text:
MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003: Dnr C 29/02 - PDF
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003: Dnr C 29/02
 Download "MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:29 2003-09-15 Dnr C 29/02"
 1 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003: Dnr C 29/02 KÄRANDE SJ AB, , STOCKHOLM Ombud: advokaten Ragnar Lundgren och jur.kand. Kristian Fredrikson, RydinCarlsten Advokatbyrå, Box 1766, STOCKHOLM SVARANDE R A Motor AB, , Bolandsgatan 18 B, UPPSALA Ombud: advokaten Anders Wallin, Ahlford Advokatbyrå AB, Box 1111, UPPSALA SAKEN marknadsföring av bilar DOMSLUT Marknadsdomstolen förbjuder R A Motor AB vid vite av fyrahundratusen ( ) kr att vid marknadsföring av bilar använda den bild av en informationsskylt som framgår av R A Motor AB:s annons enligt domsbilaga eller väsentligen samma framställning tillsammans med texten Pendlar du mellan hopp och förtvivlan? och texten Vi har lösningen på pendlareländet: Köp en bil i stället! eller väsentligen samma textframställning. R A Motor AB förpliktas att ersätta SJ AB dess rättegångskostnader med fyrtiotretusensexhundrasjuttiofyra (43 674) kr, varav kr utgör ombudsarvode. På beloppet skall utgå ränta enligt 6 räntelagen (1975:635) från dagen för Marknadsdomstolens dom till dess betalning sker.2 2 YRKANDEN SJ AB (SJ) har yrkat att Marknadsdomstolen vid vite av fyrahundratusen ( ) kr förbjuder R A Motor AB (R A Motor) att vid marknadsföring använda den bild av en informationsskylt som framgår av R A Motors annons enligt domsbilaga eller väsentligen samma slags framställning tillsammans med texten Pendlar du mellan hopp och förtvivlan? och texten Vi har lösningen på pendlareländet: Köp en bil i stället! eller väsentligen samma textframställningar, eller den bild av en informationsskylt som framgår av domsbilaga eller väsentligen samma slags framställning tillsammans med texten Pendlar du mellan hopp och förtvivlan? eller väsentligen samma textframställning, eller den bild av en informationsskylt som framgår av R A Motors annons enligt domsbilaga eller väsentligen samma slags framställning tillsammans med texten Vi har lösningen på pendlareländet: Köp en bil i stället! eller väsentligen samma textframställning, eller den bild av en informationsskylt som framgår av domsbilaga eller väsentligen samma slags framställning. R A Motor har bestritt SJ:s talan. Parterna har yrkat ersättning för sina rättegångskostnader. GRUNDER OCH UTVECKLING AV TALAN Parterna har anfört i huvudsak följande. SJ SJ bedriver järnvägstrafik för persontransporter över hela Sverige och är den största enskilda aktören på denna marknad. Förutom fjärrtrafik bedriver SJ också regional tågtrafik för dagpendling bl.a. mellan Uppsala och Stockholm, den s.k. Uppsalapendeln med vilken omkring resor sker dagligen. R A Motor bedriver försäljning av nya och begagnade bilar i Uppsala, bl.a. som återförsäljare för bilmärket Honda.3 3 Den påtalade marknadsföringen har skett genom annonsering i Upsala Nya Tidning under november Den 19 november 2002 delade personal från R A Motor ut gratisexemplar av tidningen på Uppsala järnvägsstation och upplyste mottagarna särskilt om annonsen. Enligt uppgift kom annonseringen att fortsätta till den 5 december Upsala Nya Tidning har en upplaga på exemplar per utgivningsdag. SJ har också fått uppgift om att annonsen har satts upp som affisch i närheten av järnvägsstationen i Uppsala. Annonsen utgörs till övervägande del av en avbildning av en sådan informationsskylt med tids- och destinationsinformation rörande ankommande och avgående tåg som vanligtvis finns ovanför perrongen på järnvägsstationer. Denna slags skylt har ett särpräglat utseende vad avser såväl dess form och färg som sättet att exponera informationstext i olika fält med ett visst inbördes förhållande och med olika storlek och färg på texten. En person som mer eller mindre regelbundet reser med järnväg torde utan vidare känna igen en avbildning av denna skylt och associera den till järnvägstrafik, detta oberoende av vilken faktisk text som exponeras på skylten. Under skylten återfinns texten Pendlar du mellan hopp och förtvivlan? Härigenom görs en direkt referens till pendling. Denna referens återkommer i annonstexten genom första meningen i textblocket längst ned i annonsen Vi har lösningen på pendlareländet: Köp en bil i stället!. Genom avbildningen av skylten och den angivna texten skapas en klar och otvetydig association till järnvägstrafik och pendling med tåg. Spridningsområdet för den tidning där annonsen varit införd är i huvudsak Uppsala med omnejd. Eftersom den absolut största andelen av all järnvägspendling till och från Uppsala sker med SJ:s trafik är det ofrånkomligt att en betraktare ur den krets som annonsen vänder sig till uppfattar att den pekar ut SJ och dess verksamhet, även om bolagets namn inte finns utskrivet i texten. Vidare omnämns i textblocket längst ned i annonsen ett så kallat TIM-månads-kort. R A Motor erbjuder sig att byta in detta kort vid köp av en bil. TIM-kortet är SJ:s periodkort för regional pendling. Det berättigar till resor under viss angiven tid med SJ:s tåg på en eller flera sträckor eller inom ett visst geografiskt område. Genom omnämnandet av TIM-kortet gör R A Motor en direkt hänvisning till SJ:s verksamhet i sin annons. Det kan tilläg-gas att TIMkortets värde i annonsen anges till kr vilket är priset för ett sådant kort giltigt på sträckan Uppsala-Stockholm. Genom utformningen av texten på den avbildade skylten och annonstexten anspelar framställningen på förseningar och inställd trafik och därigenom på den irritation och de problem som detta kan medföra för tågpendlare. Det löjeväckande sätt på vilket annonsen är utformad4 4 gör den överdriven, kränkande och misskrediterande. Den får därför anses nedvärderande för samtliga företag som bedriver persontrafik på järnväg. Då SJ utpekas särskilt på det sätt som beskrivits ovan träffar den nedvärderande framställningen främst detta bolag. Annonsen förmedlar intrycket av att SJ:s persontrafik är undermålig och misskrediterar bolaget. Med hänsyn till det sätt som annonsen spridits på, både genom dagspress med stor upplaga och genom utdelning med särskild upplysning om annonsen innebär den en allvarlig skada för SJ. Det kan visa sig vara svårt eller omöjligt och i vart fall mycket kostsamt att rentvå bolagets rykte efter denna framställning. Annonsens ordval, anspelningar och framställningssätt är förklenande och strider därigenom mot god marknadsföringssed. Marknadsföringen är ovederhäftig och otillbörlig och strider således mot 4 marknadsföringslagen (1995:450), MFL. Den påtalade annonsen utgör en jämförelse mellan personresor med tåg och personresor med bil. Dessa respektive typer av persontransporter måste tillsammans med den nu aktuella associationen till pendling anses utgöra produkter som svarar mot samma behov. Genom det sätt på vilket R A Motors annons utformats kan man inte säga att marknadsföringen avser väsentliga relevanta kontrollerbara och utmärkande egenskaper hos de jämförda produkterna. Framställningen innehåller inte några sakuppgifter alls om personresor med tåg. Syftet är istället enbart att svärta ned sådana resor. Detta görs genom att misskreditera SJ och andra företag som bedriver persontrafik på järnväg, deras verksamhet och produkter. Härigenom torde marknadsföringen strida mot 8 a första punkten 3 MFL och utgöra misskreditering enligt punkten 5 i samma lagrum. Den påtalade annonsen står även i strid med ICC:s grundregler för reklam. Användningen av satir och parodi kan inte åsidosätta tillämpningen av MFL. SJ har utan framgång uppmanat R A Motor att upphöra med den misskrediterande annonskampanjen. R A Motor Användningen av de i R A Motors annonskampanj förekommande uttrycken är inte nedsättande eller misskrediterande mot SJ på sätt som avses i MFL. R A Motor delar SJ:s uppfattning att kampanjen inte direkt pekar ut SJ utan att kampanjen är en allmän iakttagelse kring de problem med förseningar och inställda förbindelser som förekommer inom tågtrafiken. Det som framförs i R A Motors annonser återger den allmänna opinion och upprördhet som råder kring problemen med inställda och försenade tåg. Det som påståtts av SJ rörande spridningen av annonsen vitsordas. Annonskampanjen är dessutom ett led i en långsiktig kampanj som R A Motor fört sedan hösten 2001 där olika transportmedel, t.ex. raketer och5 5 cyklar, tas upp. R A Motor vill att dessa annonskampanjer skall utformas med glimten i ögat och företaget har i samband med sina tidigare kampanjer fått positiv feedback. Om SJ:s rykte försämras torde detta bero på att SJ inte lever upp till den standard dess kunder kan förvänta sig. Det synes uppenbart att ett mindre lokalt bilföretags annonskampanj som på ett humoristiskt sätt vänder sig till tågresenärer inte har sådan genomslagskraft att kampanjen i sig, och inte det faktum att SJ har försenade och inställda tåg, försämrar SJ:s rykte. Det förtjänar att påpekas att pendlingstrafiken mellan Uppsala och Stockholm under den period annonskampanjen bedrevs drogs med oerhörda problem. Att tala om ett pendlarelände är en tämligen korrekt beskrivning av situationen. På en hemsida på Internet, som benämnts mötesplats för det oberoende pendlarnätverket Uppsala Stockholm, har resenärer skickat in uppgifter om förseningar. De förseningar som därigenom rapporterats är en icke uttömmande förteckning över de avgångar som inte gått i tid och de som ställts in. Av hemsidan framgår att 144 avgångar under november och 111 avgångar under december rapporterats in med störningar. Vidare framgår att störningarna i pendeltrafiken vid 65 tillfällen uppmärksammats i media bara i Uppsala under år Den annonskampanj som R A Motor bedrivit måste ses mot denna bakgrund och det torde stå fullständigt klart att SJ:s rykte, om det tagit skada, gjort så till följd av att trafikföretaget inte klarat av att upprätthålla trafiken på en nivå som resenärerna ansett acceptabel, och inte till följd av annonskampanjen. Det är det sätt som trafiken faktiskt fungerat under den aktuella perioden som gett intryck av att SJ:s persontrafik är undermålig. R A Motor har haft fullt fog för att kalla den situation som rått för ett pendlarelände. Parodier, satirer och humoristiska knep har under lång tid använts i reklamsammanhang och är tillåtna inslag i annonskampanjer. R A Motors annonskampanj uppfyller de grundregler för reklam som ICC:s marknadsföringskommission antagit. SJ har inte visat att R A Motors marknadsföring strider mot god marknadsföringssed eller att den misskrediterat eller varit nedsättande mot SJ. SJ har tidigare drivit marknadsföringskampanjer som i mycket hög grad påminner om den som nu förs av R A Motor. Annonskampanjen strider inte mot god marknadsföringssed. BEVISNING SJ har som skriftlig bevisning åberopat den påtalade annonsen.6 6 DOMSKÄL SJ har gjort gällande att den påtalade marknadsföringen innebär misskreditering och därmed är otillbörlig enligt 4 MFL samt att den inte avser väsentliga, relevanta, kontrollerbara och utmärkande egenskaper hos de jämförda produkterna utan att syftet med annonsen enbart är att svärta ner SJ, varför marknadsföringen också strider mot 8 a första stycket 3 och 5 MFL. Enligt MFL skall marknadsföring stämma överens med god marknadsföringssed och även i övrigt vara tillbörlig mot konsumenter och näringsidkare. En framställning i vilken en annan näringsidkares verksamhet misskrediteras är otillbörlig. I fråga om uppgifter som i marknadsföringen lämnas om ett annat företag eller av detta tillhandahållna varor eller tjänster, ger MFL möjlighet att ingripa även mot framställningar som visserligen inte innehåller annat än fullt riktiga uppgifter i sak men som är utformade på ett sätt som onödigtvis misskrediterar den som utpekas (MD 2001:27). För att otillåten misskreditering skall föreligga fordras inte att någon eller några särskilda näringsidkare pekas ut, utan misskrediteringen kan vara riktad mot en mer obestämd krets av näringsidkare (MD 2002:18). Av 8 a MFL framgår att jämförande reklam är tillåten under vissa angivna förutsättningar. Enligt bestämmelsen måste jämförelsen avse väsentliga, relevanta, kontrollerbara och utmärkande egenskaper hos de jämförda produkterna. Den får inte misskreditera eller vara nedsättande för en näringsidkares verksamhet, dennes produkter eller förhållanden. Marknadsdomstolen gör följande bedömning. Den påtalade marknadsföringen förmedlar ett intryck av att pendlingsresor med tåg medför inte oväsentliga problem för resenärerna. Marknadsdomstolen finner vid en samlad bedömning att det sätt som annonsen utformats på genom ordval, bildspråk och förklenande anspelningar och de förhållanden som den ger uttryck för är nedsättande och måste anses misskrediterande för de företag som driver tågtrafik och i synnerhet för SJ, som på sätt bolaget har gjort gällande, i vart fall indirekt pekas ut i annonsen. Annonsen är på sätt SJ påstått otillbörlig enligt 4 MFL. Vad R A Motor anfört i målet föranleder inte annan bedömning. Den nu gjorda bedömningen innebär att SJ:s förbudstalan skall bifallas. Marknadsdomstolen finner i förevarande fall inte anledning att pröva om den påtalade marknadsföringen, som SJ7 7 hävdat, är otillbörlig även på den grunden att den strider mot 8 a första stycket 3 och 5 MFL. Det av SJ yrkade förbudet bör utformas enligt följande. R A Motor förbjuds att vid marknadsföring av bilar använda den bild av en informationsskylt som framgår av R A Motors annons enligt domsbilaga eller väsentligen samma framställning tillsammans med texten Pendlar du mellan hopp och förtvivlan? och texten Vi har lösningen på pendlareländet: Köp en bil i stället! eller väsentligen samma textframställning. Vite Enligt 19 MFL skall ett förbud förenas med vite, om det inte av särskilda skäl är obehövligt. Sådana särskilda skäl föreligger inte. Förbudet skall därför förenas med vite. Rättegångskostnader Vid denna utgång är SJ vinnande part och därför berättigat till ersättning för sina rättegångskostnader. SJ har yrkat ersättning med kr, varav kr utgör ersättning för ombudsarvode. Det yrkade beloppet får anses skäligt. På Marknadsdomstolens vägnar C H Fallenius Ledamöter: Christer Fallenius, ordförande, Ingegerd Westlander, Jonas Häckner, Marianne Reuterskiöld och Barbro Wickman-Parak. Enhälligt Sekreterare: Elisabeth Sundlöf Relevanta dokument
