text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0099
 Ettepanek: Nõukogu otsus, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜ, Euratom) /* KOM/2006/0099 lõplik - CNS 2006/0039 */
 ETBrüssel 8.3.2006KOM(2006) 99 lõplik2006/0039 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta(//EÜ, Euratom)(esitanud komisjon)Komisjoni töödokumentÜhendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise (Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine) arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt Euroopa ühenduste omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse 2006/xxx/EÜ, Euratom artiklitele 4 ja 5SELETUSKIRI1. Sissejuhatus15.–16. detsembril 2005. aastal jõudis Euroopa Ülemkogu 2007.–2013. aasta finantsraamistiku suhtes poliitilisele kokkuleppele. [1] Et tema järeldused Euroopa Liidu rahastamise kohta ellu viidaks, kutsus ülemkogu ka komisjoni üles valmistama ette uut omavahendeid käsitlevat otsust ja muutma sellele lisatud Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist käsitlevat töödokumenti. Euroopa Ülemkogu järeldustele lisatud finantsraamistiku kokkuleppe lõikes 78 on kirjas:"Omavahendite otsust ja sellele lisatud töökorda muudetakse, nii et allpool esitatud muudatused viidaks sisse ja kõik liikmesriigid saaksid omavahendite otsuse ratifitseerimisprotsessi lõpule viia selliselt, et see jõustuks hiljemalt 2009. aasta alguses,. Kõnealused muudatused jõustuvad 1. jaanuarist 2007. aastal ja neid kohaldatakse vajaduse korral tagasiulatuvalt ..."Lisaks sellele jõudis Euroopa Ülemkogu järeldusele, et:· omavahendite ülemmäär ja kulukohustuste assigneeringute ülemmäär peaksid jääma praegusele tasemele (lõige 76) ja· omavahendeid reguleeriv kord peaks juhinduma üldisest õigluse põhimõttest. Kõnealune kord peab seega vastavalt 1984. aasta Euroopa Ülemkogu Fontainebleau' istungjärgu järeldustele tagama, et ühegi liikmesriigi eelarvekoormus ei oleks ülemäärane tema suhtelise jõukusega võrreldes. Seepärast on asjakohane kehtestada sätted teatavate liikmesriikide kohta (lõige 77).Käesoleva ettepanekuga Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse ja sellele lisatud Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist käsitleva töödokumendi kohta muudetakse praeguseid omavahendeid reguleerivaid sätteid. Muudatused seonduvad järgnevaga:· Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järelduste rakendussätted omavahendite valdkonnas (vt allpool 2. ja 3. osa).· Mõned praeguste sätete kohandused, mille eesmärgiks on võtta arvesse arenguid, mis on toimunud pärast nõukogu praeguse omavahendite otsuse vastuvõtmist 2000. aasta septembris, ja parandada sätete juriidilist ja keelelist ühtsust (vt allpool 3. ja 4. osa).AArtiklitele viitamise korral on allpool kõikjal mõeldud käesoleva Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta tehtava nõukogu otsuse ettepaneku artikleid.2. Ülemkogu järelduste rakendamine – uue omavahendite otsuse ettepanek2.1. Fikseeritud käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär – artikli 2 lõike 4 esimene lõikEuroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär tuleb fikseerida tasemel 0,30% liikmesriikide piiristatud käibemaksubaasidest.Praeguse omavahendite otsuse 2000/597/EÜ, Euratom [2] kohaselt määratakse liikmesriikide piiristatud käibemaksubaaside alusel tegelikult arvestatud ühtne käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär, lahutades "maksimaalsest maksumäärast" (praegu 0,50%) "külmutatud määra", mis omakorda arvutatakse keerulise valemi järgi, mis seondub Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise suurusega.Uue süsteemi kohaselt fikseeritakse sissenõudmismääraks püsivalt 0,30%, mis vastab praeguse maksimaalse sissenõudmismäära (0,50%) ja varasema külmutatud määra keskmise väärtuse vahele (0,20%).Praeguse keerulise ja läbipaistmatu käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära arvutamise süsteemi asendamine