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.2. cikkA Közösségek irattárai sérthetetlenek.3. cikkA Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól. A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.4. cikkA Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételekkel történik.A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.5. cikkAz Európai Szén- és Acélközösség bármilyen fizetőeszközzel rendelkezhet, és bármilyen pénznemben lehetnek számlái.II. FEJEZETKAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER6. cikkA Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.7. cikk(1) A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki. A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.(2) Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett úti okmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.III. FEJEZETAZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI8. cikkAz Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.Az Európai Parlament tagjai a vám- és deviza-ellenőrzést illetően:a) saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;b) a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.9. cikkA feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, ők nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.10. cikkAz Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai:a) saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;b) a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyszínére utaznak, illetve onnan visszatérnek.Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.IV. FEJEZETAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK11. cikkA közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint tanácsadóik és szakértőik a feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazásuk és az onnan történő visszatérésük során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.V. FEJEZETAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI12. cikkAz egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:a) a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;b) házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;c) a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;d) az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;e) vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.13. cikkA Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében a nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.14. cikkA jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona abban az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha adózás szempontjából a lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.15. cikkA Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.16. cikkA Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.VI. FEJEZETA HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI17. cikkAz a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.VII. FEJEZETÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK18. cikkA Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet minden olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.19. cikkA közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.20. cikkA 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.21. cikkA 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira, továbbá az Elsőfokú Bíróság tagjaira és hivatalvezetőjére; ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.22. cikkEzt a jegyzőkönyvet – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell továbbá az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.Az Európai Beruházási Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.23. cikkEzt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az Európai Monetáris Intézet megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.--------------------------------------------------A Melléklet függelékeA kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv Svájcban történő alkalmazására vonatkozó eljárás1. Az alkalmazás kiterjesztése SvájcraHa a következő rendelkezések másként nem írják elő, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra való hivatkozásokat Svájcra is alkalmazni kell.2. Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót)A Svájcból kivitt áruk és szolgáltatások nem tartoznak a svájci hozzáadottérték-adó (héa) hatálya alá. Az Ügynökség részére, annak rendes működéséhez nyújtott áruk és szolgáltatások esetében, a héa alóli mentesség a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően visszatérítés formájában valósul meg. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).A héa-visszatérítés az e célra rendszeresített svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal Héa Főosztályához történő benyújtása alapján történik. A kérelmek elbírálásának határideje fő szabály szerint a szükséges igazolásokkal ellátott visszatérítési kérelem benyújtásától számított három hónap.3. Az Ügynökség személyzetéhez kapcsolódó szabályok alkalmazási eljárásaA jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdésére figyelemmel, Svájc nemzeti jogának elvei alapján mentesíti a szövetségi, kantoni és települési adók alól az Ügynökségnek az 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.) 2. cikkének megfelelő tisztviselői és más alkalmazottai részére a Közösség által folyósított olyan illetményeket, béreket és juttatásokat, amelyekre a Közösség belső adót vet ki.Svájc nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében a jegyzőkönyv 14. cikkének alkalmazása céljából tagállamnak.Az Ügynökség tisztviselői és más alkalmazottai, valamint családtagjaik, akik a Közösség tisztviselőire és más alkalmazottaira vonatkozó szociális biztonsági rendszerhez tartoznak, semmilyen módon nem kötelezhetők arra, hogy a svájci társadalombiztosítási rendszer tagjaivá váljanak.Az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és tisztségviselői, illetve alkalmazottai közötti, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletből (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.), vagy egyéb munkafeltételeket megállapító közösségi jogszabályból fakadó jogvitákban.--------------------------------------------------AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, VALAMINT A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG ÉS LIECHTENSTEIN KORMÁNYÁNAK EGYÜTTES NYILATKOZATA A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉGNEK ÉS LIECHTENSTEINNEK AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KÜLSŐ HATÁRAIN VALÓ OPERATÍV EGYÜTTMŰKÖDÉSI IGAZGATÁSÉRT FELELŐS EURÓPAI ÜGYNÖKSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉNEK MÓDJÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSRÓLAz Európai Közösség,a Svájci Államszövetség kormánya,továbbáa Liechtensteini Hercegség kormánya,miután a 2007/2004/EK tanácsi rendelet 21. cikke (3) bekezdésével összhangban megállapodást kötöttek a Svájci Államszövetségnek és Liechtensteinnek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról,együttesen úgy nyilatkoznak, hogy:A megállapodásban ismertetett szavazási jogokat a Svájccal és Liechtensteinnel fennálló különleges kapcsolat indokolja, mely ezen államoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásából következik.E szavazati jog kivételes, és a schengeni együttműködés sajátos jellegéből, valamint Svájc és Liechtenstein különleges helyzetéből fakad.Nem tekinthető ezért jogi vagy politikai precedensnek az említett megállapodásban részes felek közötti bármely más együttműködési terület, vagy más harmadik országoknak az Unió egyéb ügynökségeiben való részvétele vonatkozásában.E szavazati jog semmilyen körülmények között sem gyakorolható szabályozási vagy jogalkotási jellegű határozatok esetén.--------------------------------------------------A SZERZŐDŐ FELEK EGYÜTTES NYILATKOZATA A POLGÁRI JOGI FELELŐSSÉGRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSÁRÓLAmennyiben az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség keretében gyorsreagálású határvédelmi csapatok bevetésére kerül sor, a polgári jogi felelősség tekintetében a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Aeropuerto de Roboré es un aeropuerto público/militar conjunto que sirve a Roboré, una ciudad en el Departamento de Santa Cruz de Bolivia.
 La pista está entre el lado oeste de la ciudad y el cuartel militar Cuartel de Roboré. Hay un terreno elevado al norte y una montaña al noreste.
 La baliza no direccional Robore (Ident: OBO ) se encuentra en el campo.
 Referencias
 Enlaces externos
 OpenStreetMap - Roboré
 OurAirports - Roboré
 SkyVector - Roboré
 Fallingrain - Roboré Airport
 Aeropuertos de Bolivia


text:
 Caratteristiche tecniche
 Giocatore
 Era un terzino destro che, grazie alla sua velocità, non disdegnava sortite offensive lungo la fascia di competenza, cercando il fondo per tentare il cross o provare lui stesso la battuta a rete.
 Carriera
 Giocatore
 Club
 La sua carriera inizia nel 1991 col , squadra del campionato brasiliano: fino al 1993 colleziona 80 presenze e 2 gol. Dopo le brevi esperienze con , con cui vince il campionato statale Sergipano, e , nel 1996 approda al dove ha modo di conquistare un altro torneo statale, quello Carioca, prima di venir ceduto pochi mesi più tardi alla squadra italiana del .
 Zé Maria esordisce in Serie A nel campionato 1996-1997: in due stagioni con i ducali, disputa 56 incontri segnando una rete. Nell'estate 1998 passa al , ma nel corso del campionato seguente non riesce a imporsi, pagando lo scarso feeling con i tecnici Ilario Castagner e Vujadin Boškov. Viene quindi ceduto in prestito al con cui trionfa, nel 1999, nel Torneo Rio-San Paolo; in seguito, in meno di dodici mesi indossa le maglie di altre due compagini brasiliane, e .
 Nel 2000 torna a Perugia dove stavolta, integrandosi alla perfezione negli schemi del nuovo allenatore Serse Cosmi, rimarrà fino al 2004 vincendo, nel 2003, il suo unico trofeo internazionale per club, la Coppa Intertoto. Nelle quattro stagioni con la squadra umbra il brasiliano scende in campo in 157 occasioni realizzando 20 gol tra campionato, Coppa Italia e coppe europee, divenendo lo straniero più presente di sempre, sia in assoluto sia in Serie A, con la maglia dei grifoni; nell'annata 2003-2004 il terzino effettua oltre cento cross dalla fascia destra, imponendosi come uno dei migliori laterali del campionato italiano.
 Proprio nel 2004 viene ceduto all' dove rimane per due stagioni: sotto la guida di Roberto Mancini vince uno scudetto (nel 2006, assegnato a tavolino ai nerazzurri dopo le vicende di Calciopoli), due Coppe Italia (2005 e 2006) e una Supercoppa italiana (2005). Il 17 aprile 2005 segna il suo unico gol in 49 apparizioni con l'Inter (di cui 30 in Serie A), nell'incontro vinto 2-0 sul .
 Nel 2006 viene acquistato dal club spagnolo del , militante nella Liga: vi rimane per una sola stagione giocando 14 partite prima di accasarsi allo . In Inghilterra tuttavia non ha mai la possibilità di scendere in campo, così nel 2008 torna nuovamente al Portuguesa. Rescisso il contratto con il club brasiliano nell'agosto del 2008, riattraversa l'Atlantico accettando l'offerta del , società umbra di Eccellenza. Nel 2009, senza mai aver esordito con la squadra tifernate in una gara ufficiale, annuncia il suo ritiro dal calcio decidendo di stabilirsi in Italia.