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007: 9 2007-04-05 Dnr C 7/06 KÄRANDE Allt om Bostad i Skandinavien AB, Birger Jarlsgatan 110, 114 20 STOCKHOLM Ombud: advokaten A. A., Advokatfirman C. i Linköping AB, Teknikringen Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:25 2004-10-28 Dnr B 1/04. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:25 2004-10-28 Dnr B 1/04 SÖKANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE 1. 3 Call Aktiebolag, Box 92002, 120 06 STOCKHOLM 2. 3-Net Aktiebolag, adress som ovan Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:21 2006-08-29 Dnr B 7/05. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:20 2004-08-24 Dnr B 10/03 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE Nordiska Naturhuset AB, Box 2093, 663 12 HAMMARÖ Ombud: advokaten A. H., F. L. Advokatfirma Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2014:3 2014-03-05 Mål nr C 21/13
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2014:3 2014-03-05 Mål nr C 21/13 KÄRANDE Taxibil i Östergötland Aktiebolag, 556542-5666 Box 154, 581 02 Linköping Ombud: advokaten H. S. och jur. kand. A. B., Avenir Advokater, Drottninggatan Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:24 2006-09-13 Dnr C 30/05
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:24 2006-09-13 Dnr C 30/05 KÄRANDE Boendeförmedling i Linköping Kommanditbolag, Box 2116, 580 02 LINKÖPING Ombud: bolagsjuristen Bo Ohlsson, Svensk Fastighetsförmedling AB, Box Läs mer KÄRANDE A.D.-man International AB, Box 5325, 102 47 Stockholm Ombud: advokaten M. L., Advokatfirman B. R., Birger Jarlsgatan 73 75, 113 56 Stockholm
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2010:24 2008: Datum 2010-10-05 Dnr C 31/09 KÄRANDE A.D.-man International AB, Box 5325, 102 47 Stockholm Ombud: advokaten M. L., Advokatfirman B. R., Birger Jarlsgatan 73 75, 113 Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:16 2005-05-24 Dnr C 23/04
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:3 2008: Datum 2009-02-17 Dnr B 5/08 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 KARLSTAD SVARANDE Abitur AB, Box 2071, 429 12 SÄRÖ SAKEN marknadsföring av paketresor Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:21 2003-06-27 Dnr C 23/02
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:21 2003-06-27 Dnr C 23/02 KÄRANDE TDCF Förlag AB, 556109-6149, Box 623, 301 16 HALMSTAD Ombud: advokaten Olof Jisland, Advokatfirman Vinge KB, Box 11025, 404 21 GÖTEBORG SVARANDE Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2002:24 2002-10-09 Dnr C 18/01
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2002:24 2002-10-09 Dnr C 18/01 KÄRANDE Hästens Sängar AB, 556052-6377, Box 130, 731 23 KÖPING Ombud: advokaten Håkan Borgenhäll och jur.kand. Kristian Fredrikson, RydinCarlsten Advokatbyrå Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2002:7 2002-03-14 Dnr C 28/00. T. G., Baggå Herrgård, 739 91 SKINNSKATTEBERG
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2002:7 2002-03-14 Dnr C 28/00 KÄRANDE T. G., Baggå Herrgård, 739 91 SKINNSKATTEBERG SVARANDE Landshypotek AB, 556400-2762, Box 140 92, 104 41 STOCKHOLM Ombud: advokaten Per Eric Alvsing Läs mer Optik Smart Eyes AB, Kyrkogatan 18, 411 15 Göteborg Ombud: advokaten S. E., Advokatfirman E. AB, Stora Nygatan 31, 411 08 Göteborg
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2010:19 2008: Datum 2010-06-30 Dnr C 20/09 KÄRANDE Glasögonfabriken i Göteborg AB, c/o Glasögonfabriken i Sverige AB, Lilla Bommen 1, 411 04 Göteborg Ombud: jur. kand. R. E., Advokatfirman Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:15 2003-05-16 Dnr C 6/02
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2008:6 2008-04-11 Dnr B 2/07 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 KARLSTAD SVARANDE Prima Travel Aktiebolag, Stora Åvägen 21, 434 36 ASKIM SAKEN marknadsföring av paketresor Läs mer AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:14 2001-05-16 Dnr C 25/00. KÄRANDE Optiker L. AB, 556150-0256, Box 104, 461 23 TROLLHÄTTAN
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:28 2004-11-25 Dnr C 8/04 KÄRANDE Hornbach Byggmarknad AB, Aröds Industriväg 66, 422 43 HISINGS BACKA Ombud: advokaterna Hans Strempel och Gabriella Nordwall, Mannheimer Swartling Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:1 2006-01-18 Dnr C 12/05
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:1 2006-01-18 Dnr C 12/05 KÄRANDE Eniro Sverige AB, 556445-1846, 169 87 STOCKHOLM Ombud: advokaterna Anders Kylhammar och Magnus Jonson, Sandart & Partners Advokatbyrå HB, Engelbrektsgatan Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:5 2006-02-23 Dnr C 13/05
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:32 2007-12-18 Dnr C 6/07 KÄRANDE CEDERROTH INTERNATIONAL Aktiebolag, Box 715, 194 27 UPPLANDS VÄSBY Ombud: advokaten R. L., Gozzo Advokater HB, Nybrogatan 11, 2 tr., 114 39 STOCKHOLM Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:36 2005-12-09 Dnr C 17/05
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:36 2005-12-09 Dnr C 17/05 KÄRANDE Tretti AB, Norrbackagatan 47 B, 113 41 STOCKHOLM Ombud: advokat Björn Ulvgården och jur. kand. Manne Bergnéhr, Hellström & Partners Advokatbyrå Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:24 2004-10-21 Dnr B 2/03. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:24 2004-10-21 Dnr B 2/03 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE Vodafone Sverige Aktiebolag, 371 80 KARLSKRONA Ombud: advokaten Carl Anders Svensson, Advokatfirman Läs mer Erik Segersällsväg 3 B, 126 50 HÄGERSTEN. Marknadsföring av företagskatalog och branschregister
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM MD 2013:16 2013-10-15 Mål nr C 4/12 KÄRANDE BYGGmax AB, 556645-6215, Box 6063, 171 06 Solna Ombud: advokaten J. N. och jur.kand. E. J., Advokatfirman L. KB, Studentgatan 6, 211 38 Läs mer Homeinvest Scandinavia TS-Konsult i Malmö, Box 19053, 200 73 Malmö Ombud: jur.kand. D. D., MAQS Law Firm Advokatbyrå i Malmö, Box 74, 201 20 Malmö
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:4 2008: Datum 2011-03-01 Dnr C 3/10 KÄRANDE Homeinvest Scandinavia TS-Konsult i Malmö, Box 19053, 200 73 Malmö Ombud: jur.kand. D. D., MAQS Law Firm Advokatbyrå i Malmö, Box Läs mer 169 87 Stockholm Ombud: advokaterna L. F. L. och C. v H., N. & Co. Advokatbyrå KB, Box 1435, 111 84 Stockholm
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:9 2008: Datum 2011-04-11 Dnr C 24/10 KÄRANDE Eniro Sverige AB, 169 87 Stockholm Ombud: advokaterna L. F. L. och C. v H., N. & Co. Advokatbyrå KB, Box 1435, 111 84 Stockholm Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:16 2004-06-23 Dnr B 11/03. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:16 2004-06-23 Dnr B 11/03 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE Vodafone Sverige Aktiebolag, 556421-0309, 371 80 KARLSKRONA Ombud: advokaten Carl Anders Läs mer SVARANDE 1. M. & Co AB, Box 1219, 114 79 Stockholm 2. J. M., Fredrikslundsvägen 7, 168 34 Bromma. Marknadsföring av företagskataloger m.m.
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:10 2008: Datum 2011-04-12 Dnr C 11/10 KÄRANDE Eniro Sverige AB, 169 87 Stockholm Ombud: advokaten L. F. L. och jur.kand. J. B., N. & Co. Advokatbyrå KB, Box 1435, 111 84 Stockholm Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:1 2005-01-20 Dnr C 31/03
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:1 2005-01-20 Dnr C 31/03 KÄRANDE Tele2 Sverige Aktiebolag, 556267-4164, Box 62, 164 94 KISTA Ombud: advokaten Gabriel Lidman, Advokatfirman Cederquist KB, Box 1670, 111 96 STOCKHOLM Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:7 2004-03-18 Dnr B 9/03. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:7 2004-03-18 Dnr B 9/03 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE Siba Aktiebolag, Box 8865, 402 72 GÖTEBORG Ombud: advokaten Lili-Ann T Tullborg, Advokatfirman Läs mer MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2012:1 2012-01-17 Dnr C 12/11
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2012:1 2012-01-17 Dnr C 12/11 ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Stockholms tingsrätts dom 2011-03-09 i mål nr T 3930-10, se bilaga (ej bilagd här) KLAGANDE BrilliantSmile Nordic AB, Styrgången Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:28 2001-12-10 Dnr C 19/00
 1 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:28 2001-12-10 Dnr C 19/00 KÄRANDE Ahhaaa AB, 556492-0584, Borgarfjordsgatan 16, 164 40 KISTA Ombud: advokaten E.W. och jur. kand. F.F., S. & G. Advokatbyrå KB, Box 7418, 103 Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:12 2003-04-28 Dnr B 6/02. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:12 2003-04-28 Dnr B 6/02 SÖKANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM MOTPART Wasa Kredit AB, 556311-9204, Box 7233, 103 89 STOCKHOLM Ombud: advokaten Staffan Wilow, Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:38 2003-12-10 Dnr C 21/02
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:38 2003-12-10 Dnr C 21/02 KÄRANDE TDCF Förlag AB, Box 623, 301 16 HALMSTAD Ombud: advokaten Olof Jisland, Advokatfirman Vinge KB, Box 11025, 404 21 GÖTEBORG SVARANDE Spare Promotion Läs mer Marknadsföring av fläckborttagningsmedel. 1. Marknadsdomstolen lämnar Universalbolaget i Helsingborg Aktiebolags talan utan bifall.
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:22 2008: Datum 2011-08-18 Dnr C 9/10 KÄRANDE Småföretagare mot Yellow Register Online, Flygargatan 5, 128 34 Skarpnäck Ombud: advokaten D. T. och jur.kand. A. J., Advokatfirman Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:15 2007-06-12 Dnr C 3/06
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:15 2007-06-12 Dnr C 3/06 KÄRANDE Elgiganten Aktiebolag, Box 577, 175 26 JÄRFÄLLA Ombud: advokaterna C. A. H. och S. N., Advokatfirman N. & H. KB, Box 7394, 103 91 STOCKHOLM SVARANDE Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:25 2006-10-05 Dnr C 5/05
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:25 2006-10-05 Dnr C 5/05 KÄRANDE EDSA Förlag AB (tidigare TDCF Förlag AB), Box 623, 301 16 HALMSTAD Ombud: advokaterna Per Ericsson och Elin Ask, Advokatbyrån Gulliksson AB, Läs mer Marknadsföring av taxitjänster
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:17 2011-06-30 Dnr C 5/11 KÄRANDE Taxi Göteborg Ekonomisk Förening, Box 8803, 402 71 Göteborg Ombud: advokaten O. J. och jur.kand. F. R., Advokatfirman Vinge KB, Box 11025, 404 Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:19 2005-06-07 Dnr C 19/04
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:19 2005-06-07 Dnr C 19/04 KÄRANDE OLKA Golf & Konferens Resor Aktiebolag, Stora Nygatan 13, 411 08 GÖTEBORG Ombud: advokaten Christina Berggren och jur kand Marie Widmark, Magnusson Läs mer AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2000:7 2000-03-09 Dnr B 6/99. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:29 2006-11-14 Dnr C 27/05 KÄRANDE COPYSWEDE ek. för., Industrigatan 2 A, 112 46 STOCKHOLM Ombud: advokaten Peter Sande, Sandart & Partners Advokatbyrå KB, Engelbrektsgatan 7, Läs mer AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2000:15 2000-06-22 Dnr C 3/00
 1 AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2000:15 2000-06-22 Dnr C 3/00 KÄRANDE Tele 2 AB, 556267-5164, Box 62, 164 94 KISTA Ombud: advokaten P. N. och jur. kand. E. H, Advokatfirman C. KB, Box 1670, 111 96 STOCKHOLM Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:26 2004-11-17 Dnr C 28/03
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2004:26 2004-11-17 Dnr C 28/03 KÄRANDE 1. Reklambyrån E. Aktiebolag, Hamngatan 15, 582 26 LINKÖPING 2. PO. Kommunikation AB, Box 639, 551 18 JÖNKÖPING Ombud för 1-2: advokaterna Gunnar Läs mer Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 Karlstad. MOTPART Spendrups Bryggeriaktiebolag, Box 3006, 143 03 Vårby Ombud: bolagsjuristen M. E.