fikseeritud määraga on teretulnud lihtsustus, mida oli juba ammu vaja. Käibemaksumäära ja Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise sidumine "külmutatud määra" kaudu on ajalooline jäänuk 1988. aastale eelnenud omavahendite süsteemist, kus Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist rahastati proportsionaalselt liikmesriikide piiristamata käibemaksubaasidega, sellal kui alates 1988. aastast rahastatakse seda proportsionaalselt liikmesriikide rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu baasiga [3]. Seepärast on fikseeritud käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära (ühtse määra) kehtestamine loogiline samm, sest külmutatud määral ei ole enam sisulist eesmärki.2.2. Teatavate riikide jaoks ajutiselt vähendatud käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäärad – artikli 2 lõike 4 teine lõikEuroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et ajavahemikul 2007–2013 alandatakse nelja riigi käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära, et vähendada nende eelarvekoormust. Sellel ajavahemikul on käibemaksu sissenõudmismäär Austria jaoks fikseeritud tasemele 0,225%, Saksamaa jaoks tasemele 0,15% ning Madalmaade ja Rootsi jaoks tasemele 0,10%.2.3. Teatavate riikide jaoks ajutiselt vähendatud rahvamajanduse kogutulul põhinevad maksed – artikli 2 lõige 5Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et ajavahemikul 2007–2013 vähendatakse Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevaid aastasi brutomakseid vastavalt 605 miljoni euro ja 150 miljoni euro võrra, väljendatuna 2004. aasta hindades.Kõnealust brutomaksete vähendamist rahastavad kõik liikmesriigid, st ka Madalmaad ja Rootsi. Kõnealuste vähenduste eesmärgiks ei ole Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise suurendamine ega Madalmaade ja Rootsi osaluse vähendamine selles. Seepärast vähendatakse brutomakseid pärast Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise ja selle rahastamise arvutamist.Meede on mõeldud kõnealuste riikide eelarvekoormuse vähendamiseks.2.4. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamine seoses laienemisega – Artikli 4 lõike 1 punktid f ja g ning artikli 4 lõige 2Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine ei vähene, välja arvatud pärast 30. aprilli 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriikide kulude puhul.Kõnealustes uutes liikmesriikides kantavaid kulusid, välja arvatud ühise põllumajanduspoliitika kohased turuga seotud kulud (põllumajanduse otsetoetused, turuga seotud kulud ja maaelu arendamise kulude see osa, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust) ei võeta seega Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamisel eraldatud kogukuludes arvesse.Eraldatud kogukulude järk-järguline vähendamine algab alates 2008. aasta korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2009. aastal, ja see saavutab oma täieliku ulatuse 2010. aasta korrigeerimisega, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2011. aastal, vastavalt allpool esitatud ajakavale:Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine, mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal: | Laienemisega seotud kulude protsent (vastavalt eespool määratletule), mida ei võeta Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamisel arvesse: |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |Euroopa Ülemkogu jõudis ka järeldusele, et ajavahemikul 2007–2013 ei ületa kõnealusest eraldatud kulude vähendusest tulenev Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamise kogusumma 10,5 miljardit eurot 2004. aasta hindades. Seetõttu on nõukogu otsuse ettepanekus sätestatud, et komisjoni talitused kontrollivad igal aastal, kas Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kogukohandus ületab seda summat. Kui see on nii, siis vähendatakse vastavalt sellele Ühendkuningriigi osamaksu eelarvesse. Arvutamisel kasutatakse viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud.Lisaks selle tehakse kohandus 10,5 miljardi euro suuruse summa suurendamiseks, kui enne 2013. aastat toimub uus laienemine, välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria ühinemine.Pärast üleminekut Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise mehhanismi kohandamisele ja tingimusel, et ajavahemiku 2007–2013 jaoks kehtestatud 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära ei rikuta, tagab kõnealune mehhanism, et Ühendkuningriik osaleb täielikult laienemise rahastamises, välja arvatud eespool mainitud põllumajanduskuludes.Vastavalt Euroopa Ülemkogu järeldustele lisatud finantsraamistiku kokkuleppe III lisas kinnitatule lõpeb praeguses omavahendeid käsitleva otsuses sätestatud laienemisega seotud kulude (st eraldatud kogukulude vähendamine ühinejariikides ühinemisele eelnenud aastal kantud ühinemiseelsetele kuludele vastava summa võrra) kohaldamine alates 2013. aasta korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal.2.5. Omavahendite süsteemi läbivaatamine – artikkel 9Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele (lõige 80), et komisjonil tuleks läbi viia kogu ELi rahastamist ja kulusid hõlmav täielik ja laiaulatuslik läbivaatamine ning koostada selle kohta aruanne 2008.–2009. aastal.Seepärast on nõukogu otsuse ettepanekus sätestatud, et kõnealuse täieliku läbivaatamise raames viib komisjon läbi omavahendite süsteemi üldkontrolli, lisades sellele vajadusel asjakohased ettepanekud.2.6. Jõustumine – artikkel 10Euroopa Ülemkogu jõudis järeldusele, et uus omavahendite otsus võetakse vastu nii, et kõik liikmesriigid saaksid selle ratifitseerimisprotsessi lõpule viia selliselt, et otsus jõustuks hiljemalt 2009. aasta alguses, kusjuures seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2007.Eelmise omavahendite otsuse sätted kehtivad omavahendite ja Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamisel aastateks, mis eelnevad 2007. aastale.3. Euroopa ülemkogu järelduste rakendamine – Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist käsitleva uue lisatud töödokumendi ettepanekÜhendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist käsitlevat lisatud töödokumenti on muudetud, et võtta arvesse omavahendite otsuses ettepandud muudatusi. Need seonduvad järgnevaga:– töödokumendi jõustumise kuupäev;– ühinemiseelse abiga seonduva kohandamise kaotamine;– uute liikmesriikide kuludega seonduv uus kohandus;– eespool nimetatud uue kohandusega seonduv Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise koguvähenduse ülemmäär;– eespool nimetatud ülemmäära kohandamine edasise laienemise korral;– "külmutatud määra" arvutamise ja kõigi viidete kaotamine, mis seonduvad Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise mõjuga käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäärale.Tehtud on veel mõned täiendavad muudatused, et parandada teksti ühtsust ja lihtsustada sellest arusaamist. Kõnealused muudatused on üksnes vormilised ega mõjuta arvutusmeetodit. Need seonduvad järgnevaga:– korrigeerimise rahastamise tarbetu topeltarvutamise kaotamine. Praegune töödokument langeb kokku omavahendite otsuse rahastamiseeskirjade 2. osa punktidega a ja b, kuid lisaks sellele seisab punktis c: "Kõnealuse tulemuse saavutamiseks tehakse rahvamajanduse kogutoodangu baasidesse vastav kohandus." Sellel sättel puudub praktiline eesmärk ja seetõttu tehakse ettepanek teksti lihtsustada ja säilitada üksnes omavahendite otsuses sätestatud arvutusmeetod, mis on ka esitatud aastaeelarve rahastamistabelites.– parandatud on arvutuse erinevate etappide matemaatilist esitust;– eraldatud kulude esitust on kohandatud 2007—2013. aasta finantsraamistiku ridade nimetuste ja struktuuriga.