 Nazionale
 Con la nazionale brasiliana ha totalizzato 26 presenze e 1 gol, quest'ultimo in un'amichevole contro il , vincendo nel 1997 la Copa América e la Confederations Cup. In precedenza, aveva conquistato con la nazionale olimpica la medaglia di bronzo ai Giochi di .
 Allenatore
 Dal settembre del 2009 insegna calcio ai bambini della polisportiva giovanile salesiana "PGS Don Bosco", a Perugia. Nel gennaio del 2010 compie uno stage all'Inter agli ordini di José Mourinho. Il 16 marzo seguente diviene l'allenatore del Città di Castello, squadra che traghetta all'undicesimo posto il campionato di Serie D 2009-2010. Il successivo 25 agosto diviene allenatore del da cui, poi, è esonerato.
 Il 5 luglio 2012 acquisisce a Coverciano il titolo di allenatore di Prima Categoria UEFA Pro, e quindi il diritto di ricoprire il ruolo di tecnico in una squadra della massima serie. Nel 2015 diventa l'allenatore dei rumeni del , da cui, caso particolare, viene esonerato per due volte in una settimana.
 All'inizio del 2016 assume la guida tecnica dei kenioti del , con cui l'anno seguente vince la Supercoppa nazionale. Nell'estate 2017 approda sulla panchina degli albanesi del , guidando la squadra nella stagione 2017-2018 alla vittoria della Supercoppa nazionale e del campionato di seconda divisione.
 Il 5 ottobre 2022 entra nello staff del settore giovanile del come collaboratore tecnico.
 È inoltre socio e allenatore della scuola calcio "Zé Maria-Virtus Foligno".
 Statistiche
 Presenze e reti nei club
 Cronologia presenze e reti in nazionale
 Palmarès
 Giocatore
 Club
 Competizioni statali
 Sergipe: 1993
 Flamengo: 1996
 Vasco da Gama: 1999
 Competizioni nazionali
 Inter: 2004-2005, 2005-2006
 Inter: 2005
 Inter: 2005-2006
 Competizioni internazionali
 Perugia: 2003
 Nazionale
 Arabia Saudita 1997
 Allenatore
 Competizioni nazionali
 Gor Mahia: 2017
 Tirana: 2017
 Tirana: 2017-2018
 Note
 Collegamenti esterni
 Vincitori di medaglia di bronzo olimpica per il Brasile
 Calciatori campioni del Sud America
 Calciatori della Nazionale brasiliana
 Nati nel Piauí
 Calciatori vincitori della Confederations Cup


jurisdiction: EU

text:
 26.10.2012
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 1
 PRÓTACAL (Uimh. 6)
 MAIDIR LE SUÍMH INSTITIÚIDÍ AN AONTAIS EORPAIGH, SUÍMH COMHLACHTAÍ, OIFIGÍ, GNÍOMHAIREACHTAÍ AGUS RANNA ÁIRITHE DE CHUID AN AONTAIS EORPAIGH A SHOCRÚ
 TÁ IONADAITHE RIALTAIS NA mBALLSTÁT,
 AG FÉACHAINT d'Airteagal 341 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus d'Airteagal 189 den Chonradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh do Fhuinneamh Adamhach,
 AG MEABHRÚ DÓIBH AGUS AG DEIMHNIÚ Chinneadh an 8 Aibreán 1965 agus gan dochar do na cinntí maidir le suíomh institiúidí, comhlachtaí, oifigí, gníomhaireachtaí agus ranna a bheidh ann amach anseo,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach, leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh do Fhuinneamh Adamhach:
 Airteagal Aonair
 (a)
 Beidh suíomh Pharlaimint na hEorpa in Strasbourg agus is ansin a thionólfar 12 tréimhse de sheisiúin iomlánacha mhíosúla, lena n-áirítear an seisiún buiséadach. Is sa Bhruiséil a thionólfar na tréimhsí de sheisiúin iomlánacha breise. Tiocfaidh Coistí Pharlaimint na hEorpa le chéile sa Bhruiséil. Fanfaidh Ardrúnaíocht Pharlaimint na hEorpa agus a cuid ranna i Lucsamburg.
 (b)
 Beidh suíomh na Comhairle sa Bhruiséil. Tionólfar cruinnithe na Comhairle i Lucsamburg i rith Aibreáin, Meithimh agus Deireadh Fómhair.
 (c)
 Beidh suíomh an Choimisiúin sa Bhruiséil. Beidh na ranna atá liostaithe in Airteagail 7, 8 agus 9 de Chinneadh an 8 Aibreán 1965 lonnaithe i Lucsamburg.
 (d)
 Beidh suíomh Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh i Lucsamburg.
 (e)
 Beidh suíomh na Cúirte Iniúchóirí i Lucsamburg.
 (f)
 Beidh suíomh an Choiste Eacnamaíoch agus Shóisialta sa Bhruiséil.
 (g)
 Beidh suíomh Choiste na Réigiún sa Bhruiséil.
 (h)
 Beidh suíomh an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta i Lucsamburg.
 (i)
 Beidh suíomh an Bhainc Ceannais Eorpaigh in Frankfurt.
 (j)
 Beidh suíomh na hOifige Eorpaí Póilíní (Europol) sa Háig.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0634(01)
 Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 muuttamisesta /* KOM/2001/0634 lopull. - COD 2001/0267 */
 Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2002 s. 0342 - 0342
 Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 muuttamisesta(komission esittämät)PERUSTELUTYhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2158/92 voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2001.Mainittujen asetusten 11 artiklan 3 kohdassa ja 10 artiklan 3 artiklassa säädetään ennen soveltamisjakson päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle tehtävästä tarkistusehdotuksesta, jossa käsitellään erityisesti ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia näkökohtia sekä kustannus-hyötyanalyysin tuloksia.Koska kyseisen tarkistusehdotuksen valmistelutyöt ovat vielä kesken, sitä ei voida esitellä tässä vaiheessa. Näin ollen Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät voi antaa asetuksissa (ETY) N:o 3528/86 ja (ETY) N:o 2158/92 tarkoitettujen toimien jatkamista koskevia uusia yksityiskohtaisia sääntöjä ennen kyseisten kahden toimenpiteen soveltamisjakson päättymistä.Toimien jatkaminen vuonna 2002 edellyttää siten siirtymätoimenpiteitä, joilla jatketaan kyseisten kahden asetuksen voimassaoloaikaa yhdellä vuodella.Näiden toimien täytäntöönpanolle vuodeksi 2002 vahvistettua kokonaisrahoitusta on mukautettu talousarviosta kaudeksi 1997-2001 tosiasiallisesti myönnettyjen määrien sekä vuoden 2002 alustavassa talousarvioesityksessä ehdotettujen määrien mukaan.2001/0267 (COD)Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen [1],[1] EYVL C ...ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2],[2] EYVL C ...ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3],[3] EYVL C ...noudattavat EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [4],[4] EYVL C ...sekä katsovat seuraavaa:(1) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 [5] soveltamisjakso päättyy 31 päivänä joulukuuta 2001.[5] EYVL L 326, 21.11.1986, s. 2. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1484/2001 (EYVL L 196, 20.7.2001, s. 1).(2) Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 11 artiklan 3 kohdassa säädetään ennen soveltamisjakson päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle tehtävästä tarkistusehdotuksesta, jossa käsitellään erityisesti ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia näkökohtia sekä kustannus-hyötyanalyysin tuloksia.(3) Koska kyseisen tarkistusehdotuksen valmistelutyöt ovat vielä kesken, sitä ei voida esitellä tässä vaiheessa. Näin ollen Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät voi antaa uusia yksityiskohtaisia sääntöjä yhteisön metsien suojelua ilmansaasteilta koskevan toiminnan jatkamisesta ennen sen soveltamisjakson päättymistä.(4) Toiminnan jatkaminen vuonna 2002 edellyttää siten siirtymätoimenpidettä, jolla toiminnan kestoa pidennetään yhdellä vuodella.(5) Toiminnan täytäntöönpanon kokonaisrahoitus, joka muodostaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 33 kohdan merkityksessä budjettivallan käyttäjälle ensisijaisen ohjeen vuosittaisessa talousarviomenettelyssä ja joka on vahvistettu 35,1 miljoonaksi euroksi asetuksen (ETY) N:o 3528/86 11 artiklan 2 kohdassa, on mukautettava vuoden 2002 alustavaan talousarvioesitykseen otetun määrän perusteella.(6) Asetus (ETY) N:o 3528/86 on sen vuoksi muutettava,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaKorvataan 11 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:"1. Toiminnan kesto on 16 vuotta 1 päivästä tammikuuta 1987 alkaen.2. Kokonaisrahoitus toiminnan täytäntöönpanolle on 41,75 miljoonaa euroa kaudeksi 1997-2002.Budjettivallan käyttäjä määrittää kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä olevat määrärahat rahoitusnäkymien mukaisesti."2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,19.12.2018
 COM(2018) 895 final
 2018/0436(COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le rialacha comhchoiteanna lena n-áirithítear nascacht bhunúsach an iompair lasta de bhóthar i dtaca le tarraingt siar Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann as an Aontas
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 An 29 Márta 2017 chuir an Ríocht Aontaithe isteach fógra á rá go raibh rún aici tarraingt siar as an Aontas de bhun Airteagal 50 den Chonradh ar an Aontas Eorpach. Dá bhrí sin, mura ndaingneofar an comhaontú um tharraingt siar
 1
 roimhe sin, tiocfaidh deireadh le feidhm dhlí príomha agus dhlí tánaisteach an Aontais maidir leis an Ríocht Aontaithe ón 30 Márta 2019 (“dáta an tarraingt siar”). Éireoidh an Ríocht Aontaithe ina tríú tír ar an dáta sin.