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:5 2008: Datum 2011-03-08 Dnr B 3/10 SÖKANDE Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 Karlstad MOTPART Spendrups Bryggeriaktiebolag, Box 3006, 143 03 Vårby Ombud: bolagsjuristen Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:34 2007-12-20 Dnr C 5/07
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:34 2007-12-20 Dnr C 5/07 KÄRANDE Poolia AB (publ), Box 30081, 104 25 STOCKHOLM Ombud: jur. kand. L. L. och jur. kand. T. H., Advokatfirman Vinge KB, Box 1703, 111 87 STOCKHOLM Läs mer Box 6063, 171 06 SOLNA Ombud: advokaten P. E. A., Advokatfirman Vinge KB, Box 1703, 111 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:28 2008: Datum 2009-10-06 Dnr C 30/08 KÄRANDE BYGGmax AB, Box 6063, 171 06 SOLNA Ombud: advokaten P. E. A., Advokatfirman Vinge KB, Box 1703, 111 87 STOCKHOLM SVARANDE Bauhaus Läs mer AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:20 2001-07-10 Dnr C 30/00. KÄRANDE Medeca Pharma AB, 556418-1211, Box 240005, 750 24 UPPSALA
 1 AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:20 2001-07-10 Dnr C 30/00 KÄRANDE Medeca Pharma AB, 556418-1211, Box 240005, 750 24 UPPSALA SVARANDE Ellos AB, 556044-0264, 501 86 BORÅS Ombud: advokaten J.M., J.M. Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2002:31 2002-12-10 Dnr B 6/01. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2002:31 2002-12-10 Dnr B 6/01 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE 1. Hemglass Sverige Aktiebolag, 556316-4028, Box 53, 645 21 STRÄNGNÄS Ombud: advokaten Läs mer Marknadsföring av katalogtjänster på Internet
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:8 2008: Datum 2011-04-05 Dnr C 12/10 KÄRANDE Hittapunktse AB, Norr Mälarstrand 6, 112 20 Stockholm Ombud: advokaten P. E. A., Advokatfirman Vinge KB, Box 1703, 111 87 Stockholm Läs mer Box 30213, 104 25 STOCKHOLM Ombud: jur. kand. M. F. och jur. kand. H. V., adress som bolaget
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:18 2008: Datum 2009-06-30 Dnr C 17/08 KÄRANDE HI3G Access AB, Box 30213, 104 25 STOCKHOLM Ombud: jur. kand. M. F. och jur. kand. H. V., adress som bolaget SVARANDE Nordisk Mobiltelefon Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:27 2001-12-10 Dnr C 15/00
 1 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:27 2001-12-10 Dnr C 15/00 KÄRANDE Telia InfoMedia Respons AB, 556476-5294, Box 822, 161 24 BROMMA Ombud: advokaten H.B. och jur. kand. E.A., R. & C. Advokatbyrå AB, Box 1766, Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2015:6 2015-04-30 Mål nr C 14/14
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:13 2008: Datum 2009-06-04 Dnr B 8/08 SÖKANDE Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 KARLSTAD MOTPART Bank2 Bankaktiebolag, Box 7824, 103 97 STOCKHOLM Ombud: advokaten P-E. Läs mer MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2010:13 2008tum Dnr
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2010:13 2008tum Dnr 2010-05-11 Dnr C 16/09 KÄRANDE Procter & Gamble Sverige Aktiebolag, Box 27303, 102 54 Stockholm Ombud: advokaten P. v. H., H. Legal Advokat, Kaptensgatan 12, Läs mer S. Factoringtjänst Aktiebolag, Box 54, 221 00 LUND Ombud: jur. kand. M. N., Box 12, 221 00 LUND. marknadsföring av factoringtjänster
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:24 2008: Datum 2009-09-03 Dnr C 20/08 KÄRANDE Skandinaviska Likvida Medel AB, Box 30043, 200 61 LIMHAMN Ombud: advokaten S. W. och jur. kand. M. W., M. S. Advokatbyrå AB, Box Läs mer AGA Gas Aktiebolag, 172 82 SUNDBYBERG Ombud: advokaten M. W., MAQS Law Firm Advokatbyrå AB, Box 7009, 103 86 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:26 2008: Datum 2009-09-25 Dnr C 1/09 KÄRANDE AGA Gas Aktiebolag, 172 82 SUNDBYBERG Ombud: advokaten M. W., MAQS Law Firm Advokatbyrå AB, Box 7009, 103 86 STOCKHOLM SVARANDE Läs mer AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2000:28 2000-12-08 Dnr C 5/00
 1 AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2000:28 2000-12-08 Dnr C 5/00 KÄRANDE Telia InfoMedia Reklam AB, 556445-1846, Box 811, 161 24 BROMMA Ombud: bolagsjuristen N. W., samma adress som bolaget SVARANDE Företagskatalogen Läs mer Proffice Aktiebolag, Box 70368, 107 24 Stockholm Ombud: advokaten P. A., S. & Partners Advokatbyrå KB, Engelbrektsgatan 7, 114 32 Stockholm
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2010:18 2008: Datum 2010-06-29 Dnr C 23/09 KÄRANDE Manpower Aktiebolag, Box 1125, 111 81 Stockholm Ombud: advokaterna K. L. och D. T., Advokatfirman Konsultbyrån för Marknadsrätt Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:15 2006-06-29 Dnr B 5/05. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:15 2006-06-29 Dnr B 5/05 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE Tidnings Aktiebolaget Metro, Box 45075, 104 30 STOCKHOLM Ombud: advokaten Gabriel Lidman, Läs mer Marknadsföring av hemelektronik
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:38 2008: Datum 2009-12-17 Dnr C 29/08 Dnr C 8/09 KÄRANDE Media-Saturn Shared Services Sweden AB, Invernessvägen 2, 182 76 STOCKSUND Ombud: advokaten K. L. och jur.kand. M. G., Läs mer DOM 2011-02-28 Stockholm
 1 SVEA HOVRÄTT Rotel 0110 DOM Stockholm Mål nr T 3073-10 ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Stockholms tingsrätts dom 2010-03-16 i mål nr T 1419-09, se bilaga A KLAGANDE Diskrimineringsombudsmannen Box 3686 103 59 Stockholm Läs mer 2012-04-12 Dnr C 22/11
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2012:2 2012-04-12 Dnr C 22/11 KÄRANDE CANEA Partner Group Aktiebolag, Packhusgatan 6, 411 13 Göteborg Ombud: adv. C. W. och jur.kand. K. L., G. W. Advokatbyrå, Kungstorget 2, 411 Läs mer MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2012:5 2012-06-05 Dnr C 13/11
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2012:5 2012-06-05 Dnr C 13/11 KÄRANDE/GENSVARANDE Optik Smart Eyes AB, Kyrkogatan 22, 411 15 Göteborg Ombud: advokaten S. E., Advokatfirman E. AB, Stora Nygatan 31, 411 08 Göteborg Läs mer Box 30213, 104 25 STOCKHOLM Ombud: jur. kand. M. F. och jur. kand. H. V., adress som bolaget
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:14 2008: Datum 2009-06-16 Dnr C 14/08 KÄRANDE HI3G Access AB, Box 30213, 104 25 STOCKHOLM Ombud: jur. kand. M. F. och jur. kand. H. V., adress som bolaget SVARANDE TeliaSonera Läs mer Havrekornsgatan 2 C, 431 46 Mölndal Ombud: jur.kand. C. Å., H. Juridiska Byrå, Östra Hamngatan 46-48, 411 09 Göteborg. Marknadsföring av taxitjänster
 Sida 1 (6) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 4 februari 2010 B 4063-08 KLAGANDE 1. Hill s Pet Nutrition Incorporated c/o Colgate Palmolive A/S Smedeland 9 DK-2600 Glostrup Danmark 2. Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:25 2007-11-14 Dnr C 15/06
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:25 2007-11-14 Dnr C 15/06 KÄRANDE Taxi Helsingborg Aktiebolag, Box 22336, 250 25 HELSINGBORG Ombud: advokaten N. S., Advokatbyrån N. S. AB, Hamntorget 5, 252 21 HELSINGBORG SVARANDE Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:10 2001-04-11 Dnr C 1/00. Stockholms tingsrätts, avd. 8, dom 1999-12-07 i mål T 8-527-98, bilaga (ej bilagd här)
 1 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2001:10 2001-04-11 Dnr C 1/00 ÖVERKLAGAD DOM Stockholms tingsrätts, avd. 8, dom 1999-12-07 i mål T 8-527-98, bilaga (ej bilagd här) KLAGANDE La-Pa Service & Konsult AB, 556541-2425, Läs mer Årstaängsvägen 1 A, 117 43 Stockholm Ombud: advokaterna F. S. och Å. E., White & Case Advokat AB, Box 5573, 114 85 Stockholm
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:6 2008: Datum 2011-03-29 Dnr C 39/09 KÄRANDE Phoniro AB, Rörkullsvägen 4, 302 41 Halmstad Ombud: advokaterna H. B. och R. L., Advokatfirman Delphi, Box 1432, 111 84 Stockholm Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2014:10 2014-10-30 Mål nr C 18/14
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2014:10 2014-10-30 Mål nr C 18/14 KÄRANDE Taxi Göteborg Ekonomisk Förening, 757200-4351, Box 8803, 402 71 Göteborg Ombud: advokat O. J., Advokatfirman Vinge KB, Box 11025, 404 21 Läs mer KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 Karlstad. SVARANDE Northmill AB, Box 1045, 164 21 Stockholm. Marknadsföring av krediter
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2010:30 2008: Datum 2010-12-21 Dnr B 1/10 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 Karlstad SVARANDE Northmill AB, Box 1045, 164 21 Stockholm SAKEN Marknadsföring av krediter Läs mer MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:39 2008: Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 KARLSTAD. Marknadsföring av konsumentkrediter
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:12 2007-05-16 Dnr C 31/05 KÄRANDE Synsam Service Aktiebolag, Box 30153, 104 25 STOCKHOLM Ombud: advokaten T. C-W. och jur. kand. K. L., Advokatfirman Konsultbyrån för Marknadsrätt Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:26 2005-08-26 Dnr C 11/04
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:26 2005-08-26 Dnr C 11/04 KÄRANDE Taxi Göteborg Ekonomisk Förening, Box 8803, 402 71 GÖTEBORG Ombud: advokaten Olof Jisland, Advokatfirman Vinge KB, Box 11025, 404 21 GÖTEBORG Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:23 2005-06-23 Dnr B 7/04. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2005:23 2005-06-23 Dnr B 7/04 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE Canal Digital Sverige Aktiebolag, 115 80 STOCKHOLM Ombud: advokaten Carl Anders Svensson Läs mer Ombud: Jur. kand. M. F. och jur. kand. C. O., S. Advokatbyrå, Box 1050, 101 39 Stockholm
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2010:26 2008: Datum 2010-10-26 Dnr C 37/09 KÄRANDE StepStone AB, Ombud: Jur. kand. M. F. och jur. kand. C. O., S. Advokatbyrå, Box 1050, 101 39 Stockholm SVARANDE Workey AB, Ombud: Läs mer Marknadsföring av telefonitjänster
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:7 2008: Datum 2009-04-23 Dnr C 17/07 KÄRANDE TeliaSonera Sverige Aktiebolag, 123 86 FARSTA Ombud: advokaterna D. T., T. C-W. och M. A., Konsultbyrån för Marknadsrätt AB, Sveavägen Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:31 2007-12-12 Dnr C 26/06
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2007:31 2007-12-12 Dnr C 26/06 KÄRANDE Föreningen Greenpeace Norden, Box 15164, 104 65 STOCKHOLM Ombud: jur. kand. J. P., Norra Linnégatan 3, 451 31 STRÖMSTAD SVARANDE Vattenfall Läs mer Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 KARLSTAD
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:35 2008: Datum 2009-11-17 Dnr B 10/08 SÖKANDE Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 KARLSTAD MOTPART Bahnhof AB (publ), Box 6220, 102 34 STOCKHOLM Ombud: advokaten W. D., Läs mer AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2000:11 2000-05-25 Dnr C 5/99
 AVSKRIFT MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2000:11 2000-05-25 Dnr C 5/99 1 KÄRANDE Sveriges Privattandläkarförening, Box 5843, 102 48 STOCKHOLM Ombud: advokaten T. C.-W., Advokatfirman Konsultbyrån för Marknadsrätt Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS. MOTPART AB Fortum Värme samägt med Stockholms stad, 556016-9095 115 77 Stockholm
 Sida 1 (8) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 9 juni 2010 T 156-09 KLAGANDE Korsnäs Aktiebolag, 556023-8338 801 81 Gävle Ombud: Advokaterna O N och O H MOTPART AB Fortum Värme samägt Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2002:4 2002-02-19 Dnr B 3/01. Konsumentombudsmannen (KO) 118 87 STOCKHOLM
 1 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2002:4 2002-02-19 Dnr B 3/01 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO) 118 87 STOCKHOLM SVARANDE HQ.SE Fondkommission AB, 556573-5668, namnändrat till Avanza Fondkommission AB, Box 1399, Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:33 2003-11-11 Dnr B 3/02. Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2003:33 2003-11-11 Dnr B 3/02 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), 118 87 STOCKHOLM SVARANDE Ryanair Ltd, Dublin Airport, County Dublin, IRLAND Ombud: advokaten Claes Broman och jur. Läs mer MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2008:10 2008-05-15 Dnr C 20/07
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2008:10 2008-05-15 Dnr C 20/07 KÄRANDE Fortum Power & Heat AB, Hangövägen 19, 115 77 STOCKHOLM ombud: advokaten P. E. A., Advokatfirman Vinge KB, Box 1703, 111 87 STOCKHOLM SVARANDE Läs mer Stockholms tingsrätts, avdelning 5, beslut den 5 mars 2009 i mål nr T 822-08, se bilaga (ej bilagd här)


type: other

text:
Seirbhísí eatramhacha.
 Ba mhian le ECDC conradh creatlaí aonair a dhéanamh chun seirbhísí eatramhacha a úsáid i gcomhréir leis na próifílí inniúlachta atá liostaithe sna sonraíochtaí tairisceana. D'fhéadfadh foireann eatramhach a bheith de dhíth ar ECDC mar chomhlánú lena fhoireann nó reachtúil chun ionadaíocht a dhéanamh ar bhaill foirne ar bhonn sealadach. Féadfaidh na seirbhísí a bheidh á n-iarraidh a bheith sa réimse riaracháin/teicniúil (beart 1) nó sa réimse eolaíochta (beart 2).
 Beart 1 Seirbhísí eatramhacha ginearálta Cumhdaítear próifílí seirbhísí eatramhacha ginearálta riaracháin/teicniúla le beart 1, lena n-áirítear an méid a leanas: cúntóir riaracháin, cúntóir airgeadais, cúntóir soláthair, cúntóir acmhainní daonna, cúntóir imeachtaí, oifigeach dlí, eagarthóir Gréasáin, eagarthóir/cúntóir faisnéise, oifigeach cumarsáide, dearthóir grafaicí, cúntóir deisce cabhrach TF, oifigeach riaracháin/oifigeach tionscadail, bainisteoir.
 Beart 2 Seirbhísí eatramhacha eolaíochta Cumhdaítear próifílí seirbhísí eatramhacha eolaíochta le beart 2, lena n-áirítear an méid a leanas: saineolaí eolaíochta sóisearach agus saineolaí eolaíochta.
 2017/S 053-097322 Fógra Conartha 16/03/2017 00:00


text:
ECLI:SI:VSLJ:2013:II.CP.601.2013
 VSL0078506
 mag. Matej Čujovič (preds.), Blanka Javorac Završek (poroč.), Polona Marjetič Zemljič
 obvezno kolektivno upravljanje avtorskih pravic - male pravice - tarifa - exceptio illegalis - repertoar kolektivne organizacije - delo tujega avtorja - odpoved materialni avtorski pravici - nevarovano avtorsko delo - dokazno breme
 V Sloveniji je upravljanje malih avtorskih pravic z zakonom prenešeno na tožečo stranko. V njen repertoar varovanih del sodijo vsa že objavljena neodrska glasbena dela, ne glede na to, ali gre za domačega ali tujega avtorja.