 Laistigh den Aontas, an tsaoirse atá ag oibreoirí tarlaithe de bhóthar na mBallstát (oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais) chun iompar earraí de bhóthar a chur ar fáil go hidirnáisiúnta, déantar í a rialú ar bhonn Rialachán (CE) Uimh. 1072/2009
 2
 , ina leagtar síos rialacha comhchoiteanna le haghaidh rochtain ar ghairm an oibreora iompair de bhóthar agus le haghaidh rochtain ar an margadh idirnáisiúnta tarlaithe de bhóthar.
 De cheal comhaontú um tharraingt siar, scoirfidh seirbhísí iompair lasta de bhóthar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit de bheith á rialú leis na Rialacháin sin tar éis di tarraingt siar. Bheadh de thoradh air sin go gcaillfí bailíocht na gceadúnas Comhphobail arna neisiúint ag an Ríocht Aontaithe d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar go dtí dáta an tarraingt siar, agus leis sin, chaillfeadh sealbhóirí ceadúnas den sórt sin rochtain ar mhargadh tarlaithe de bhóthar an Aontais. Ar an mbonn céanna, chaillfeadh oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais Eorpaigh rochtain uathoibríoch ar mhargadh iompair lasta de bhóthar na Ríochta Aontaithe freisin, bunaithe ar na ceadúnais Comhphobail atá ann cheana.
 Dá bhrí sin, de cheal comhaontú um tharraingt siar, ní bheadh bunús ann i ndlí an Aontais d’oibreoirí tarlaithe de bhóthair chun seirbhísí iompair lasta de bhóthair a sholáthar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit ón 30 Márta 2019. D’fhágfadh an méid sin gurb é córas cuótaí iltaobhach Chomhdháil Eorpach na nAirí Iompair (ECMT) an taon chreat dlíthiúil ar a bhféadfaí soláthar seirbhísí den sórt sin a bhunú ina dhiaidh sin, faoi réir cead ECMT a bheith acu. Féadfaidh feithicil a bhfuil cead ECMT acu earraí a iompar idir na 43 thír atá páirteach sa chóras; orthu sin tá 26 de na 27 mBallstát den Aontas (gach Ballstát seachas an Chipir), an Ríocht Aontaithe, agus 16 thír eile. Tar éis oibríocht tarlaithe idirnáisiúnta a dhéanamh ó thír chlárúcháin na feithicle go dtí tír eile ECMT, is féidir suas le trí oibríocht nach mbeidh baint ag an tír chlárúcháin leo a dhéanamh sula mbeidh ar an bhfeithicil filleadh ar an tír ina bhfuil sí cláraithe.
 Tá teorainn leis an líon ceadúnas ECMT atá ag gach Ballstát agus déanann údaráis inniúla gach Ballstáit iad a leithdháileadh ar an leibhéal náisiúnta. Tá na ceadúnais le haghaidh 2019 leithdháilte cheana féin agus ní féidir líon na gceadúnas sin a mhéadú faoi ghearrfhógra. Leagtar síos cuótaí ECMT go bliantúil agus ní mór comhaontú d’aontoil a fháil ó gach tír ECMT chun an líon cead a leithdháiltear a athrú.
 Mar shampla, in 2019 beidh ceadúnais bhliantúla ann le haghaidh 23,252 fheithicil atá cláraithe sna 27 mBallstát den Aontas. Ina theannta sin, beidh 984 cheadúnas bhliantúla ann don Ríocht Aontaithe agus 23,472 cheadúnas bhliantúla ann le haghaidh feithiclí ó thíortha eile atá rannpháirteach sa chóras. Nuair a chuirtear san áireamh an líon mór seirbhísí iompair lasta de bhóthar agus na hearraí a iompraítear de bhóthar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit (isteach agus amach le 50 milliún tona in 2017, thart ar 30 milliún tona ó na 27 mBallstát den Aontas go dtí an Ríocht Aontaithe agus thart ar 20 milliún ón Ríocht Aontaithe go dtí na 27 mBallstát den Aontas), is léir nach réiteach leordhóthanach é córas cuótaí ECMT chun nascacht bhunúsach iompair lasta de bhóthair a áirithiú go díreach tar éis dháta an tarraingt siar in éagmais comhaontú um tharraingt siar. Ba cheart don Aontas agus do na Ballstáit obair a dhéanamh chun a áirithiú go mbeidh líon leordhóthanach ceadúnas ar fáil laistigh de chóras ECMT, chun nascacht bhunúsach a áirithiú.
 I dtaca le hiompar earraí de bhóthar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit, is ag oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe agus oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais is mó, nach mór, atá siad. Dá gcaillfeadh na hoibreoirí sin a gceart chun iompar lasta de bhóthar a sholáthar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit, ba é briseadh tromchúiseach an toradh a bheadh air sin, lena náirítear maidir leis an ord poiblí.
 Dá bhrí sin, is iomchuí don Aontas bearta teagmhais sealadacha a ghlacadh a mbeidh teorainn ama leo chun éifeachtaí suaiteacha den sórt sin a mhaolú ó thaobh nascachta de.
 Ina Theachtaireacht Preparing for the withdrawal of the United Kingdom from the European Union on 30 March 2019: a Contingency Action Plan [(Ullmhúchán do tharraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas Eorpach an 30 Márta 2019: Plean Gníomhaíochta Teagmhasach] an 13 Samhain 2018
 3
 d’fhógair an Coimisiún go raibh sé de rún aige roinnt beart teagmhasach a bheartú chun aghaidh a thabhairt ar an bhféidearthacht go dtarraingeodh an Ríocht Aontaithe siar as an Aontas gan comhaontú um tharraingt siar a bheith ann. Maidir le hiompar de bhóthar, sa Teachtaireacht seo chuir an Coimisiún in iúl nach mbeadh ceadúnais ECMT inchurtha leis an trácht idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe ach i bhfad níos lú tráchta a bheith ann i gcomparáid leis an méid atá ann faoi láthair.
 D’iarr an Chomhairle Eorpach arís (Airteagal 50) an 13 Nollaig 2018 go gcuirfí dlús leis an obair ar ullmhacht ar gach leibhéal i dtaca le hiarmhairtí tharraingt siar na Ríochta Aontaithe, agus go gcuirfí san áireamh na torthaí uile is féidir a bheith ar an tarraingt siar sin. Tá an gníomh seo ina chuid de phacáiste beart atá an Coimisiún a ghlacadh mar fhreagra ar an iarraidh sin.
 Is é is cuspóir don togra seo, dá bhrí sin, bearta sealadacha a leagan síos chun iompar earraí de bhóthar idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a rialú tar éis don Ríocht Aontaithe tarraingt siar as an Aontas (Airteagal 1). Tá sé d’aidhm ag na bearta seo nascacht bhunúsach a choinneáil ar feadh tréimhse a bheidh teoranta go dian (Airteagal 9).
 Sa chéad áit (Airteagal 3), déanann an Rialachán atá beartaithe foráil maidir le cearta aontaobhacha a thabhairt le haghaidh iompar déthaobhach d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe ionas gur féidir leo leanúint de bheith ag iompar earraí idir an dá chríoch.