 Če določeno delo ni predmet varstva avstrijske ali nemške avtorske organizacije, še ne pomeni, da gre za avtorsko delo, glede katerega se je njegov avtor odpovedal materialnim avtorskim pravicam oziroma, da gre za delo, ki v slovenskem pravnem sistemu ni avtorsko varovano.
 II. Pritožbi tožene stranke se delno ugodi in se sodba sodišča prve stopnje v III. točki izreka spremeni tako, da se znesek 148,66 EUR nadomesti z zneskom 134,75 EUR.
 III. V preostalem se pritožba tožene stranke zavrne in se sodba v nespremenjenem, a izpodbijanem, delu potrdi.
 IV. Pravdni stranki sami nosita svoje stroške pritožbenega postopka.
 Sodišče prve stopnje je razsodilo, da ostane v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 78344/2010 z dne 8. 6. 2010 v prvem in tretjem odstavku izreka za glavnico v višini 688,74 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zneska 365,72 EUR od 14. 6. 2008 do plačila in od zneska 323,02 EUR od 16. 7. 2008 do plačila ter za izvršilne stroške v višini 56,16 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 6. 2010 do plačila (I. točka izreka). V preostalem delu je sklep o izvršbi razveljavilo in tožbeni zahtevek zavrnilo (II. točka izreka). Toženi stranki je naložilo v plačilo 148,66 EUR pravdnih stroškov tožeče stranke (III. točka izreka).
 Zoper sodbo se pritožujeta tožeča stranka (zoper zavrnilni del in stroškovno odločitev) in tožena stranka (zoper ugodilni del in stroškovno odločitev). Uveljavljata vse pritožbene razloge in predlagata spremembo oziroma razveljavitev sodbe.
 Tožeča stranka v pritožbi navaja, da je sodišče napačno uporabilo materialno pravo, ko je odločilo, da ji gre nadomestilo po tarifi Pravilnika 1998 in ne po tarifi Pravilnika 2006. V Pravilniku 2006 objavljeni zneski pomenijo valorizirane zneske iz Pravilnika 1998 in ne spremembo tarife, čemur pritrjuje tudi sodna praksa (I Cp 4292/2009). Tako je neutemeljeno sklicevanje sodišča na pogoje za sklepanje skupnih sporazumov in spremenjen postopek sprejemanja tarif. Podlago za valorizacijo tarifnih zneskov predstavlja 11. člen Pravilnika 1998, ki tudi po spremembah ZASP v celoti velja. Splošni del Pravilnika 1998 se šteje za del skupnega sporazuma v smislu četrtega odstavka 26. člena ZASP, zato je nepravilno stališče sodišča, da je dal ZASP-B moč skupnega sporazuma samo tarifi Pravilnika 1998. Tudi Ustavno sodišče RS je v odločbi U-I-149/98 zavzelo jasno stališče, da Pravilnik 1998 v celoti velja. Takšno stališče izhaja tudi iz odločbe I Cp 2471/2010. Ker sodišče Pravilnika 1998 ni v celoti uporabilo, ampak je določene člene selektivno izpustilo (na primer 11. člen), je napačno uporabilo materialno pravo. Sodišče se neutemeljeno sklicuje na pravilo exceptio illegalis, ki pride v poštev le v primeru, ko sodišče naleti na neustaven ali nezakonit pravni predpis. Pravilnik iz leta 2006 je bil sprejet na podlagi zakona, s strani pristojnega organa in po predpisanem postopku, zato bi ga sodišče moralo upoštevati. Za presojo ustavnosti podzakonskega akta sodišče niti ni upravičeno, saj je zato izključno pristojno Ustavno sodišče RS. Če sodišče ugotovi, da je podzakonski akt neustaven ali nezakonit, lahko odločitev opre neposredno na zakon in ne na drug podzakonski akt. Graja tudi odločitev o pravdnih stroških. Sodišče bi moralo upoštevati, da je tožeča stranka po temelju uspela 100 %, po višini 69 %, skupno torej 84, 50 %.
 Tožena stranka v pritožbi navaja, da je sodišče pravilno ugotovilo, da se avtor lahko odpove materialnim avtorskim pravicam in da tožeča stranka na ozemlju Republike Slovenije uveljavlja avtorske pravice le za tista tuja avtorska dela, ki so v repertoarju avtorskih organizacij, s katerimi je sklenila recipročne sporazume. Sodišče pa je nato napačno zaključilo, da je dokazno breme, da so se avtorji odpovedali avtorskim pravicam in da glasbena dela, ki jih je tožena stranka javno priobčila, ne spadajo v repertoar zaščitenih del tožeče stranke, na toženi stranki in da slednja tega ni dokazala. Dokazno breme glede del v repertoarju in dejanske uporabe je na tožeči stranki, ki v tej smeri ni predložila nobenih dokazov. Nerazumno je zahtevati od uporabnika, da dokazuje, kaj vse je v repertoarju varovanih del, saj je tožeča stranka edina, ki ima te podatke. Tožena stranka je predložila vse podatke, potrebne za ugotovitev, ali so predvajana dela v repertoarju varovanih del. Ker glasbeno delo tujega avtorja, ki se je odpovedal avtorskim pravicam ni v repertoarju nobene kolektivne organizacije, s katero ima tožeča stranka sklenjen recipročni sporazum, dokazovanje odpovedi pravicam tega avtorja ni bilo potrebno. Zaradi napačne uporabe pravil dokaznega bremena sodišče ni ugotavljalo relevantnega dejanskega stanja, ali so s strani tožene stranke predvajana dela zajeta v repertoarju katere kolektivne organizacije, s katero ima tožeča stranka sklenjen recipročni sporazum. Sodišče ni pojasnilo, zakaj dopisu S., ki izkazuje ureditev medsebojnih odnosov med avstrijsko kolektivno organizacijo in avstrijskimi oziroma tujimi uporabniki, ne poklanja verodostojnosti. Dejstvo, da tuja (avstrijska) kolektivna organizacija od tujega (avstrijskega) uporabnika za predvajanje istih glasbenih del, ki jih v svojih poslovalnicah predvaja tožena stranka, ne zahteva plačila avtorskega honorarja, je po njenem mnenju bistvenega pomena. Do tega se sodišče ni opredelilo. Sodišče je napačno zaključilo, da so bili na sestanku na sedežu tožeče stranke preverjeni le trije repertoarji, saj je bilo ugotovljeno, da nobeno od preverjenih del ni vsebovano v nobenem repertoarju kolektivnih organizacij. Meni, da bi moralo sodišče na podlagi 182. člena ZASP uporabiti avstrijsko pravo. Nadalje navaja, da bi moralo sodišče pri rač. št. 08300046166 in št. 08200047744 upoštevati določbo pravilnika, ki za gostinske obrate s popolno gostinsko ponudbo določa 30 % nižjo tarifo. Napačna je tudi odločitev o pravdnih stroških, saj izvršilni stroški niso upoštevani v nagradi za postopek. Ker je tožeča stranka izbrala pooblaščenko izven območja sodišča, ni upravičena do povračila potnih stroškov za pristop na narok. Sodišče je v zadevah II P 2311/2010 in II P 2511/2010 opravilo naroke zaporedno, zato so potni stroški za pristop na narok dejansko nastali le enkrat. Odločitev sodišča, da prizna potne stroške za pristop na narok v vsaki zadevi, ni pravilna.
 Pravdni stranki sta odgovorili na pritožbo nasprotne stranke.
 Pravno zmotno je stališče tožeče stranke, pri katerem vztraja v pritožbi, da je upravičena do nadomestila za uporabo avtorskih del po tarifi Pravilnika 2006 (1) in ne po tarifi Pravilnika 1998 (2). ZASP-B (3), ki je veljal ob sprejemu Pravilnika 2006, je določil, da se tarife določijo s skupnim sporazumom, ki ga sklenejo kolektivne organizacije in reprezentativna združenja uporabnikov (156. člen). Hkrati je ohranil v veljavi tarifo Pravilnika 1998 in ji dal naravo skupnega sporazuma (26. člen). Vrhovno sodišče RS je v odločbi II Ips 160/2011 zavzelo jasno stališče, da je pridobila moč skupnega sporazuma le tarifa Pravilnika 1998 in ne tudi njegov normativni del (4). Pritožba se neutemeljeno sklicuje na 11. člen Pravilnika 1998, ki sodi v njegov normativni del in z uveljavitvijo ZASP-B ni postal sestavni del skupnega sporazuma. Za veljavno sprejetje Pravilnika 2006 skupaj s tarifnim delom je bilo potrebno soglasje reprezentativnih združenj uporabnikov, ki pa ga tožeča stranka ni imela, zato Pravilnik 2006 ne more imeti pravne veljave. Sodišče prve stopnje je ravnalo pravilno, ko je uporabo Pravilnika 2006 zavrnilo oziroma odklonilo (exceptio illegalis). S tem ni poseglo v pristojnost Ustavnega sodišča RS, kot to zmotno meni tožeča stranka. Svojo odločitev je pravilno oprlo na tarifo Pravilnika 1998, ki še vedno predstavlja veljavno podlago za obračunavanje avtorskih honorarjev in nadomestil.
 Pritožbeno sodišče ugotavlja, da v konkretnem primeru ni podlage za ločeno vrednotenje uspeha po temelju in po višini, za kar se zavzema tožeča stranka v pritožbi. Ugotavljanje uspeha posebej glede temelja in glede višine pride v poštev tedaj, ko nastanejo posebni stroški pri ugotavljanju temelja in pri presoji višine, kar pa ni primer v tej zadevi.
 Pritožbeni očitki so neutemeljeni in ker tudi niso podane kršitve, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP (5), je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo (353. člen ZPP).
 Sodišče prve stopnje je pravilno odločilo, da je tožena stranka tista, ki mora dokazati, da neodrska glasbena dela, ki jih je priobčila javnosti, ne sodijo med zaščitena dela tožeče stranke. Sodišče je sicer izhajalo iz napačnega materialnopravnega izhodišča, da lahko tožeča stranka upravlja z malimi pravicami le za tista tuja avtorska dela, ki so v repertoarju avtorskih organizacij, s katerimi je sklenila recipročni sporazum. Republika Slovenija je pogodbenica Bernske konvencije (6), ki določa, da tuji avtorji uživajo v državah pogodbenicah enako varstvo kot domači, torej tudi tuji avtorji na območju Republike Slovenije uživajo varstvo avtorske pravice po ZASP (enako določa 172. člen ZASP). V ZASP je uzakonjeno obvezno kolektivno upravljanje malih avtorskih pravic po tožeči stranki (1. točka 147. člena ZASP in 3. točka prvega odstavka 149. člena ZASP). Tožeča stranka po samem zakonu upravlja z malimi avtorskimi pravicami in to tudi brez pogodbe z avtorjem (tretji odstavek 151.člena ZASP). V repertoar varovanih del pa sodijo vsa že objavljena glasbena neodrska dela ne glede na to, ali gre za domačega ali tujega avtorja (1. člen in 2. točka 2. člena Pravilnika 1998, enako Pravilnik 2006) (7). Tudi novela ZASP iz leta 2004 na tem področju ne prinaša nobenih sprememb (8).
 Tožena stranka plačilo nadomestila odklanja s trditvijo, da je predvajala glasbo avtorjev, ki so se uveljavljanju avtorskih pravic odpovedali. Glede na vse zgoraj navedeno je dokazno breme, da je predvajala zgolj tako glasbo, na toženi stranki. Tožena stranka pa, kot je pravilno ugotovilo sodišče prve stopnje, tega ni uspela dokazati. Tudi listine, ki jih izpostavlja v pritožbi (seznam predvajanih del, dopis S. z dne 13. 7. 2011 in zapisnik z dne 14. 3. 2012) ne dokazujejo, da bi tožena stranka predvajala avtorsko nevarovana dela, ker so se avtorji odpovedali uveljavljanju avtorskih pravic. Če določeno delo ni predmet varstva avstrijske ali nemške avtorske organizacije, še ne pomeni, da gre za avtorsko delo, glede katerega se je njegov avtor odpovedal materialnim avtorskim pravicam oziroma, da gre za delo, ki v slovenskem pravnem sistemu ni avtorsko varovano. Sodišče prve stopnje je torej pravilno uporabilo pravila dokaznega bremena ter pravilno in popolno ugotovilo dejansko stanje.
 Pritožbeno stališče, da bi moralo sodišče uporabiti 182. člen ZASP, ni pravilno. Da se lahko uporabi 182. člen ZASP, je treba dokazati, da je priobčitev javnosti potekala s strani RTV-organizacije, ki je v Republiki Sloveniji registrirana kot medij in vpisana v razvid medijev, česar pa tožena stranka ni dokazala.
 Tožena stranka pred sodiščem prve stopnje višini vtoževanega nadomestila po računih št. 08300046166 in št. 08200047744 ni konkretizirano ugovarjala. Pritožbena navedba, da se navedena računa nanašata na gostinska lokala s popolno gostinsko ponudbo, kar narekuje 30 % znižanje tarife, je nedopustna pritožbena novota, ki je pritožbeno sodišče ne sme upoštevati (prvi odstavek 337. člena ZPP).
 Delno pa je utemeljena pritožba tožene stranke glede odločitve o pravdnih stroških. V obravnavanem primeru je tekel postopek kot nadaljevanje postopka izvršbe na podlagi verodostojne listine, zato je bilo treba nagrado za postopek, ki jo je sodišče priznalo tožeči stranki, zmanjšati za nagrado za postopek izvršbe na podlagi verodostojne listine, ki je bila tožeči stranki priznana že s sklepom o izvršbi (tar. št. 3100 ZOdvT (9). Tožeča stranka je tako upravičena le do nagrade v višini 52,64 EUR (72,80 EUR – 16,80 EUR + DDV). V ostalem je pritožba tožene stranke glede pravdnih stroškov neutemeljena. Pooblaščenka tožeče stranke je pristopila na narok, zato je upravičena do povračila potnih stroškov. Tožena stranka ni dokazala, da bi sodišče prve stopnje tožeči stranki priznalo potne stroške za pristop na narok v vsaki od zadev, ki jih citira v pritožbi. Razdalja med krajem sedeža sodišča in odvetniške pisarne pooblaščenke tožeče stranke pa ni tolikšna, da bi morala tožeča stranka stroške njenega prihoda na narok kriti sama. Stroški tožeče stranke sedaj znašajo 334,56 EUR, upoštevaje 69 % uspeh pa 230,85 EUR. Po medsebojnem pobotanju s priznanimi stroški tožene stranke, ki niso predmet pritožbenega izpodbijanja, je dolžna tožena stranka tožeči stranki povrniti 134,75 EUR pravdnih stroškov.
 Glede na navedeno se pritožbi tožene stranke delno ugodi in se sodba sodišča prve stopnje v III. točki izreka spremeni tako, da se znesek 148,66 EUR nadomesti z zneskom 134,75 EUR (358. člen ZPP). Sicer se pritožba zavrne in se v ostalem izpodbijanem delu sodba potrdi (353. člen ZPP).
 Odločitev o pritožbenih stroških temelji na 165. členu v zvezi s prvim odstavkom 145. člena in prvim odstavkom 155. člena ZPP. Tožeča stranka s pritožbo ni uspela, zato sama krije svoje stroške, ki so ji nastali v zvezi s pritožbo. Enako velja za toženo stranko, ki je s pritožbo uspela v minimalnem delu in le glede odločitve o pravdnih stroških. Pravdni stranki sami krijeta tudi stroške odgovora na pritožbo, saj z njim v ničemer nista pripomogli k odločitvi pritožbenega sodišča, zato za pravdo ni bil potreben.
 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - (1) Pravilnik o javni priobčitvi glasbenih del (Ur. l. RS, št. 138/2006).
 (2) Pravilnik o javni priobčitvi glasbenih del (Ur. l. RS, št.29/1998).
 (3) Zakon o avtorski in sorodnih pravicah (Ur. l. RS, št. 43/2004).
 (4) Sklicevanje na sodne odločbe, sprejete pred navedeno odločbo Vrhovnega sodišča RS, tako ni relevantno. Odločba Ustavnega sodišča RS, ki jo izpostavlja pritožba, pa vprašanja veljavnosti Pravilnika 1998 ne obravnava.
 (6) Bernska konvencija za varstvo književnih in umetniških del (Ur. l. RS, št. SFRJ, MP, št. 14/75, 4/86; Ur. l. RS, št. 24/92.
 (7) Primerjaj odločbe II Cp 1628/2011, II Cp 3219/2011, II Cp 1495/2012, II Cp 1126/2012, II Cp 1356/2012, II Cp 65/2012.
 (8) 146. člen ZASP (po spremembi iz leta 2004) določa, da tožeča stranka na podlagi pooblastila avtorja oziroma tega zakona dovoljuje uporabo del iz repertoarja varovanih del. V repertaor varovanih del pa glede na Pravilnik 1998 (enako Pravilnik 2006) sodijo vsa že objavljana neodrska glasbena dela.
 (9) Zakon o odvetniški tarifi (Ur. l. RS, št. 67/2008 in nasl.)
 ZASP člen 146, 147, 147-1, 149, 149/1, 154, 154/3, 172, 182.
 P2RvYy0yMDEyMDMyMTEzMDU4MDc1


type: wikipedia

text:
 Tapahtumia
 tammikuu–maaliskuu
 1. tammikuuta – Anastasio Somozasta tuli Nicaraguan presidentti.
 1. tammikuuta – Pohjois-Pirkkala muuttui kauppalaksi. Samalla Pispalan taajaväkinen yhdyskunta lähialueineen liitettiin siitä Tampereen kaupunkiin. Paattinen erotettiin itsenäiseksi kunnaksi Maarian kunnasta.
 2. tammikuuta – Helsingin Kruunuhaassa Unioninkatu 45:ssä sijainnut elokuvateatteri Unika tuhoutui räjähdyksessä ja sitä seuranneessa tulipalossa. Onnettomuudessa sai yksi palokuntalainen vammoja.
 7. tammikuuta − Alankomaiden kruununprinsessa Juliana ja saksalainen Lippe-Biesterfeldin prinssi Bernhard vihittiin avioliittoon Haagissa.
 9. tammikuuta – Yrjö Väisälä löysi asteroidi 1424 Sundmanian.
 12. tammikuuta – Suomalainen rahtilaiva M/S Johanna Thordén haaksirikkoutui Pentlandin salmessa Skotlannin ja Orkney-saarten välillä, jolloin 30 miehistön jäsentä ja matkustajaa sai surmansa ja vain 8 pelastui.
 19. tammikuuta – Howard Hughes teki ilmailuennätyksen lentämällä Los Angelesista New Yorkiin seitsemässä tunnissa, 28 minuutissa ja 25 sekunnissa.
 20. tammikuuta – Franklin D. Roosevelt vannoi virkavalan toiselle presidenttikaudelleen. Edellisten presidenttien virkaanastujaistilaisuudet pidettiin 4. maaliskuuta, tästä lähtien 20. tammikuuta.
 20. tammikuuta – Helsingistä Iso-Britannian Manchesteriin matkalla ollut suomalainen rahtilaiva S/S Savonmaa haaksirikkoutui Skagerrakissa Norjan etelärannikolla erittäin kovassa merenkäynnissä. Aluksen koko 26 hengen miehistö hukkui.
 23. tammikuuta – Moskovan toisessa oikeudenkäynnissä 17 kommunistijohtajaa syytettiin osallistumisesta Lev Trotskin salaliittoon Neuvostoliiton kaatamiseksi ja sen johtajien murhaamiseksi.
 29. tammikuuta – Neuvostoliiton tärkeimpiin kommunistijohtajiin kuulunut Karl Radek tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen.
 30. tammikuuta − Adolf Hitler allekirjoitti asetuksen, jolla kiellettiin saksalaisia koskaan vastaanottamasta minkään alan Nobelin palkintoja. Taustalla oli vuoden 1935 rauhanpalkinnon myöntäminen Carl von Ossietzkylle, mitä Hitler piti ”loukkauksena Saksaa kohtaan”.
 31. tammikuuta – Neuvostoliitossa teloitettiin 31 henkilöä trotskilaisuudesta syytettynä.
 7. – 11. helmikuuta − Ulkoministeri Rudolf Holsti vieraili Neuvostoliitossa ja tapasi Moskovassa virkaveljensä Maksim Litvinovin, presidentti Mihail Kalininin ja marsalkka Kliment Vorošilovin. Holsti kävi matkansa aikana myös Pietarissa.
 8. helmikuuta – Falangistit valtasivat Málagan.
 15. helmikuuta – Kyösti Kallio valittiin presidentinvaalien toisessa äänestyksessä Suomen presidentiksi.
 16. helmikuuta – Wallace Carothers sai patentin nailonille.
 25. helmikuuta – Valtion lentokonetehtaan uuden tehtaan vihkiäisiä vietettiin Tampereen Härmälässä.
 3. maaliskuuta − Josif Stalin vaati Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean kokouksessa trotskilaisten vastaisten toimien kiihdyttämistä.
 7. maaliskuuta – Neuvostoliiton kommunistisen puolueen johtoon kuuluneet Nikolai Buharin ja Aleksei Rykov erotettiin puolueesta ja vangittiin.
 10. maaliskuuta – Natsismin tuominnut paavi Pius XI:n ensyklika Mit brennender Sorge julkaistiin Saksassa.
 10. maaliskuuta – Hella Wuolijoen näytelmän Juurakon Hulda kantaesitys oli Helsingin Kansanteatterissa.
 12. maaliskuuta – A. K. Cajander muodostaa Suomeen ensimmäisen punamultahallituksen
 12. maaliskuuta – Saksan Suomen-lähettiläs Wipert von Blücher esitti ulkoministeri Rudolf Holstille vastalauseen sen johdosta, että Cajanderin hallituksen sosiaaliministeriksi oli nimitetty Saksaan avoimen kielteisesti suhtautuva K.-A. Fagerholm.
 18. maaliskuuta – Espanjan sisällissota: tasavaltalaiset joukot voittivat italialaiset Guadalajaran taistelussa.
 24. maaliskuuta – Helsingin Munkkisaaressa miljoonavahingot aiheuttanut tulipalo tuhosi Helsingin Autokoritehtaan tehdasrakennuksen ja viereisen kolmikerroksisen tiilirakennuksen, jossa sijaitsi Helsingin Värjäämö Oy ja Helsingin Säilyke Oy.
 huhtikuu–kesäkuu
 1. huhtikuuta – Adenista tuli brittien kruununsiirtomaa.
 5. huhtikuuta – Neuvostoliiton salaisen poliisin (NKVD) päällikkö, kommunistien puhdistuksia johtanut Genrih Jagoda erotettiin virastaan, koska hän oli ”ylittänyt valtuutensa”.
 17. huhtikuuta – Repe Sorsa esiintyi ensimmäisen kerran piirrosfilmissä.
 26. huhtikuuta – Espanjan sisällissota: Luftwaffe pommitti Guernicaa.
 1. toukokuuta – Yleislakko Pariisissa.
 6. toukokuuta – Zeppeliini Hindenburg LZ-129 tuhoutui Lakehurstissa Yhdysvalloissa.
 12. toukokuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Yrjö VI kruunattiin Westminster Abbeyssa. Suomea kruunajaisissa edusti ulkoministeri Rudolf Holsti.
 27. toukokuuta – Golden Gaten silta avattiin liikenteelle.
 31. toukokuuta – Suomessa säädettiin kansaneläkelaki.
 2. kesäkuuta – Vuonna 1935 kuolleen itävaltalaisen säveltäjän Alban Bergin ooppera Lulu sai ensiesityksensä Zürichin oopperassa.
 3. kesäkuuta – Windsorin herttua (Yhdistyneen kuningaskunnan entinen kuningas Edvard VIII) solmi avioliiton Wallis Simpsonin kanssa Ranskassa.
 11. kesäkuuta – Marsalkka Mihail Tuhatševski ja seitsemän puna-armeijan kenraalia teloitettiin.
 13. kesäkuuta − Presidentti Kyösti Kallio vihki Suomen urheiluopiston Vierumäellä Heinolan mlk:ssa. Rakennuksen oli suunnitellut arkkitehti Erik Bryggman.
 24. kesäkuuta − Suomen Matkailijayhdistyksen omistama Kolttakönkään matkailumaja tuhoutui tulipalossa. Palossa kuoli yksi englantilainen matkailija ja useat matkailijat saivat ruhje- ja palovammoja.
 29. kesäkuuta – Kanadalainen Joseph-Armand Bombardier sai patentin moottorikelkan vetojärjestelmälle.
 heinäkuu–syyskuu
 1. heinäkuuta – Irlannin vapaavaltion kansalaiset hyväksyivät uuden perustuslain.
 1. heinäkuuta – Saksassa Gestapo pidätti pastori Martin Niemöllerin.
 2. heinäkuuta – Amelia Earhart katosi yrittäessään maailman ensimmäistä päiväntasaajaa kiertänyttä maailmanympärilentoa.
 7. heinäkuuta – Kiinan–Japanin sota alkoi: Marco Polon sillan välikohtaus.
 9. heinäkuuta – 12 ihmistä sai surmansa ja kymmeniä loukkaantui Helsingin edustalla Vallisaaressa sattuneessa räjähdysonnettomuudessa.
 16. heinäkuuta – Hyvinkäällä linja-auto syöksyi alas rautatien ylikulkusillalta. Onnettomuudessa kuoli kolme ja loukkaantui vakavasti neljä henkilöä.
 19. heinäkuuta – Münchenissä Saksassa avattiin ”turmeltuneiden taiteilijoiden” teosten näyttely. Kansallissosialistiseen näkemykseen soveltumattomia teoksia esiteltiin esimerkkeinä ”epäsaksalaisesta kulttuurista” ja ”rappeutuneesta taiteesta”. Esillä oli muun muassa Paul Kleen, Oskar Kokoschkan ja Wassily Kandinskyn töitä. Näyttelyn jälkeen teokset tuhottiin julkisesti ja monet vallanpitäjien epäsuosioon joutuneet taiteilijat pakenivat Saksasta.
 21. heinäkuuta – Éamon de Valera valittiin Irlannin presidentiksi.
 23. heinäkuuta – Kiuruveden 1852 valmistunut empiretyylinen puinen ristikirkko tuhoutui kirkon tornista alkaneessa tulipalossa.
 28. heinäkuuta – IRA:n pommi-isku kuningas Yrjö VI:ta vastaan Belfastissa.
 29. heinäkuuta – Malmin lentokentällä vieraili Euroopan suurin lentokone Lufthansan Junkers G.38 "Generalfeldmarschall von Hindenburg". 34-matkustajapaikkainen kone toi Suomeen Latvian 31 hengen joukkueen ammunnan maailmanmestaruuskilpailuihin.
 30. heinäkuuta – 9. elokuuta – Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Helsingissä Malmin ampumaradalla.
 6. elokuuta – Espanjan sisällissota: falangistit tulittivat tykein Madridia.
 8. elokuuta – Stalinin vainot alkoivat, kun Moskovan Butovossa teloitettiin 91 ensimmäiseen vakavuusluokkaan kuulunutta neuvostovastaista elementtiä NKVD:n 5. elokuuta voimaan tulleen käsky numero 00447:n ”Operaatiosta entisten kulakkien, rikollisten ja muiden neuvostovastaisten elementtien rankaisemiseksi” mukaan.
 28. elokuuta – Toyota Motor Corporation perustettiin itsenäisenä yhtiönä.
 30. elokuuta – 2. syyskuuta – Viron presidentti Konstantin Päts vieraili Suomessa. Helsingin lisäksi hän kävi Viipurissa ja tutustui Vuoksenlaakson teollisuuslaitoksiin.
 8. syyskuuta – Hartolan Jääsjärven Suursyvänselällä hukkui viisi henkilöä pienen perämoottoriveneen kaaduttua kovassa tuulessa. Venekunta oli käynyt lypsämässä Hirtesalon saaressa ollutta Jaatisen talon karjaa.
 13. elokuuta – 28. marraskuuta – Kiinan-Japanin sota : Shanghain taistelu käytiin.
 21. syyskuuta – J. R. R. Tolkienin teos Hobitti eli sinne ja takaisin julkaistiin.
 25. syyskuuta – Benito Mussolini teki valtiovierailun Berliiniin.
 29. syyskuuta – Brasilian sotaministeri Eurico Gaspar Dutra ilmoitti radiossa armeijan paljastaneen kommunistien vallankaappaussuunnitelman ja vaati maan asettamista sotatilaan.
 lokakuu–joulukuu
 1. lokakuuta – Uskelan auto-onnettomuus – kahdeksan nuorta hukkui jokeen kun markkinaväkeä kuljettanut kuorma-auto syöksyi rotkoon Uskelan Isokylässä Salon lähellä.
 12. lokakuuta – Valtion lentokonetehtaan rakentama VL Viima II koulutuslentokone teki ensilentonsa. Konetta rakennettiin 22 kappaletta ja se oli käytössä 1960-luvulle saakka.