 Na cearta a thugtar d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe, ní mór dóibh a bheith i gcomhréir le dlí ábhartha an Aontais is infheidhme maidir le hiompar lasta de bhóthar (Airteagal 4) agus na cearta coibhéiseacha atá á dtabhairt ag an Ríocht Aontaithe d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais. Leis an Rialachán atá beartaithe, leagtar síos sásra (Airteagal 5) chun a áirithiú go mbeidh na cearta a theachtann oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais sa Ríocht Aontaithe coibhéiseach leo sin a thugtar d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe faoin Rialachán atá beartaithe. Murab amhlaidh an cás, tabharfar de chumhacht don Choimisiún na bearta is gá a ghlacadh chun é sin a chur ina cheart trí bhíthin gníomhartha tarmligthe, lena náirítear teorainn a chur leis an toilleadh is ceadmhach atá ar fáil d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar de chuid na Ríochta Aontaithe nó leis an líon turas nó leis an dá ní sin. Nuair a dhéanfaidh an Coimisiún measúnú ar leibhéal na coibhéise agus nuair a ghlacfaidh sé bearta ceartaitheacha, ní leis an gcomhfhreagras foirmiúil teoranta amháin idir an dá dhlíchóras amháin a bheidh na gníomhaíochtaí sin nasctha; is mar gheall ar na difríochtaí suntasacha atá idir an dá mhargadh atá sé sin fíor agus chun cur chuige atá bunaithe ar shiméadracht ghlan a sheachaint – a d’fhéadfadh dul bunoscionn le leas an Aontais sa deireadh thiar thall.
 Fiú amháin má tá sé d’aidhm aige nascacht bhunúsach a áirithiú go sealadach don iompar lasta de bhóthar, leagtar síos sásra solúbtha sa Rialachán atá beartaithe chun a áirithiú go bhfaighidh oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais deiseanna cothroma comhionanna chun dul in iomaíocht le hoibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe a luaithe nach mbeidh an Ríocht Aontaithe faoi cheangal a thuilleadh ag dlí an Aontais. Chun go mbeidh cothrom iomaíochta ann, is gá, fiú tar éis don Ríocht Aontaithe tarraingt siar as an Aontas, go leanfaidh sí de bheith ag cur i bhfeidhm caighdeáin atá ard go leor agus inchomparáide i réimse an iompair lasta de bhóthar maidir leis an méid seo: iomaíocht chóir, lena náirítear cairtéil, mí-úsáid chinsealachta, agus cumaisc a rialú; toirmeasc ar fhóirdheontais rialtais nach bhfuil údar leo; cosaint oibreoirí agus ardleibhéal sábháilteachta ar bhóithre; an comhshaol a chosaint; sábháilteacht agus slándáil, nó maidir le ceadúnais a thabhairt d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar nó maidir le cáilíochtaí a thabhairt do thiománaithe gairmiúla, oiliúint a chur orthu agus rialuithe liachta a dhéanamh orthu. Ina theannta sin, ní mór a áirithiú nach ndéanfar idirdhealú i gcoinne iompróirí an Aontais sa Ríocht Aontaithe, bíodh sin ar bhonn de iure nó ar bhonn de facto. Dá bhrí sin, cuirfear de chúram ar an gCoimisiún (Airteagal 6) leis an Rialachán atá beartaithe faireachán a dhéanamh ar na dálaí iomaíochta idir oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais agus oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe agus tabharfar de chumhacht dó na bearta is gá a ghlacadh, trí bhíthin gníomhartha tarmligthe, chun a áirithiú go mbeidh na dálaí sin cothrom i rith an ama.
 Bunófar na nósanna imeachta is gá ionas go mbeidh na Ballstáit agus an Coimisiún in ann a fhíorú go ndéanfaidh an Ríocht Aontaithe oibreoirí tarlaithe de bhóthar a bhfuil earraí á niompar acu isteach san Aontas faoin Rialachán seo a cheadúnú nó a dheimhniú i gcomhréir le caighdeáin ábhartha, go gcomhlíonfar an reachtaíocht ábhartha náisiúnta uile agus reachtaíocht ábhartha uile an Aontais agus nach sárófar na cearta ceadaithe sin.
 Déantar foráil shainráite maidir lena mheabhrú nár cheart do na Ballstáit dul i mbun caibidlíochta leis an Ríocht Aontaithe ná aon chomhaontú déthaobhach iompair lasta de bhóthar a dhéanamh leis an Ríocht Aontaithe maidir le hábhair a thagann faoi raon feidhme an Rialacháin seo agus nár cheart dóibh ar shlí eile aon cheart seachas na cearta sin a thugtar leis an Rialachán seo (Airteagal 3) a thabhairt d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe maidir le hiompar lasta de bhóthar . Dá ainneoin sin, beidh na húdaráis inniúla ábhartha in ann comhoibriú le chéile de réir mar is gá ar mhaithe le cur chun feidhme éifeachtach an Rialacháin (Airteagal 7), sa dóigh go gcuirfear isteach a laghad is féidir ar bhainistiú na seirbhísí iompair lasta de bhóthar a leanfar de bheith ag soláthar faoi choimirce na Ríochta Aontaithe tar éis di tarraingt siar as an Aontas.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 Tá an Rialachán seo atá beartaithe ceaptha mar lex specialis lena rachfar i ngleic le cuid de na hiarmhairtí a bheidh ann ós rud é nach mbeidh feidhm níos mó ag rialacha an Aontais lena rialaítear iompar lasta de bhóthar, go háirithe Rialachán (AE) Uimh. 1072/2009, maidir le hiompar earraí de bhóthar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit eile amhail ón dáta a tharraingeoidh an Ríocht Aontaithe siar as an Aontas agus mura ndéanfar aon chomhaontú um tharraingt siar. Tá na téarmaí atá beartaithe teoranta don mhéid is gá chuige sin, chun nach mbeidh bristeacha díréireacha ann, lena náirítear maidir le hord poiblí. Tá siad ceaptha gan feidhm a bheith acu ach ar feadh achar gairid. Dá bhrí sin, tá an togra seo iomlán comhsheasmhach leis an reachtaíocht atá ann cheana, go háirithe Rialachán (CE) Uimh. 1072/2009.
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Déanann an togra seo rialacha an Aontais a chomhlánú, rialacha lena rialaítear iompar earraí de bhóthar, go háirithe Rialachán (AE) Uimh. 1072/2009. Is gá, mar gheall ar chuspóir sonrach agus comhthéacs an Rialacháin seo, agus mar gheall ar a chineál aontaobhach freisin, cur chuige níos sriantaí i leith cearta a thabhairt agus forálacha ar leith atá beartaithe chun comhionannas ceart agus cothrom iomaíochta a chaomhnú.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Is é an bunús dlí atá leis Airteagal 91(1) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE). Is é an tAirteagal sin is bunús le reachtaíocht de chuid an Aontais Eorpaigh a ghlacadh ina leagtar síos an méid seo a leanas go háirithe: (i) rialacha comhchoiteanna is infheidhme maidir le hiompar idirnáisiúnta go críoch Bhallstáit nó uaithi nó ag gabháil trí chríoch Bhallstáit amháin nó níos mó (Airteagal 91(1)(a) CFAE); agus (ii) na coinníollacha faoina bhféadfaidh iompróirí neamhchónaitheacha seirbhísí iompair a oibriú laistigh de Bhallstát (Airteagal 91(1)(b)CFAE).
 •Coimhdeacht
 Le hAirteagal 1(2) de Rialachán (CE) Uimh. 1072/2009, forchoimeádann an tAontas an inniúlacht maidir le comhaontuithe ábhartha le tríú tíortha. In éagmais comhaontú den sórt sin, dhéanfaí leis an gníomh seo atá beartaithe an nascacht bhunúsach a bhunú faoi réir cearta coibhéiseacha a bheith á dtabhairt ag an Ríocht Aontaithe. D’áiritheofaí an nascacht sin ar shlí chomhionann i gcás na tráchta go gach pointe san Aontas agus as gach pointe san Aontas, rud a dhéanfadh saobhadh sa mhargadh inmheánach a sheachaint. Dá bhrí sin, is gá gníomhaíocht a dhéanamh ar leibhéal an Aontais agus ní fhéadfaí an toradh a bhaint amach trí ghníomhaíocht ar leibhéal na mBallstát.
 •Comhréireacht
 Meastar go bhfuil an Rialachán atá beartaithe comhréireach ós rud é gur féidir leis bristeacha díréireacha a sheachaint ar shlí a náiritheofar dálaí cothroma iomaíochta d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais. Ní théann sé thar a bhfuil riachtanach chun an cuspóir sin a ghnóthú. Is amhlaidh an cás, go háirithe, do na dálaí faoina dtabharfar na cearta ábhartha, a bhaineann, inter alia, leis an ngá go mbeidh ar an Ríocht Aontaithe cearta coibhéiseacha a thabhairt agus a bhaineann leis an iomaíocht chóir, agus do theorannú an réimis in am.