 17. lokakuuta – Tupu, Hupu ja Lupu esiintyvät ensimmäisen kerran Al Taliaferron ja Ted Osbournen sarjakuvastripissä.
 21. lokakuuta – Espanjan sisällissota: falangistit saivat haltuunsa koko Espanjan pohjoisrannikon.
 1. marraskuuta − Lappeenrannan ja Elisenvaaran välinen rataosuus avattiin liikenteelle.
 5. marraskuuta – Adolf Hitler ilmoitti salaisessa kokouksessa suunnitelmastaan hankkia elintilaa saksalaisille.
 5. marraskuuta – Espanjan sisällissota: tasavaltalaisten tukijoiden joukkoteloitus Piedrafita de Babiassa, lähellä Leónia Espanjassa. Mahdollisesti jopa 35 000 ihmistä teloitettiin.
 6. marraskuuta – Italia liittyi antikominternsopimukseen.
 8. marraskuuta – Kansallissosialistinen näyttely ”Ikuinen juutalainen” (Der ewige Jude) avattiin Münchenissä.
 9. marraskuuta – Kiinan–Japanin sota: japanilaiset valtasivat Shanghain.
 10. marraskuuta – Brasilian presidentti Getúlio Vargas ilmoitti radiossa suunniteltujen presidentinvaalien peruuttamisesta, kongressin hajottamisesta ”kalliina ja riittämättömänä aparaattina” ja omaksui laajat valtaoikeudet Euroopan fasistien mallin mukaan laaditun perustuslain alaisuudessa.
 16. marraskuuta – Belgialaisen Sabena-lentoyhtiön Junkers Ju 52-matkustajakoneen maahansyöksyssä Ostenden lähellä kuoli 11 ihmistä, heidän joukossaan Hessenin suurherttua Georg Donatus, hänen puolisonsa, Kreikan ja Tanskan prinsessa Cecilie ja heidän kaksi poikaansa. Münchenista Lontooseen matkalla ollut kone törmäsi tehtaan savupiippuun ollessaan laskeutumassa Stenen lentokentälle.
 18. marraskuuta – Ranskan viranomaiset paljastivat äärioikeistolaisen La Cagoule-järjestön suunnitelman kaataa maan hallitus. Eri puolilta maata löydettiin järjestön salaisia radioasemia ja asevarastoja.
 25. marraskuuta – Sisävesimatkustajalaiva S/S Turisti kallistui voimakkaassa sivutuulessa ja upposi Saimaan Louhivedellä jolloin 11 laivassa ollutta ihmistä hukkui.
 25. marraskuuta – Kahdeksan Siilinjärven Saarikylän koululaista hukkui Puutelahdella kun heidän veneensä kaatui myrskyssä. Koululaiset olivat palaamassa iltapimeässä Kuuslahden kansakoulusta kotiinsa.
 26. marraskuuta – Hjalmar Schacht erosi Saksan talousministerin paikalta ja hänen tilalleen tuli marsalkka Hermann Göring. Schacht jatkoi edelleen Saksan hallituksessa salkuttomana ministerinä.
 27. marraskuuta – Pohjolan Työn ensimmäinen numero ilmestyi.
 1. joulukuuta − Japani tunnusti Francon hallituksen.
 6. joulukuuta − Itsenäinen Suomi täytti 20 vuotta. Puhelinasentaja, sosialidemokraatti Emil Skog piti Helsingin messuhallissa järjestetyssä juhlassa puheen yhtenäisen Suomen puolesta.
 11. joulukuuta – Italia erosi Kansainliitosta.
 12. joulukuuta – Japanilaiset lentokoneet ja rannikkopatterit tulittivat amerikkalaista tykkivenettä USS Panayta kun se oli evakuoimassa Yhdysvaltain lähetystön henkilökuntaa Jangtse-joella Nanjingissa. Tulituksen seurauksena alus upposi ja kolme henkilöä sai surmansa. Japani pahoitteli myöhemmin tapausta selittäen sen olleen erehdys ja maksoi korvauksia. Välikohtaus käänsi kuitenkin Yhdysvaltain yleisen mielipiteen Japania vastaan.
 13. joulukuuta – Kiinan–Japanin sota: Nanjingin taistelu päättyi ja joukkomurhat alkoivat.
 16. joulukuuta – Kansaneläkelaitos aloitti toimintansa.
 21. joulukuuta – Lumikki ja seitsemän kääpiötä -animaatioelokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa.
 Syntyneitä
 tammikuu–maaliskuu
 1. tammikuuta – Lenita Airisto, suomalainen toimitusjohtaja ja Suomen Neito
 2. tammikuuta – Eeva Tenhunen, suomalainen rikoskirjailija (k. 2017)
 4. tammikuuta – Reijo Lindroos, suomalainen kansanedustaja ja poliitikko (k. 2015)
 6. tammikuuta – Harri Holkeri, suomalainen poliitikko, pankinjohtaja ja valtioneuvos (k. 2011)
 7. tammikuuta - Ali Soilih, komorien diktaattori vuosina 1976-1978 (k. 1978)
 8. tammikuuta − Shirley Bassey, brittiläinen laulaja
 18. tammikuuta – John Hume, vuoden 1998 Nobelin rauhanpalkinnon saanut pohjoisirlantilainen poliitikko (k. 2020)
 19. tammikuuta – Prinsessa Birgitta, Ruotsin prinsessa
 24. tammikuuta – Martin Saarikangas, suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos
 25. tammikuuta – Venla Sainio, historiantutkija ja lastenkirjailija
 30. tammikuuta – Anna-Liisa Haakana, suomalainen kirjailija
 30. tammikuuta – Vanessa Redgrave, brittiläinen näyttelijä
 30. tammikuuta – Boris Spasski, neuvostoliittolainen šakinpelaaja (maailmanmestari)
 31. tammikuuta – Philip Glass, yhdysvaltalainen säveltäjä
 3. helmikuuta – Jacques Barrot, ranskalainen poliitikko (k. 2014)
 4. helmikuuta – Magnar Solberg, norjalainen ampumahiihtäjä
 9. helmikuuta – Tony Maggs, eteläafrikkalainen Formula 1 -kuljettaja (k. 2009)
 11. helmikuuta – Anders Bodelsen, tanskalainen kirjailija (k. 2021)
 11. helmikuuta – Maryse Condé, guadelupelainen kirjailija
 13. helmikuuta – Rupiah Banda, sambialainen poliitikko ja Sambian presidentti
 16. helmikuuta – Valentyn Bondarenko, neuvostoliittolainen kosmonautti (k. 1961)
 20. helmikuuta – Robert Huber, vuoden 1988 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen biokemisti
 21. helmikuuta – Ron Clarke, australialainen kestävyysjuoksija (k. 2015)
 21. helmikuuta – Harald V, Norjan kuningas
 22. helmikuuta – Joanna Russ, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (k. 2011)
 25. helmikuuta – Tom Courtenay, brittiläinen näyttelijä
 26. helmikuuta – Hagood Hardy, kanadalainen muusikko ja säveltäjä (k. 1997)
 1. maaliskuuta – Stig Bergling, ruotsalainen vakooja (k. 2015)
 2. maaliskuuta – Abdelaziz Bouteflika, Algerian presidentti 1999–2019 (k. 2021)
 3. maaliskuuta – Bobby Driscoll, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1968)
 3. maaliskuuta – Tsukasa Hosaka, japanilainen jalkapalloilija
 4. maaliskuuta – Ritva Kinnunen, suomalainen laulaja
 6. maaliskuuta – Holger Rotkirch, suomalainen juristi, ulkoasiainneuvos ja suurlähettiläs
 6. maaliskuuta – Valentina Tereškova, neuvostoliittolainen kosmonautti (ensimmäinen nainen avaruudessa)
 8. maaliskuuta – Juvénal Habyarimana, Ruandan presidentti 1973–1994 (k. 1994)
 9. maaliskuuta – Azio Corghi, italialainen säveltäjä
 12. maaliskuuta – Boris Durov, neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja (k. 2007)
 17. maaliskuuta – Terry Dicks, brittiläinen konservatiivipoliitikko
 18. maaliskuuta – Mark Donohue, yhdysvaltalainen kilpa-autoilija (k. 1975)
 19. maaliskuuta – Egon Krenz, itäsaksalainen poliitikko, DDR:n valtioneuvoston lyhytaikainen puheenjohtaja 1989
 19. maaliskuuta – Keijo K. Kulha, suomalainen historiantutkija ja päätoimittaja
 22. maaliskuuta – Angelo Badalamenti, yhdysvaltalainen säveltäjä
 23. maaliskuuta – Erkki Guseff, suomalainen keihäänheittäjä
 27. maaliskuuta – Ilpo Hakasalo, suomalainen musiikkitoimittaja (k. 2006)
 30. maaliskuuta – Eduard Artemjev, venäläinen elektronisen ja elokuvamusiikin säveltäjä
 30. maaliskuuta – Warren Beatty, yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja
 30. maaliskuuta – Jens Kampmann, tanskalainen poliitikko
 31. maaliskuuta – Ilkka Uotila (”Stig Framåt”), suomalainen Yleisradion musiikkitoimittaja (k. 2002)
 huhtikuu–kesäkuu
 1. huhtikuuta – Lassi Sinkkonen, suomalainen kirjailija (k. 1976)
 5. huhtikuuta – Colin Powell, yhdysvaltalainen poliitikko, kenraali ja entinen ulkoministeri (k. 2021)
 9. huhtikuuta – Pertti Viinanen, suomalainen työmarkkinajohtaja (k. 2012)
 10. huhtikuuta – Folke Forsman, suomalainen urkuri ja professori
 14. huhtikuuta – Eila Lahti-Argutina, venäjänsuomalainen toimittaja ja tietokirjailija (k. 2008)
 14. huhtikuuta – Tauno Matomäki, suomalainen vuorineuvos
 15. huhtikuuta – Frank Vincent Gattuso Jr. (”Frank Vincent”), yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2017)
 18. huhtikuuta – Roald Hoffmann, vuoden 1981 Nobelin kemianpalkinnon saanut puolalaissyntyinen teoreettinen kemisti
 18. huhtikuuta – Hunter S. Thompson, yhdysvaltalainen journalisti ja kirjailija (gonzo-journalismin ”isä”) (k. 2005)
 19. huhtikuuta – Heikki Alho, suomalainen näyttelijä (k. 2021)
 20. huhtikuuta – George Takei, yhdysvaltalainen näyttelijä
 22. huhtikuuta – Jack Nicholson, yhdysvaltalainen näyttelijä
 23. huhtikuuta – Aulis Rosendahl, suomalainen näyttelijä (k. 2004)
 26. huhtikuuta – Michael Grebanier, yhdysvaltalainen sellisti
 28. huhtikuuta – Saddam Hussein, Irakin presidentti (k. 2006)
 4. toukokuuta – Ron Carter, yhdysvaltalainen jazz-basisti
 4. toukokuuta – Matti Vapalahti, suomalainen neurokirurgi (k. 2011)
 5. toukokuuta – Gunnar Mattsson, suomalainen kirjailija (k. 1989)
 7. toukokuuta – Markus Similä, suomalainen toimittaja, lehtimies ja kirjailija (k. 2018)
 10. toukokuuta – Tamara Press, neuvostoliittolainen kuulantyöntäjä ja kiekonheittäjä
 11. toukokuuta – Erkki Aho, suomalainen koulumies
 12. toukokuuta – George Carlin, yhdysvaltalainen stand up -koomikko, näyttelijä ja kirjailija (k. 2008)
 14. toukokuuta – Aulis Aarnio, suomalainen oikeusfilosofi
 14. toukokuuta – Göran Tunström, ruotsalainen kirjailija (k. 2000)
 15. toukokuuta – Madeleine Albright, Yhdysvaltain ulkoministeri (k. 2022)
 16. toukokuuta – Abu Daud, palestiinalainen terroristi (k. 2010)
 18. toukokuuta – Jacques Santer, luxemburgilainen poliitikko, Euroopan unionin komission puheenjohtaja 1995–1999
 19. toukokuuta – Pat Roach, englantilainen painija ja näyttelijä (k. 2004)
 24. toukokuuta – Anita Seitava, suomalainen laulaja ja näyttelijä (k. 2018)
 26. toukokuuta – Kari Nurmela, suomalainen oopperalaulaja (k. 1984)
 26. toukokuuta – Robert B. Wilson, vuoden 2020 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
 27. toukokuuta – Andrei Bitov, venäläinen kirjailija (k. 2018)
 30. toukokuuta – Claes Andersson, suomalainen kirjailija, poliitikko ja psykiatri (k. 2019)
 7. kesäkuuta – Neeme Järvi, virolainen kapellimestari
 8. kesäkuuta – Anto Leikola, suomalainen luonnontieteilijä ja oppihistorian professori
 8. kesäkuuta – Bruce McCandless II, yhdysvaltalainen astronautti (k. 2017)
 11. kesäkuuta – David Mumford, yhdysvaltalainen matematiikan professori
 11. kesäkuuta – Robin Warren, vuoden 2005 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialainen patologi
 13. kesäkuuta – Claire Harris, kanadalainen runoilija (k. 2018)
 16. kesäkuuta – Simeon Sakskoburggotski, Simeon II, Bulgarian viimeinen tsaari 1943–1946, pääministeri 2001–2005
 18. kesäkuuta – Vitali Žolobov, neuvostoliittolainen kosmonautti
 19. kesäkuuta – Jean Bonhomme, kanadalainen oopperalaulaja (k. 1986)
 22. kesäkuuta – Juhani Saukkonen, suomalainen kansanedustaja ja ministeri
 23. kesäkuuta – Martti Ahtisaari, vuoden 2008 Nobelin rauhanpalkinnon saanut suomalainen diplomaatti, Suomen tasavallan presidentti 1994–2000
 25. kesäkuuta – Sven Lindahl, ruotsalainen uutistoimittaja, säveltäjä ja sanoittaja
 26. kesäkuuta – Robert Coleman Richardson, vuoden 1996 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 2013)
 27. kesäkuuta – Joseph P. Allen, yhdysvaltalainen astronautti
 29. kesäkuuta – Johan Mickwitz, suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija (k. 2002)
 30. kesäkuuta – Fritz Egli, sveitsiläinen ratamoottoripyöräilijä
 heinäkuu–syyskuu
 4. heinäkuuta – Sonja (alk. Sonja Haraldsen), Norjan kuningatar, kuningas Harald V:n puoliso
 4. heinäkuuta – Thomas Nagel, yhdysvaltalainen filosofi
 6. heinäkuuta – Vladimir Ashkenazy, venäläis-islantilainen pianisti ja kapellimestari
 6. heinäkuuta – Michael Sata, sambialainen poliitikko ja Sambian presidentti (k. 2014)
 8. heinäkuuta – Jocelyn Newman, australialainen liberaalipoliitikko (k. 2018)