 •An rogha ionstraime
 Ós rud é go rialaítear leis an ngníomh ábhair a bhaineann go dlúth le Rialachán (CE) Uimh. 1072/2009 agus go bhfuil sé beartaithe, amhail i Rialacháin den sórt seo, dálaí iomaíochta atá go hiomlán comhchuibhithe a áirithiú, ba cheart é a bheith i bhfoirm Rialacháin. Chomh maith leis sin, is é is fearr a chomhfhreagraíonn an fhoirm sin do phráinn an cháis/an chomhthéacs, ós rud é go bhfuil an tam atá fágtha roimh an tarraingt siar (i gcás nach dtabharfar comhaontú um tharraingt siar i gcrích) róghairid chun go bhféadfar forálacha Treorach a thrasuí.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Meastóireachtaí ex post/seiceálacha oiriúnachta ar an reachtaíocht atá ann cheana
 Níl sin infheidhme ós cás uathúil sealadach eisceachtúil é an cás arb éigean an togra seo a bheartú dá bharr nach mbaineann le cuspóirí na reachtaíochta atá ann cheana.
 •Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 Tá na dúshláin a bhaineann le tarraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas agus roinnt réitigh fhéideartha luaite ag páirtithe leasmhara éagsúla agus ionadaithe áirithe ó na Ballstáit.
 Téama coitianta sna barúlacha a cuireadh i láthair is ea go bhfuil gá le hidirghabháil rialála chun méid áirithe nascachta a choinneáil, i dtaca le hiompar earraí de bhóthar. I dtaca le rochtain ar mhargadh tarlaithe de bhóthar an Aontais, ní bheidh páirtithe leasmhara in ann a mbearta teagmhasacha féin a dhéanamh chun an tionchar díobhálach a d’fhéadfadh a bheith ann mura ndéanfar comhaontú um tharraingt siar, chun an tionchar sin a mhaolú.
 An 29 Samhain 2018, d’eagraigh an Coimisiún ceardlann do na 27 mBallstát maidir le hullmhacht i Sainghrúpa Airteagal 50 na Comhairle, ar lena linn a chuir ionadaithe na mBallstát an bhéim go háirithe ar an ngá bearta teagmhasacha ar leibhéal an Aontais Eorpaigh a dhéanamh chun nascacht bhunúsach a áirithiú idir na 27 mBallstát agus an Ríocht Aontaithe i gcás nach mbeidh comhaontú um tharraingt siar ann. Go háirithe, cuireadh in iúl nach leor córas cuótaí iltaobhach ECMT mar rogha chúltaca nuair a dhéantar a theoranta atá sé ó thaobh cainníochta agus cáilíochta de a chur san áireamh.
 Tugadh aird chuí ar na tuairimí sin agus an togra á ullmhú.
 •Bailiú agus úsáid saineolais
 Chomhroinn páirtithe leasmhara ábhartha bealaí éagsúla measúnaithe ar iarmhairtí tharraingt siar na Ríochta Aontaithe ar earnáil an iompair tarlaithe de bhóthar leis an gCoimisiún. Baintear de chonclúid as na measúnuithe sin nach leor an aon chúltaca amháin atá ar fáil san earnáil tarlaithe de bhóthar, is é sin córas cuótaí iltaobhach Chomhdháil Eorpach na nAirí Iompair (ECMT), nach leor é chun riachtanais na hearnála a chumhdach. An easpa ceadúnas atá ar fáil do 2019 (féach thuas), is cosúil go gcuirfeadh sí isteach go mór ar shreabhadh déthaobhach earraí de bhóthar (50 milliún tona in aghaidh na bliana) agus nach bhféadfar an easpa sin a chumhdach a thuilleadh. Is iad tarlóirí atá bunaithe sna 27 mBallstát den Aontas a dhéanann breis agus 80 % de na hoibríochtaí tarlaithe de bhóthar idir an Ríocht Aontaithe agus na 27 mBallstát den Aontas faoi láthair. Rachaidh sé chun leasa na 27 mBallstát foráil a dhéanamh maidir le creat nach gcuireann srian míchuí ar oibríochtaí déthaobhacha tarlaithe de bhóthar.
 •Measúnú tionchair
 Ní gá measúnú tionchair a dhéanamh, ós rud é gur cás eisceachtúil atá i gceist agus nach bhfuil ach beagán riachtanas ag baint leis an tréimhse ina gcuirfear chun feidhme athrú stádais na Ríochta Aontaithe. Níl aon rogha bheartais ar fáil atá éagsúil ó thaobh ábhair agus dlí de, ach amháin an rogha atá beartaithe.
 •Cearta bunúsacha
 Níl aon iarmhairt ag an togra seo ar chosaint ceart bunúsach.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Ní ann don impleacht.
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Pleananna cur chun feidhme, agus socruithe faireacháin, meastóireachta agus tuairiscithe
 Ní ann don impleacht.
 2018/0436 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le rialacha comhchoiteanna lena n-áirithítear nascacht bhunúsach an iompair lasta de bhóthar i dtaca le tarraingt siar Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann as an Aontas
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 91()1 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa
 4
 ,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún
 5
 ,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)An 29 Márta 2017, chuir an Ríocht Aontaithe isteach fógra á rá go raibh rún aici tarraingt siar as an Aontas de bhun Airteagal 50 den Chonradh ar an Aontas Eorpach. Scoirfidh na Conarthaí d’fheidhm a bheith acu maidir leis an Ríocht Aontaithe ó dháta an comhaontú um tharraingt siar a theacht i bhfeidhm nó, ina éagmais sin, dhá bhliain tar éis an fhógra sin, i.e. ón 30 Márta 2019, ach amháin má chinneann an Chomhairle Eorpach d’aon toil, i gcomhaontú leis an Ríocht Aontaithe, an tréimhse sin a fhadú.
 (2)In éagmais aon fhorálacha speisialta, chuirfeadh tarraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas deireadh leis na cearta agus na hoibleagáidí uile a thagann as dlí an Aontais maidir le rochtain ar an margadh a bhunaítear le Rialachán (CE) Uimh. 1072/2009 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 6
 , a mhéid a bhaineann sin leis an gcaidreamh idir an Ríocht Aontaithe agus na 27 mBallstát eile.
 (3)Is é córas cuótaí iltaobhaobach Chomhdháil Eorpach na nAirí Iompair an taon chreat dlíthiúil eile ar a bhfeadfaí iompar earraí de bhóthar idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a bhunú tar éis dháta an tarraingt siar. I ngeall ar an líon teoranta ceadanna atá ar fáil faoi chóras Chomhdháil Eorpach na nAirí Iompair faoi láthair, áfach, agus an raon feidhme teoranta atá aige i dtaobh na gcineálacha oibríochtaí iompair de bhóthar a chumhdaítear, níl an acmhainn sa chóras faoi láthair chun aghaidh a thabhairt ar riachtanais an iompair lasta de bhóthar idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe.
 (4)Dá dheasca sin, chun aon bhriseadh tromchúiseach sna hoibríochtaí a chosc, an tord poiblí san áireamh, is gá tacar sealadach beart a bhunú a chuirfidh ar chumas oibreoirí tarlaithe de bhóthar atá ceadúnaithe sa Ríocht Aontaithe earraí a iompar de bhóthar idir críoch na Ríochta Aontaithe agus na 27 mBallstát eile. Chun cothromaíocht chuí a áirithiú idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit eile, níor cheart na cearta a thabharfar ar an gcaoi sin a thabhairt ach amháin ar choinníoll go dtabharfar cearta coibhéiseacha agus ba cheart iad a bheith faoi réir coinníollacha áirithe lena náiritheofar an iomaíocht chóir.
 (5)Ós rud é gur bearta sealadacha a bheidh sna bearta seo, ba cheart iad a theorannú do thréimhse ama ghearr, d’fhonn na socruithe is gá a dhéanamh chun nascacht bhunúsach a dhéanamh i gcóras Chomhdháil Eorpach na nAirí Iompair, agus gan dochar d’aon chomhaontú a d’fhéadfaí a chaibidliú agus a d’fhéadfadh teacht i bhfeidhm sa todhchaí lena gcumhdófaí iompar earraí de bhóthar idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe.
 (6)I gcomhréir le prionsabal na comhréireachta a leagtar amach in Airteagal 5 den Chonradh ar an Aontas Eorpach, ní théann an Rialachán seo thar a bhfuil riachtanach chun an cuspóir sin a ghnóthú.
 (7)Is den phráinn go dtiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm, agus go mbeidh feidhm aige ón lá tar éis an lae a scoirfidh na Comharthaí d’fheidhm a bheith acu maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe, mura rud é go mbeidh comhaontú um tharraingt siar, arna thabhairt i gcrích leis an Ríocht Aontaithe, tagtha i bhfeidhm faoin dáta sin.