 9. heinäkuuta – David Hockney, brittiläinen taiteilija ja valokuvaaja
 11. heinäkuuta – Taisto Heikkinen, suomalainen säänennustaja (k. 2011)
 12. heinäkuuta – Bill Cosby, yhdysvaltalainen näyttelijä
 12. heinäkuuta – Lionel Jospin, Ranskan pääministeri
 15. heinäkuuta – Peter Tallberg, suomalainen liikkeenjohtaja ja kilpapurjehtija (k. 2015)
 18. heinäkuuta – Roald Hoffmann, vuoden 1981 Nobelin kemianpalkinnon saanut puolalais-yhdysvaltalainen kemisti
 18. heinäkuuta – Hunter S. Thompson, yhdysvaltalainen journalisti ja kirjailija (k. 2005)
 19. heinäkuuta – Richard Jordan, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1993)
 29. heinäkuuta – Daniel L. McFadden, vuoden 2000 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
 5. elokuuta – James Carlisle, Antiguan ja Barbudan ent. kenraalikuvernööri
 8. elokuuta – Dustin Hoffman, yhdysvaltalainen näyttelijä
 10. elokuuta – Anatoli Sobtšak, venäläinen poliitikko (k. 2000)
 10. elokuuta – Lasse Wächter, suomalainen upseeri (k. 1998)
 12. elokuuta – Olavi Rimpiläinen, Oulun hiippakunnan piispa 1979–2000 (k. 2019)
 13. elokuuta – Juhani Liedevaara, suomalainen radio- ja televisiotoimittaja (k. 1972)
 15. elokuuta – Jorma Lyytinen, suomalainen iskelmälaulaja (k. 1966)
 15. elokuuta – Bounnhang Vorachith, Laosin pääministeri 2001–2006
 16. elokuuta – Amos Tversky, israelilainen psykologi ja tutkija (k. 1996)
 17. elokuuta – Aleksandr Vampilov, neuvostoliittolainen näytelmäkirjailija (k. 1972)
 19. elokuuta – Richard Møller Nielsen, tanskalainen jalkapallovalmentaja (Suomen jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja)
 19. elokuuta – Vuokko Ranin, suomalainen sisustusarkkitehti (k. 2015)
 23. elokuuta – Ville-Veikko Salminen, suomalainen näyttelijä (k. 2006)
 24. elokuuta – Marjatta Leppänen, suomalainen näyttelijä ja laulaja
 30. elokuuta – Bruce McLaren, uusiseelantilainen kilpa-autoilija (McLaren-formulatallin perustaja) (k. 1970)
 2. syyskuuta – Derek Fowlds, englantilainen näyttelijä (k. 2020)
 2. syyskuuta – Pentti Saarikoski, suomalainen runoilija, kääntäjä ja kirjailija (k. 1983)
 4. syyskuuta – Dawn Fraser, australialainen uimari
 4. syyskuuta – Mikk Mikiver, virolainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (k. 2006)
 4. syyskuuta – Tarja-Tuulikki Tarsala, suomalainen näyttelijä (k. 2007)
 5. syyskuuta – Lasse Liemola, suomalainen laulaja
 10. syyskuuta – Jared Diamond, yhdysvaltalainen evoluutiobiologi, fysiologi, eliömaantieteilijä ja tietokirjailija (Tykit, taudit ja teräs)
 13. syyskuuta – Seppo Laurell, suomalainen merikapteeni, tietokirjailija ja majakkahistorioitsija
 15. syyskuuta – Robert Lucas, vuoden 1995 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
 15. syyskuuta – Fernando de la Rúa, Argentiinan presidentti (k. 2019)
 19. syyskuuta – Bill Phillips, kanadalainen trumpetisti, kapellimestari ja säveltäjä
 19. syyskuuta – Pekka Tarjanne, suomalainen fyysikko, professori, poliitikko ja ministeri (k. 2010)
 22. syyskuuta – Camilla Mickwitz, suomalainen graafikko (k. 1989)
 26. syyskuuta – Outi Heiskanen, suomalainen taidegraafikko (k. 2022)
 27. syyskuuta – Guido Basso, kanadalainen jazzmuusikko, säveltäjä ja kapellimestari
 27. syyskuuta – Uula Eronen, suomalainen toimittaja ja kirjailija
 27. syyskuuta – Barbara Helsingius, suomalainen muusikko ja toimittaja (k. 2017)
 29. syyskuuta – Reino Kurki-Suonio, suomalainen tietojenkäsittelytieteen professori
 29. syyskuuta – Juhani Raiskinen, suomalainen kapellimestari ja oopperanjohtaja (k. 2016)
 lokakuu–joulukuu
 2. lokakuuta – Erik Relander, suomalainen paikallis- ja järjestöhistorioiden kirjoittaja (k. 2011)
 2. lokakuuta – Seppo Siirilä, suomalainen aluetieteen professori
 4. lokakuuta – Franz Vranitzky, Itävallan liittokansleri 1986–1997
 6. lokakuuta – Mario Capecchi, vuoden 2007 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen geneetikko
 10. lokakuuta – Juha Jokinen, suomalainen urheiluselostaja
 11. lokakuuta – Bobby Charlton, englantilainen jalkapalloilija
 14. lokakuuta – Jukka Pasanen, suomalainen lakimies, apulaisoikeuskansleri 1981–2001 (k. 2014)
 16. lokakuuta – Erkki Koipijärvi, suomalainen metsätalousinsinööri ja kirjailija
 25. lokakuuta – Seppo Myllyniemi, suomalainen professori ja Hämeenlinnan maakunta-arkiston ent. johtaja
 27. lokakuuta – Eugen Ekman, suomalainen voimistelija (olympiavoittaja)
 28. lokakuuta – Seppo Mustonen, suomalainen tilastotieteen professori
 28. lokakuuta – Bengt Ahlfors, suomalainen ohjaaja ja kirjailija
 30. lokakuuta – Claude Lelouch, ranskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
 3. marraskuuta – Risto Aario, suomalainen geologi ja maaperägeologian professori
 6. marraskuuta – Heikki Ylikangas, suomalainen historian professori
 17. marraskuuta – Peter Cook, brittiläinen koomikko (k. 1995)
 18. marraskuuta – Jussi Hooli, suomalainen vesirakentamisen tutkija ja professori
 20. marraskuuta – Eero Mäntyranta, suomalainen hiihtäjä ja olympiavoittaja (k. 2013)
 20. marraskuuta – Varpu Reilin, suomalainen näyttelijä
 30. marraskuuta – Eduard Artemjev, venäläinen elektronisen musiikin ja elokuvamusiikin säveltäjä
 30. marraskuuta – Ridley Scott, englantilainen elokuvaohjaaja
 4. joulukuuta – Jorma Koho, suomalainen näyttelijä
 4. joulukuuta – Matti Markkanen (”Volvo-Markkanen”), suomalainen rikollinen (k. 2016)
 7. joulukuuta – Thad Cochran, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 2019)
 12. joulukuuta – Bo Andersson, suomalainen näyttelijä ja laulaja (k. 2020)
 13. joulukuuta – Toomas Frey, virolainen ekologi, kasvimaantieteilijä, metsätieteilijä ja poliitikko
 17. joulukuuta – John Kennedy Toole, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1969)
 17. joulukuuta – Eero Valjakka, suomalainen arkkitehti (k. 2002)
 20. joulukuuta – Juhana Blomstedt, suomalainen kuvataiteilija (k. 2010)
 21. joulukuuta – Jane Fonda, yhdysvaltalainen näyttelijä
 22. joulukuuta – Aleksi Riikonen, neuvostoliittolais-suomalainen harmonikkataiteilija, säveltäjä ja sanoittaja (k. 2006)
 22. joulukuuta – Eduard Uspenski, venäläinen kirjailija (k. 2018)
 29. joulukuuta – Barbara Steele, brittiläinen näyttelijä ja tuottaja
 31. joulukuuta – Avram Hershko, vuoden 2004 Nobelin kemianpalkinnon saanut israelilainen biokemisti
 31. joulukuuta – Anthony Hopkins, yhdysvaltalainen näyttelijä
 31. joulukuuta – Kai Lind, suomalainen iskelmälaulaja ja näyttelijä
 Kuolleita
 tammikuu–maaliskuu
 5. tammikuuta – Lou Andreas-Salomé, venäläinen psykoanalyytikko ja kirjailija (s. 1861)
 5. tammikuuta – Ernst Löfström, suomalainen kenraali (s. 1865)
 9. tammikuuta – Johann Friedl, itävaltalais-suomalainen kuvanveistäjä (s. 1863)
 11. tammikuuta – Edvard Valpas-Hänninen, suomalainen lehtimies ja poliitikko (s 1873)
 20. tammikuuta – Immi Hellén, suomalainen runoilija (s. 1861)
 25. tammikuuta – Santeri Ivalo, suomalainen kirjailija (s. 1866)
 30. tammikuuta – Alfred Grütter, sveitsiläinen ampuja ja olympiavoittaja (s. 1860)
 1. helmikuuta – Jakov Livšits, neuvostoliittolainen poliitikko ja ministeri (s. 1896)
 7. helmikuuta – Elihu Root, vuoden 1912 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1845)
 14. helmikuuta – Erkki Melartin, suomalainen säveltäjä (s. 1875)
 15. helmikuuta – Vincenzo Lancia, italialainen autourheilija, insinööri ja autotehtaan perustaja (s. 1881)
 21. helmikuuta – Edward Garnett, brittiläinen kriitikko ja kustannustoimittaja (s. 1868)
 3. maaliskuuta – Jonas Heiska, suomalainen taidemaalari (s. 1873)
 6. maaliskuuta – Rudolf Otto, saksalainen luterilainen teologi, uskonnonfilosofi ja uskontotieteilijä (s. 1869)
 10. maaliskuuta – Carl Wargh (vanhempi), suomalainen taidemaalari (s. 1895)
 10. maaliskuuta – Jevgeni Zamjatin, venäläinen kirjailija (s. 1884)
 12. maaliskuuta – Charles-Marie Widor, ranskalainen säveltäjä (s. 1844)
 15. maaliskuuta – H. P. Lovecraft, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1890)
 16. maaliskuuta – Benjamin Baker Moeur, yhdysvaltalainen lääkäri, demokraattipoliitikko ja Arizonan kuvernööri (s. 1869)
 17. maaliskuuta – Austen Chamberlain, vuoden 1925 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen valtiomies (s. 1863)
 18. maaliskuuta – Felix von Bothmer, saksalainen kenraali (s. 1852)
 20. maaliskuuta – Harry Vardon, jerseyläinen golfaaja (s. 1870)
 28. maaliskuuta – Josef Klička, tšekkiläinen säveltäjä (s. 1855)
 29. maaliskuuta – Karol Szymanowski, puolalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1882)
 huhtikuu–kesäkuu
 1. huhtikuuta – Hugo Bergroth, suomalainen kielitieteilijä (s. 1866)
 2. huhtikuuta – Toini Voipio, suomalainen rehtori ja kansanedustaja (s. 1878)
 14. huhtikuuta – Asser Pohjanheimo, suomalainen elokuvaaja ja käsikirjoittaja (s. 1893)
 15. huhtikuuta – Ronald Maitland, kanadalainen purjehtija (s. 1887)
 21. huhtikuuta – Saima Harmaja, suomalainen runoilija (s. 1913)
 27. huhtikuuta – Antonio Gramsci, italialainen kommunisti ja marxilaisen teorian kehittäjä (s. 1891)
 29. huhtikuuta – Wallace Carothers, yhdysvaltalainen kemisti, nailonin keksijä (s. 1896)
 30. huhtikuuta – Pauli Aaltonen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1890)
 3. toukokuuta – Rolando Illa, kuubalais-argentiinalainen shakinpelaaja (s. 1880
 5. toukokuuta – Camillo Berneri, italialainen anarkisti ja filosofi (s. 1897)
 12. toukokuuta – Viljo Kilpeläinen, suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1906)
 15. toukokuuta – Albert Gebhard, suomalainen taidemaalari (s. 1869)
 20. toukokuuta – Eugen Wolff, suomalainen teollisuusmies, Tornator Oy:n perustaja (s. 1851)
 23. toukokuuta – John D. Rockefeller, yhdysvaltalainen teollisuusmies (s. 1839)
 25. toukokuuta – Konrad Lehtimäki, suomalainen kansanedustaja, kirjailija ja toimittaja (s. 1883)
 26. toukokuuta – Bertha Crawford, kanadalainen oopperalaulaja (s. 1886)
 26. toukokuuta – Ines Lindström, suomenruotsalainen runoilija (s. 1855)
 28. toukokuuta – Alfred Adler, itävaltalainen psykologi (s. 1870)
 4. kesäkuuta – Jekaterina Geladze, georgialainen leski, Josif Stalinin äiti (s. 1860)
 7. kesäkuuta – Jean Harlow, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1911)
 9. kesäkuuta – Carlo Rosselli, italialainen sosialisti ja antifasisti (s. 1899)
 10. kesäkuuta – Robert Borden, kanadalainen poliitikko, pääministeri 1911–1920 (s. 1854)
 12. kesäkuuta – Mihail Tuhatševski, neuvostoliittolainen sotilaskomentaja, Neuvostoliiton marsalkka ja sotateoreetikko (s. 1893)
 16. kesäkuuta – Matti Paasivuori, suomalainen poliitikko (s. 1866)
 16. kesäkuuta – Aljaksandr Tšarvjakou, valkovenäläinen poliitikko (s. 1892)
 18. kesäkuuta – Gaston Doumergue, Ranskan presidentti 1924–1931 (s. 1863)
 19. kesäkuuta – J. M. Barrie, skotlantilainen kirjailija (Peter Pan) (s. 1860)
 27. kesäkuuta – Sandro Akhmeteli, georgialainen teatteriohjaaja (s. 1886)
 heinäkuu–syyskuu
 2. heinäkuuta – Amelia Earhart, yhdysvaltalainen lentäjä (s. 1897) (katosi)
 7. heinäkuuta – Juho Halonen, suomalainen kauppias ja runoilija (s. 1862)
 11. heinäkuuta – George Gershwin, yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1898)
 13. heinäkuuta – Emmett Dalton, yhdysvaltalainen lainsuojaton (s. 1871)
 14. heinäkuuta – Kustaa Heikkilä, suomalainen taidemaalari (s. 1870)
 17. heinäkuuta – Annie Furuhjelm, suomalainen poliitikko, toimittaja ja kirjailija (s. 1859)
 20. heinäkuuta – Guglielmo Marconi, vuoden 1909 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut italialainen keksijä (s. 1874)
 26. heinäkuuta – Gerda Taro, saksalainen valokuvaaja (s. 1910)