 (8)Más gá, chun aghaidh a thabhairt ar riachtanais an mhargaidh, ba cheart an chumhacht chun gníomhartha a ghlacadh i gcomhréir le hAirteagal 290 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a tharmligean don Choimisiúin, chun an choibhéis maidir le cearta arna dtabhairt ag an Aontas d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe agus arna dtabhairt ag an Ríocht Aontaithe d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais, an choibhéis sin a athbhunú agus chun eachtraí iomaíochta éagóraí a rinne dochar d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais a réiteach. Tá sé tábhachtach, go háirithe, go rachaidh an Coimisiún i mbun comhairliúcháin iomchuí le linn a chuid oibre ullmhúcháin, lena náirítear ar leibhéal na saineolaithe, agus go ndéanfar na comhairliúcháin sin i gcomhréir leis na prionsabail a leagtar síos i gComhaontú Idirinstitiúideach maidir le Reachtóireacht Níos Fearr an 13 Aibreán 2016. Go háirithe, chun rannpháirtíocht chomhionann in ullmhú na ngníomhartha tarmligthe a áirithiú, gheobhaidh Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle na doiciméid uile ag an am céanna leis na saineolaithe sna Ballstáit, agus beidh rochtain chórasach ag a gcuid saineolaithe ar chruinnithe ghrúpaí saineolaithe an Choimisiúin a bheidh ag déileáil le hullmhú na ngníomhartha tarmligthe. Ba cheart a áirithiú nach ndéanfaidh aon ghníomh tarmligthe den chineál sin dochar míchuí d’fheidhmiú cuí an mhargaidh inmheánaigh.
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Raon feidhme
 Leagtar síos leis an Rialachán seo bearta sealadacha lena rialaítear an tiompar earraí de bhóthar idir an tAontas agus Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann (“an Ríocht Aontaithe”) tar éis di tarraingt siar as an Aontas.
 Airteagal 2
 Sainmhínithe
 Chun críocha an Rialacháin seo, tá feidhm ag na sainmhínithe seo a leanas:
 (1)ciallaíonn “feithicil” mótarfheithicil atá cláraithe sa Ríocht Aontaithe nó cónasc feithiclí cúpláilte, dá bhfuil an mhótarfheithicil féin ar a laghad cláraithe sa Ríocht Aontaithe agus a mbaintear úsáid aisti go heisiach le haghaidh iompar earraí. Féadfaidh sé gur leis an ngnóthas an fheithicil, gur cheannaigh sé í faoi théarmaí iarchurtha nó go bhfuil sé fruilithe aige, ar choinníoll, sa chás sin, go gcomhlíonann sé coinníollacha Threoir 2006/1/CE
 7
 ;
 (2)ciallaíonn “iompar déthaobhach”:
 (a)turas ualaithe arna dhéanamh ag feithicil a bhfuil a pointe tosaigh agus a ceann scríbe ar chríoch an Aontais agus ar chríoch na Ríochta Aontaithe faoi seach, le hidirthuras nó gan idirthuras trí Bhallstát nó tríú tír amháin nó trí níos mó;
 (b)turas neamhualaithe i gcomhar leis an iompar dá dtagraítear i bpointe (a);
 (3)ciallaíonn “oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais” gnóthais a iompraíonn earraí de bhóthar agus a bhfuil ceadúnas bailí Comhphobail acu i gcomhréir le hAirteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 1072/2009;
 (4)ciallaíonn “oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe” gnóthais arna mbunú sa Ríocht Aontaithe atá údaraithe earraí a iompar de bhóthar agus a bhfuil ceadúnas bailí de chuid na Ríochta Aontaithe acu;
 (5)ciallaíonn “ceadúnas na Ríochta Aontaithe” ceadúnas a eisíonn an Ríocht Aontaithe chun críocha an iompair idirnáisiúnta, lena náirítear iompar déthaobhach;
 (6)ciallaíonn “dlí na hiomaíochta” an dlí is ábhartha maidir leis an iompraíocht seo a leanas, i gcás ina bhfeadfaidh sé difear a dhéanamh do sheirbhísí iompair lasta de bhóthar:
 (a)Iompraíocht arb é atá ann:
 (i)comhaontuithe idir oibreoirí tarlaithe de bhóthar, cinntí a dhéanann comhlachtaí oibreoirí tarlaithe de bhóthar agus cleachtais chomhbheartaithe a bhfuil sé mar aidhm acu an tiomaíochas a chosc, a shrianadh, nó a shaobhadh;
 (ii)mí-úsáid cinsealachta ag oibreoir tarlaithe de bhóthar amháin nó níos mó;
 (iii)bearta a dhéanann nó a choinníonn an Ríocht Aontaithe i bhfeidhm i gcás gnóthais phoiblí agus gnóthais dá dtugann an Ríocht Aontaithe cearta speisialta nó eisiacha atá contrártha le pointe (i) nó pointe (ii); agus
 (b)comhchruinniú idir oibreoirí tarlaithe de bhóthar a chuireann isteach go mór ar an iomaíochas, go háirithe de bharr seasamh cinsealach a bheith cruthaithe nó neartaithe acu;
 (7)ciallaíonn “fóirdheontas” aon ranníocaíocht airgeadais a mbaineann sochar leis a thugann an rialtas nó aon chomhlacht poiblí eile ar leibhéal ar bith d’oibreoir tarlaithe de bhóthar lena náirítear:
 (a)aistriú díreach cistí, amhail deontais, iasachtaí nó insileadh cothromais, aistriú díreach féideartha cistí, glacadh dliteanas amhail ráthaíochtaí iasachta, instealltaí caipitil, úinéireacht, cosaint i gcoinne féimheachta nó árachas;
 (b)ioncam atá dlite ar aon slí eile a ligean thar ceal nó gan é a bhailiú;
 (c)earraí nó seirbhísí a sholáthar nó a cheannach, cé is moite de bhonneagar ginearálta; nó
 (d)íocaíochtaí a dhéanamh le sásra maoiniúcháin nó iad a chur ar iontaoibh nó a threorú chuig comhlacht príobháideach chun ceann amháin nó níos mó de na feidhmeanna a luaitear in (a), (b) agus (c) a dhéanamh, feidhmeanna a mbeadh ar an rialtas nó ar chomhlacht poiblí iad a dhéanamh de ghnáth, agus i gcás gur beag difear atá idir an cleachtas sin agus na cleachtais a dhéanann rialtais de ghnáth.
 Ní mheastar go mbaineann aon sochar le rannaíocht airgeadais a dhéanann rialtas nó comhlacht poiblí eile, más rud é go bhféadfadh sé go mbeadh an ranníocaíocht airgeadais chéanna déanta ag oibreoir sa mhargadh príobháideach agus é dírithe ar fhéidearthachtaí brabúis amháin, agus a bheadh déanta sa chás céanna ag an gcomhlacht poiblí i gceist;
 (8)ciallaíonn “údarás neamhspleách iomaíochta” údarás atá i gceannas ar dhlí na hiomaíochta a chur i bhfeidhm agus a fhorfheidhmiú, agus ar na fóirdheontais a rialú, ar údarás é a chomhlíonann na coinníollacha seo a leanas:
 (a)tá an túdarás neamhspleách ó thaobh oibríochta de agus tá na hacmhainní is gá aige chun a chuid cúraimí a dhéanamh;
 (b)agus a dhualgais á ndéanamh agus a chumhachtaí á bhfeidhmiú aige, beidh ag an údarás an ráthaíocht is gá maidir le neamhspleáchas ar aon tionchar polaitiúil nó ar aon tionchar seachtrach eile, agus gníomhaíonn sé go neamhchlaonta; agus
 (c)tá na cinntí a dhéanann an túdarás faoi réir athbhreithniú breithiúnach;
 (9)ciallaíonn “idirdhealú” aon chineál difreála a dhéantar gan údar oibiachtúil i dtaca le hearraí agus seirbhísí, lena náirítear seirbhísí poiblí, a sholáthar i gcás oibríocht seirbhísí lasta de bhóthar, nó i ndáil leis an gcaoi a gcaitheann na húdaráis phoiblí is ábhartha maidir leis na seirbhísí sin leo;
 (10)ciallaíonn “críoch an Aontais” an chríoch sin de chuid na mBallstát a bhfuil feidhm ag an gConradh ar an Aontas Eorpach agus ag an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh maidir léi, faoi na coinníollacha a leagtar síos sna Conarthaí sin;
 Airteagal 3
 An ceart chun iompar déthaobhach
 1.Féadfaidh oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe iompar déthaobhach a dhéanamh, faoi na coinníollacha a leagtar síos sa Rialachán seo.