 27. heinäkuuta – Emil Liljeblad, suomalainen kirkkoherra, lähetyssaarnaaja ja kansatieteilijä (s. 1876)
 28. heinäkuuta - Andrei Jevsejev, neuvostoliittolainen kommunistipuolueen virkailija (s. 1899
 2. elokuuta – Artur Sirk, virolainen poliitikko (s. 1900)
 9. elokuuta – Ferdinand Canning Scott Schiller, saksalais-brittiläinen filosofi (s. 1864)
 13. elokuuta – Sigizmund Levanevski, neuvostoliittolainen lentäjä (katosi, ruumista ei koskaan löydetty) (s. 1902)
 22. elokuuta – Gustaf Strengell, suomalainen arkkitehti (s. 1878)
 23. elokuuta – Albert Roussel, ranskalainen säveltäjä (s. 1869)
 26. elokuuta – Andrew W. Mellon, yhdysvaltalainen pankkiiri, liikemies, ministeri ja suurlahjoittaja (s. 1855)
 27. elokuuta – Karl Gustaf Konrad Nyman, suomalainen sortokausien aktivisti (s. 1882)
 27. elokuuta – Walter Rothschild, englantilainen pankkiiri ja eläintieteilijä (s. 868)
 2. syyskuuta – Pierre de Coubertin, ranskalainen historioitsija ja urheiluvaikuttaja, nykyaikaisten olympialaisten perustaja (s. 1863)
 7. syyskuuta – Emil Lindahl, suomalainen työläiskirjailija (s. 1892)
 9. syyskuuta – Pjotr Irklis, neuvostoliittolainen poliitikko (s. 1887)
 14. syyskuuta – Tomáš Masaryk, Tšekkoslovakian ensimmäinen presidentti 1918–1935 (s. 1850)
 16. syyskuuta – Fabian Klingendahl, suomalainen teollisuusmies (s. 1852)
 26. syyskuuta – Bessie Smith, yhdysvaltalainen jazz- ja blueslaulaja (s. 1894)
 29. syyskuuta – Ray Ewry, yhdysvaltalainen yleisurheilija (moninkertainen olympiavoittaja)
 30. syyskuuta – Mikheil Džavakhišvili, georgialainen kirjailija (s. 1880)
 lokakuu–joulukuu
 4. lokakuuta – Gunnar Ekman, suomalainen eläintieteilijä ja professori (s. 1883)
 6. lokakuuta – Redferne Hollinshead, englantilais-yhdysvaltalainen laulaja (s. 1885)
 12. lokakuuta – Arthur Spåre, suomalainen kenraalimajuri ja kuvernööri (s. 1862)
 15. lokakuuta – Jordan Jovkov, bulgarialainen kirjailija (s. 1880)
 16. lokakuuta – Erkki Koipijärvi, suomalainen metsätalousinsinööri ja kirjailija
 17. lokakuuta – J. Bruce Ismay, englantilainen liikemies, White Star Line -laivayhtiön johtaja (s. 1862)
 19. lokakuuta – Ernest Rutherford, vuoden 1908 Nobelin kemianpalkinnon saanut uusiseelantilainen fyysikko (ydinfysiikan ”isä”) (s. 1871)
 20. lokakuuta – Mimmi Lähteenoja, suomalainen näyttelijä (s. 1865)
 23. lokakuuta – Onni Voipio, suomalainen juristi ja oikeusneuvos (s. 1881)
 4. marraskuuta – Mihail Lihatšov, komipermjakkilainen kirjailija ja kulttuurityöntekijä (s. 1901)
 9. marraskuuta – Ramsay MacDonald, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (s. 1866)
 11. marraskuuta – Vasili Gurko, venäläinen kenraali (s. 1864)
 13. marraskuuta – Hakob Hakobjan, armenialainen runoilija (s. 1866)
 15. marraskuuta – Eero Järnefelt, suomalainen taidemaalari (s. 1863)
 15. marraskuuta – Tyyne Tokoi, suomalainen kommunisti (s. 1903)
 16. marraskuuta – Armas Pasanen (”Tyrnävän Peilipoika”), suomalainen selvänäkijä (s. 1894)
 19. marraskuuta – Väinö Stenbäck, suomalainen tehtailija, maallikkosaarnaaja ja suomentaja (s. 1862)
 21. marraskuuta – Hannes Tammi, suomalaissyntyinen teatteriohjaaja (s. 1890)
 23. marraskuuta – Suleiman Stalski, lezgiläinen kansanrunoilija (s. 1869)
 26. marraskuuta – Peljidiyn Genden, Mongolian pääministeri (s. 1892)
 26. marraskuuta – Silvestras Žukauskas, liettualainen kenraali (s. 1860)
 27. marraskuuta – Aino Forsten, suomalainen kansanvalistaja, opettaja ja SDP:n kansanedustaja (s. 1885)
 27. marraskuuta – Eero Haapalainen, suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja toimittaja (s. 1880)
 27. marraskuuta – Felix Hamrin, ruotsalainen kauppias, poliitikko ja pääministeri (s. 1875)
 29. marraskuuta – Konstantin Taipale, suomalais-venäläinen kemisti ja professori (s. 1882
 1. joulukuuta – Gunnar Lihr, Aeron ensimmäinen suomalainen liikennelentäjä (s. 1897)
 6. joulukuuta – Allan Schulman, suomalainen arkkitehti (s. 1863)
 9. joulukuuta – Gustaf Dalén, vuoden 1912 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ruotsalainen keksijä (s. 1869)
 9. joulukuuta – Jonathan Wartiovaara, suomalainen virkamies, Valtiokonttorin ylitirehtööri ja valtiovarainministeri (s. 1875)
 12. joulukuuta – Alfred Abel, saksalainen näyttelijä (s. 1879)
 20. joulukuuta – Erich Ludendorff, saksalainen kenraali (s. 1865)
 21. joulukuuta – Frank B. Kellogg, vuoden 1929 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Yhdysvaltain ulkoministeri (s. 1856)
 28. joulukuuta – Maurice Ravel, ranskalainen säveltäjä (s. 1875)
 Nobelin palkinnot
 Nobelin fysiikanpalkinto: Clinton Davisson ja George Thomson
 Nobelin kemianpalkinto: Walter Haworth ja Paul Karrer
 Nobelin lääketieteen palkinto: Albert Szent-Györgyi
 Nobelin kirjallisuuspalkinto: Roger Martin du Gard
 Nobelin rauhanpalkinto: Robert Cecil
 Viitteet
 Muuta
 Elokuvavuosi 1937
 Kirjallisuusvuosi 1937


text:
Den Fynske Landsby er et frilandsmuseum i Odense, som indeholder gårde og huse, som de så ud på Fyn i 1800-tallet. Landsbyen ligger i forbindelse med lystskoven Fruens Bøge og indeholder i alt 25 bygninger og bygningskomplekser fra det fynske område. Bygningerne stammer fra cirka år 1500 til op på den anden side af år 1900. Fordelingen af bygninger er fem gårde – herunder præstegård og vandmølle – samt fem husmandsteder, en kro, en skole, et sprøjtehus, en barklade og en vindmølle. Bebyggelsessituationen fem gårde og fem husmandssteder svarer til det som var almindeligt omkring år 1800. Landsbyen rummer også et teglværk fra 1893.
 Landsbyen er et bygningsmuseum, men formidler samtidig socialhistorie og landbrugshistorie, og indeholder derfor også talrige originalgenstande, som belyser dette.
 Gennem udstillinger og originalgenstandene i de gamle bygninger anskueliggøres således den store udvikling og de forandringer som 1800-tallet bød på, både i husenes indretning, i det tøj folk havde på, og i de landbrugsredskaber der blev udviklet og anvendt til dyrkning af markerne.
 I ferieperioder og især om sommeren anskueliggøres historen med levende personer. Almindelige arbejdsopgaver fra landsbyen i 1800-tallet udføres af formidlere klædt i 1800-tals dragter. Der laves således mad på de de gamle komfurer, udføres træarbejde i huggehuset, væves stof på den gamle væv, brygges øl eller smedes hestesko i smedien. Den Fynske Landsby har mange husdyr, oftest af de bevaringsværdige danske racer: kvæg af rød dansk malkerace, frederiksborgheste, danske landgeder, landfår, høns, m.fl.
 Landskabet rummer ud over bygningerne eksempler på nytte- og prydhaver, med store mængder frugttræer af gamle fynske sorter. Samtidig holdes arealerne autentiske ved at man opdyrker bymarkerne i syvårigt sædskifte som i 1800-tallet.
 Historie
 Den Fynske Landsby blev foreslået anlagt allerede i 1919, men først i 1942 begyndte arbejdet som et beskæftigelsesprojekt under anden verdenskrig. Den 1. april 1946 åbnede museet for publikum under overværelse af kong Christian 10.
 De fleste frilandsmuseer i Nordeuropa fik i første halvdel af 1900-tallet anlagt et amfiteater, med det formål at have et sted at kunne samles til kulturelle begivenheder – oftest af national karakter. I 1944 åbnede Den Fynske Landsby derfor også en friluftsscene, kaldet en festplads, der i årene efter anden verdenskrig samlede tusinder af fynboer til alsang – en tradition, der blev genoptaget med stor succes i 1990'erne. Amfisceneområdet blev, samtidig med bygningen af det nye besøgscenter i 2005, istandsat og fik i den forbindelse tilføjet nye servicebygninger med toiletter, teknik og kiosk samtidig med at selve scenen fik tilføjet en stor ny overdækning. I de senere år har scenen dannet ramme om besøg af kunstnere som Van Morrison, Bryan Ferry og, i 2011, Bob Dylan.
 Besøgscenter
 Besøgscentret er indgangen til Den Fynske Landsby og indeholder en lille biograf med introduktionsfilm samt den permanente udstilling Moderne tider?, som fortæller om de fynske landbosamfund i 1800-tallet.
 Bygninger i landsbyen
 Bygningerne i landsbyen er nedtaget fra deres oprindelige placeringer rundt om på Fyn og øerne og herefter genopført i Den Fynske Landsby, præcis som de så ud på deres oprindelsessted. Langt de fleste er bindingsværksbygninger, da murede bygninger først blev almindelige på landet på Fyn ret sent i 1800-tallet.
 Blandt bygningerne er Fjeldstedgården fra Fjelsted på Nordvestfyn. To af gårdens længer er sulebyggede. De dateres tilbage til 1500-tallet og gården er dermed en af de ældste bevarede gårde i Danmark.
 Sortebro Kro, der oprindelig lå lige ved den gamle Nyborg-Svendborg-landevej ved broen Sortebro, som med sin centrale position midt på postruten Nyborg-Svendborg var et naturligt stop for de syv ugentlige postture, der gik forbi kroen i sidste halvdel af 1800-tallet.
 Yderlige kan nævnes Tommerup Præstegård med stuehus fra 1692, men som på mange måder afspejler tiden omkring 1900.
 En usædvanlig bygning er Bladstrup Teglværk fra 1893. Det repræsenterer som det eneste eksisterende i Danmark en meget gammel teknologi med kammerovn. Oprindelig var der mange hundrede teglværker af denne art i landet. Teglværket reflekterer den øgede byggeaktivitet med mursten i slutningen af 1800-tallet.
 Friluftsscenen
 I udkanten af landsbyen ligger den overdækkede friluftscene, som løbende danner ramme for teater, stævner og koncerter af forskellig art. Sceneområdet er bygget som et amfiteater og kan rumme ca. 2200 personer. I årets løb arrangeres koncerter med både mere og mindre kendte musikere. Mere fremtrædende kunstnere på scenen har blandt andre været Shu-bi-dua, Dizzy Mizz Lizzy, Agnes Obel, Katie Melua, Status Quo, Kim Larsen, TV-2 og Lars Lilholt Band.
 Friluftscenen lægger også gulv til det årlige H.C. Andersen Festspil, som har fundet sted 1965, hvor Klaus Pagh fostrede ideen om, at der hvert år skulle opføres et af H.C. Andersens eventyr på friluftscenen. Siden har der traditionen tro, hver sommer været opført et af H.C. Andersens eventyr eller et stykke med relation til hans liv og digtning. Opsætningen er således en årlig sommertradition. Festspillet spiller hvert år i juli og august.
 Galleri
 Referencer
 Eksterne henvisninger
 denfynskelandsby.dk - Den Fynske Landsbys webested
 Artikel Fyens Stiftstidende, 1. april 2006: Der opstod en landsby uden for byen
 Om Den Fynske Landsby (Odense Bys Museer)
 Frilandsmuseer i Danmark
 Museer i Odense
 Museer etableret i 1946
 Spillesteder i Odense
 Fruens Bøge


text:
Ferenc Németh (* 4. April 1936 in Budapest) ist ein ehemaliger ungarischer Moderner Fünfkämpfer, der 1960 zwei olympische Goldmedaillen gewann.
 Er begann 1954 bei dem Verein Csepel SC mit dem Modernen Fünfkampf. Seinen einzigen großen Titel gewann er bei den Olympischen Spielen 1960 in Rom, als er mit 5024 Punkten seinen Landsmann Imre Nagy mit 4988 Punkten besiegen konnte. In der Mannschaftswertung gewannen die beiden zusammen mit dem viertplatzierten András Balczó überlegen Gold vor der Mannschaft aus der Sowjetunion. Nach seiner Karriere wurde Németh Fechttrainer.
 Literatur
 Erich Kamper, Bill Mallon: Who’s Who der Olympischen Spiele 1896–1992. Who's Who at the Olympics. AGON Sportverlag, Kassel 1992, ISBN 3-928562-47-9.
 Volker Kluge: Olympische Sommerspiele. Die Chronik II. London 1948 – Tokio 1964. Sportverlag Berlin, Berlin 1998, ISBN 3-328-00740-7.
 Weblinks
 Moderner Fünfkämpfer (Ungarn)
 Olympiasieger (Moderner Fünfkampf)
 Olympiateilnehmer (Ungarn)
 Teilnehmer der Olympischen Sommerspiele 1960
 Träger des Verdienstordens der Republik Ungarn (Offizier)
 Ungar
 Geboren 1936
 Mann