 2.Féadfaidh daoine nádúrtha nó dlítheanacha atá bunaithe sa Ríocht Aontaithe iompar déthaobhach den chineál seo a leanas a dhéanamh, gan ceadúnas na Ríochta Aontaithe, de réir bhrí Airteagal 2(5), a bheith de dhíth:
 (a)iompar poist mar sheirbhís uilíoch;
 (b)iompar feithiclí a ndearnadh damáiste dóibh nó a chlis;
 (c)iompar earraí i mótarfheithiclí nach dtéann a mais ualaithe ceadaithe, lena náirítear leantóirí, thar 3.5 tonna;
 (d)iompar táirgí leighis, gléasanna, trealamh agus earraí eile a bhíonn de dhíth le haghaidh cóir leighis i gcás faoiseamh éigeandála, go háirithe i gcás tubaistí nádúrtha;
 (e)iompar earraí, más rud é:
 (i)gur leis an ngnóthas na hearraí arna niompar nó is é an gnóthas a dhíol, a cheannaigh, a lig amach ar fruiliú nó a d’fhruiligh, a chuir ar fáil, a bhain, a phróiseáil nó a dheisigh iad;
 (ii)gurb é cuspóir an turais earraí a iompar go dtí an gnóthas agus ón ngnóthas nó iad a bhogadh laistigh den ghnóthas nó taobh amuigh de ar mhaithe lena cheanglais féin;
 (iii)gurb iad pearsanra atá fostaithe ag an ngnóthas nó a chuirtear ar fáil don ghnóthas faoi oibleagáid chonarthach a thiomáinfidh na mótarfheithiclí a úsáidtear le haghaidh iompar den sórt sin;
 (iv)gur leis an ngnóthas na feithiclí a iompraíonn na hearraí nó gurb é an gnóthas a cheannaigh iad faoi théarmaí iarchurtha nó tá siad fruilithe aige ar choinníoll, sa chás sin, go gcomhlíonann siad coinníollacha Threoir 2006/1/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 18 Eanáir 2006 maidir le húsáid feithiclí atá fruilithe gan tiománaithe chun earraí a iompar de bhóthar (12); agus
 (v)níl san iompar sin ach gníomh coimhdeach i dtaca le mórghníomhaíochtaí an ghnóthais;
 3.Ní dhéanfaidh na Ballstáit caibidlíocht ná ní thabharfaidh siad aon chomhaontú déthaobhach ná aon socrú i gcrích leis an Ríocht Aontaithe maidir le hábhair a thagann faoi raon feidhme an Rialacháin seo. Gan dochar do na comhaontuithe iltaobhacha atá i bhfeidhm cheana, ní thabharfar aon cheart eile d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar seachas na cearta a thugtar leis an Rialachán seo.
 Airteagal 4
 Rialacha sóisialta agus teicniúla
 Déanfar na rialacha seo a leanas a chomhlíonadh i gcás iompar déthaobhach a dhéanfar i gcomhréir leis an Rialachán seo:
 (a)maidir le hoibrithe soghluaiste agus tiománaithe féinfhostaithe, na ceanglais a leagann na Ballstáit síos i gcomhréir le Treoir 2002/15/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 8
 ;
 (b)maidir le reachtaíocht shóisialta áirithe a bhaineann le hiompar de bhóthar, ceanglais Rialachán (CE) Uimh. 561/2006 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 9
 ;
 (c)maidir le tacagraif in iompar de bhóthar, ceanglais Rialachán (CE) Uimh. 165/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 10
 ;
 (d)maidir le toisí údaraithe uasta agus meáchain údaraithe uasta feithiclí áirithe bóthair, na ceanglais a leagann na Ballstáit síos i gcomhréir le Treoir 96/53/CE ón gComhairle
 11
 ;
 (e)maidir le feistí teorannaithe luais a shuiteáil agus a úsáid le haghaidh aicmí áirithe mótarfheithiclí, na ceanglais a leagann na Ballstáit síos i gcomhréir le Treoir 92/6/CE ón gComhairle
 12
 ;
 (f)maidir le húsáid éigeantach criosanna sábhála agus córas srianta linbh i bhfeithiclí, na ceanglais a leagann na Ballstáit síos i gcomhréir le Treoir 91/671/CEE ón gComhairle
 13
 ;
 (g)maidir le hoibrithe a phostú, na ceanglais a leagann na Ballstáit síos i gcomhréir le Treoir 96/71/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 14
 ;
 Airteagal 5
 Coibhéis maidir le cearta
 1.Déanfaidh an Coimisiún faireachán ar na cearta a bheidh tugtha ag an Ríocht Aontaithe d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais agus na coinníollacha a bhaineann lena bhfeidhmiú.
 2.I gcás ina gcinnfidh sé nach bhfuil na cearta a bheidh tugtha ag an Ríocht Aontaithe d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais coibhéiseach, de jure nó de facto, leis na cearta a thabharfar d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe faoin Rialachán seo, nó nach bhfuil na cearta sin ar fáil gan idirdhealú d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar uile an Aontais, féadfaidh an Coimisiún, d’fhonn an choibhéis a athbhunú, an méid seo a leanas a dhéanamh trí bhíthin gníomhartha tarmligthe:
 (a)teorainneacha a leagan síos ar an toilleadh incheadaithe d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar nó ar an líon turas, nó an dá cheann;
 (b)cur i bhfeidhm an Rialacháin seo a chur ar fionraí; nó
 (c)bearta iomchuí eile a ghlacadh.
 Airteagal 6
 Iomaíocht chóir
 1.Déanfaidh an Coimisiún faireachán ar na coinníollacha faoina mbíonn oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais in iomaíocht le hoibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe i dtaca le soláthar na seirbhísí iompair lasta de bhóthar a chumhdaítear leis an Rialachán seo.
 2.I gcás ina gcinnfidh sé, mar gheall ar aon cheann de na cásanna dá dtagraítear i mír 3, nach bhfuil na coinníollacha sin chomh fabhrach leis na coinníollacha a bhfuil oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe ag baint tairbhe astu, féadfaidh an Coimisiún, d’fhonn an choibhéis a athbhunú, an méid seo a leanas a dhéanamh trí bhíthin gníomhartha tarmligthe:
 (a)teorainneacha a leagan síos ar an toilleadh incheadaithe d’oibreoirí tarlaithe de bhóthar nó ar an líon turas, nó an dá cheann;
 (b)cur i bhfeidhm an Rialacháin seo a chur ar fionraí; nó
 (c)bearta iomchuí eile a ghlacadh
 3.Féadfar gníomhartha tarmligthe faoi mhír 2 a ghlacadh chun na cásanna seo a leanas a leigheas:
 (d)fóirdheontais á ndeonú ag an Ríocht Aontaithe;
 (e)gan dlí na hiomaíochta a bheith i bhfeidhm nó curtha i bhfeidhm go héifeachtúil ag an Ríocht Aontaithe;
 (f)gan údarás iomaíochta neamhspleách a bheith curtha ar bun ná á choinneáil ag an Ríocht Aontaithe;
 (g)caighdeáin maidir le cosaint oibrithe, sábháilteacht, slándáil, nó an comhshaol nó caighdeáin a bhaineann le ceadúnais a dheonú ar oibreoirí tarlaithe de bhóthar nó le cáilíocht, oiliúint agus rialuithe leighis do thiománaithe gairmiúla atá níos laige ná na caighdeáin a leagtar síos i ndlí an Aontais a bheith curtha i bhfeidhm ag an Ríocht Aontaithe, nó in éagmais forálacha ábhartha i ndlí an Aontais, caighdeáin atá níos laige ná na caighdeáin a chuirtear i bhfeidhm sna Ballstáit uile nó, i gcás ar bith, níos laige ná na caighdeáin idirnáisiúnta ábhartha;
 (h)muirearú bóthar agus rialacha cánachais á gcur i bhfeidhm ag an Ríocht Aontaithe, atá éagsúil leis na rialacha a leagtar síos i dTreoir 1999/62/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 15
 ; agus
 (i)aon chineál idirdhealaithe i gcoinne oibreoirí tarlaithe de bhóthar an Aontais.
 4.Chun críocha mhír 1, féadfaidh an Coimisiún faisnéis a iarraidh ar údaráis inniúla na Ríochta Aontaithe, nó ar oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe. I gcás nach gcuirfidh údaráis inniúla na Ríochta Aontaithe, nó oibreoirí tarlaithe de bhóthar na Ríochta Aontaithe an fhaisnéis a iarradh ar fáil faoi cheann tréimhse ama réasúnta arna forordú ag an gCoimisiún, nó ina gcuirfidh siad faisnéis neamhiomlán ar fáil, féadfaidh an Coimisiún déanamh de réir mhír 2.
 Airteagal 7
 Comhairliúchán agus comhar
 1.Rachaidh údaráis inniúla na mBallstát i gcomhairle agus i gcomhar le húdaráis inniúla na Ríochta Aontaithe de réir mar is gá chun cur chun feidhme an Rialacháin seo a áirithiú.
 2.Cuirfidh na Ballstáit ar fáil don Choimisiúin, arna iarraidh sin orthu, gan aon mhoill mhíchuí, aon fhaisnéis a fhaightear de bhun mhír 1 nó aon fhaisnéis eile is ábhartha chun Airteagal 5 agus Airteagal 6 den Rialachán seo a chur chun feidhme.
 Airteagal 8
 An tarmligean a fheidhmiú
 1.Roimh dó gníomh tarmligthe a ghlacadh faoi Airteagal 5(2) nó Airteagal 6(2), rachaidh an Coimisiún i mbun comhairliúchán le saineolaithe arna nainmniú ag gach Ballstát i gcomhréir leis na prionsabail a leagtar síos i gComhaontú Idirinstitiúideach an 13 Aibreán 2016 maidir le Reachtóireacht Níos Fearr*.
 2.A luaithe a ghlacfaidh sé gníomh tarmligthe, tabharfaidh an Coimisiún fógra, an tráth céanna, do Pharlaimint na hEorpa agus don Chomhairle faoi.
 Airteagal 9
 Teacht i bhfeidhm agus cur i bhfeidhm
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm ar an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm leis ón lá tar éis an lae a scoirfidh na Conarthaí d’fheidhm a bheith acu maidir leis an Ríocht Aontaithe de bhun Airteagal 50(3) den Chonradh ar an Aontas Eorpach.
 Mar sin féin, ní bheidh feidhm ag an Rialachán seo má tháinig comhaontú um tharraingt siar i bhfeidhm a tugadh chun críche leis an Ríocht Aontaithe i gcomhréir le hAirteagal 50(2) den Chonradh ar an Aontas Eorpach faoin dáta sin.
 Beidh feidhm ag an Rialachán seo go dtí an 31 Nollaig 2019.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 (1)
 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/draft_withdrawal_agreement_0.pdf
 .
 (2)
 Rialachán (CE) Uimh. 1072/2009 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 21 Deireadh Fómhair 2009 maidir le rialacha comhchoiteanna le haghaidh rochtana ar an margadh idirnáisiúnta tarlaithe de bhóthar, IO L 300, 14.11.2009, lch. 72.
 (3)
 COM(2018) 880 final
 (4)
 IO C , , lch. .
 (5)
 IO C , [...], lch. .
 (6)
 Rialachán (CE) Uimh. 1072/2009 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 21 Deireadh Fómhair 2009 maidir le rialacha comhchoiteanna le haghaidh rochtain ar an margadh idirnáisiúnta tarlaithe de bhóthar (Téacs atá ábhartha maidir le LEE) (IO L 300, 14.11.2009, lch. 72).
 (7)
 Treoir 2006/1/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 18 Eanáir 2006 maidir le húsáid feithiclí arna bhfruiliú gan tiománaithe chun earraí a iompar de bhóthar, IO L 33, 4.2.2006, lch. 82.
 (8)
 Treoir 2002/15/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Márta 2002 maidir le heagrú ama oibre daoine atá i mbun gníomhaíochtaí soghluaiste iompair de bhóthar, IO L 80, 23.3.2002, lch. 35.
 (9)
 Rialachán (CE) Uimh. 561/2006 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 15 Márta 2006 maidir le comhchuibhiú reachtaíochta sóisialta áirithe a bhaineann le hiompar de bhóthar agus lena leasaítear Rialachán (CEE) Uimh. 3821/85 agus Rialachán (CE) Uimh. 2135/98 ón gComhairle agus lena naisghairtear Rialachán (CEE) Uimh. 3820/85 ón gComhairle (IO L 102, 11.4.2006, lch. 1).
 (10)
 Rialachán (CE) Uimh. 165/2014 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 4 Feabhra 2014 maidir le tacagraif in iompar de bhóthar, lena naisghairtear Rialachán (CEE) Uimh. 3821/85 ón gComhairle maidir le trealamh taifeadta in iompar de bhóthar agus lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 561/2006 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le comhchuibhiú reachtaíochta sóisialta áirithe a bhaineann le hiompar de bhóthar, IO L 60, 28.2.2014, lch. 1.
 (11)
 Treoir 96/53/CE ón gComhairle an 25 Iúil 1996 lena leagtar síos toisí údaraithe uasta sa trácht náisiúnta agus idirnáisiúnta agus meáchan údaraithe uasta sa trácht idirnáisiúnta le haghaidh feithiclí bóthair áirithe ag gluaiseacht laistigh den Chomhphobal, IO L 235, 17.9.1996, lch. 5.
 (12)
 Treoir 92/6/CEE ón gComhairle an 10 Feabhra 1992 maidir le feistí teorannaithe luais le haghaidh aicmí áirithe mótarfheithiclí sa Chomhphobal a shuiteáil agus a úsáid, IO L 057, 2.3.1992, lch. 27.
 (13)
 Treoir ón gComhairle an 16 Nollaig 1991 maidir le húsáid éigeantach criosanna sábhála agus córas srianta linbh i bhfeithiclí, IO L 373, 31.12.1991, lch.26.
 (14)
 Treoir 96/71/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 16 Nollaig 1996 maidir le hoibrithe a phostú faoi chuimsiú seirbhísí a sholáthar (IO L 18, 21.1.1997, lch. 1).
 (15)
 Treoir 1999/62/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 17 Meitheamh 1999 maidir le muirir ar úsáid bonneagar áirithe a ghearradh ar thromfheithiclí earraí, IO L 187, 20.7.1999, lch. 42.


text:
2021 2 25
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 67/35
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 144/2018
 2018 m. liepos 6 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas) [2021/206]
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m sausio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/84, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų chlorpirifoso, metilchlorpirifoso, klotianidino, vario junginių, dimoksistrobino, mankozebo, mekopropo-P, metiramo, oksamilo, petoksamido, propikonazolo, propinebo, propizamido, piraklostrobino ir zoksamido patvirtinimo laikotarpių pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (1);
 (2)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/112, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką atnaujinamas nedidelės rizikos veikliosios medžiagos laminarino patvirtinimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (2);
 (3)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/113, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką atnaujinamas veikliosios medžiagos acetamiprido patvirtinimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (3);
 (4)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/155, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012, kuriuo valstybės narės įgaliojamos atlikti veikliųjų medžiagų vertinimą, reikalingą patvirtinimui atnaujinti (4);
 (5)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/184, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų FEN 560 (kitaip – vaistinės ožragės arba vaistinės ožragės sėklų miltelių) ir sulfonilfluorido patvirtinimo galiojimo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (5);
 (6)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/185, kuriuo dėl veikliosios medžiagos penflufeno patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (6);
 (7)
 todėl EEE susitarimo II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 EEE susitarimo II priedo XV skyrius iš dalies keičiamas taip:
 1.
 13a punktas (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011) papildomas šiomis įtraukomis:
 „—
 32018 R 0084: 2018 m. sausio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/84 (OL L 16, 2018 1 20, p. 8),
 —
 32018 R 0112: 2018 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/112 (OL L 20, 2018 1 25, p. 3),
 —
 32018 R 0113: 2018 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/113 (OL L 20, 2018 1 25, p. 7),
 —
 32018 R 0184: 2018 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/184 (OL L 34, 2018 2 8, p. 10),
 —
 32018 R 0185: 2018 m. vasario 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/185 (OL L 34, 2018 2 8, p. 13).“
 2.
 13zzze punktas (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012) papildomas šia įtrauka:
 „—
 32018 R 0155: 2018 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/155 (OL L 29, 2018 2 1, p. 8).“
 3.
 po 13zzzzzzzzl punkto (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2324) įterpiami šie punktai:
 „13zzzzzzzzm.
 32018 R 0112: 2018 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/112, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką atnaujinamas nedidelės rizikos veikliosios medžiagos laminarino patvirtinimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (OL L 20, 2018 1 25, p. 3).
 13zzzzzzzzn.
 32018 R 0113: 2018 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/113, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką atnaujinamas veikliosios medžiagos acetamiprido patvirtinimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (OL L 20, 2018 1 25, p. 7).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtini įgyvendinimo reglamentų (ES) 2018/84, (ES) 2018/112, (ES) 2018/113, (ES) 2018/155, (ES) 2018/184 ir (ES) 2018/185 tekstai islandų ir norvegų kalbomis yra autentiški.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2018 m. liepos 7 d., jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*1).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2018 m. liepos 6 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkė
 Oda Helen SLETNES
 (1) OL L 16, 2018 1 20, p. 8.
 (2) OL L 20, 2018 1 25, p. 3.
 (3) OL L 20, 2018 1 25, p. 7.
 (4) OL L 29, 2018 2 1, p. 8.
 (5) OL L 34, 2018 2 8, p. 10.
 (6) OL L 34, 2018 2 8, p. 13.
 (*1) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.