– mõned üksnes keelelised ja esituslikku laadi parandused tekstis.4. Muud praeguse omavahendeid käsitleva otsuse 2000/597/EÜ, Euratom kohandused4.1. Põllumajandusmaksude ja tollimaksude vahelise eristuse kaotamine – artikli 2 lõike 1 punktid a ja bPärast mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud kokkulepete rakendamist Euroopa Liidu õiguses ei ole põllumajandusmaksudel ja tollimaksudel enam sisulist vahet. Erinevus ei ole seotud maksude endiga, vaid üksnes sellega, mis laadi (põllumajanduslikud või mittepõllumajanduslikud) on tooted, millelt neid tasuda tuleb.Olukorra paremaks kirjeldamiseks liidetakse ettepaneku kohaselt praeguse nõukogu otsuse artikli 2 lõike 1 punktid a ja b ning muudetakse pisut sõnastust, et kaotada otsene vahetegemine põllumajanduslikel ja mittepõllumajanduslikel impordimaksudel. Selle tulemusena käsitleb artikli 2 lõike 1 punkt b nüüd käibemaksupõhiseid ja punkt c rahvamajanduse kogutulul põhinevaid vahendeid.Nagu varemgi viidatakse muudele maksudele, tollimaksudele jms, mis enam ei kehti, sest nn B-raamatupidamisarvestuses võib veel olla tasumata tollimaksu võlgnevusi (mis on seotud tasumata nõuetega, mis on vaidlustatud).4.2. Oluliste statistiliste muudatuste kohaldamine rahvamajanduse kogutulu suhtes omavahendite arvutamisel – artikli 2 lõige 7Praeguse omavahendeid käsitleva otsuse artikli 2 lõike 7 teise lõigu kohaselt "Kui ESA 95 (Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem) muutmisega peaks kaasnema ... rahvamajanduse kogutulu märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu ühehäälselt ..., kas neid muudatusi kohaldatakse käesoleva otsuse rakendamisel."Ometi ei ole mingit põhjust, miks statistilisi muudatusi, mis EL on heaks kiitnud ESA metoodika parandamiseks ja täpsema Euroopa-sisese majandustegevuse võrdluse saavutamiseks, ei peaks kohaldama omavahendite valdkonnas. Teiselt poolt on oluline, et kokkulepitud muudatusi rakendataks kõigis liikmesriikides ühtmoodi enne, kui nende alusel hakatakse määrama kindlaks omavahendite makseid. Seepärast tehakse ettepanek muuta eespool esitatud sõnastus järgmiseks:"Kui ESA 95 muutmisega peaks kaasnema ... rahvamajanduse kogutulu märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu ühehäälselt ..., millal neid muudatusi kohaldatakse käesoleva otsuse rakendamisel."4.3. Omavahendite ja kulukohustuste ülemmäärad – artikkel 3Pidades silmas eelarve ja omavahendite puhul toimunud üleminekut ESA 79-lt ESA 95-le ja juhindudes vajadusest hoida ühenduste käsutusse antavate finantsvahendite summa muutumatuna, arvutas komisjon omavahendite ülemmära ja kulukohustustega seotud assigneeringute ülemmäära praeguse omavahendeid käsitleva otsuse 2000/597/EÜ Euratom artikli 3 lõigetes 1 ja 2 esitatud valemi põhjal kahe kümnendkoha täpsusega ümber. 2001. aasta detsembris [4] teavitas komisjon uutest ülemmääradest nõukogu ja Euroopa Parlamenti. Omavahendite ülemmääraks on sätestatud 1,24% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust turuhindades ja kulukohustustega seotud assigneeringute puhul on ülemmääraks sätestatud 1,31% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust.Euroopa Ülemkogu jõudis 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et kõnealuste ülemmäärade protsendid peaksid jääma praegusele tasemele, mida on kajastatud käesolevas nõukogu uue otsuse ettepanekus.4.4. Väljajäetud viited reservidele – artikli 2 lõige 6 ning artiklid 6 ja 7Praeguse omavahendeid käsitleva otsuse sätetes on täpsustatud, et reservide katteks vajalikud tulud nõutakse sisse vaid siis, kui need vajalikuks osutuvad.Alates 2003. aastast valuutareservi enam aga ei eksisteeri. Lisaks sellele on uues institutsioonidevahelise kokkuleppe projektis tehtud ettepanek lisada hädaabireserv eelarvesse ja nagu mainitud institutsioonidevahelise kokkuleppe projektis, mille komisjon esitas 1. veebruaril 2006, muudetakse kolmandatele riikidele antavate laenude tagamise reserv ümber lihtsustatud tagatismehhanismiks, millega laenutagatisfondi laenude tagamiseks vajalikud assigneeringud kirjendatakse eelarvesse, kaotades sel viisil vajaduse mis tahes ad hoc sätete järele nendega seonduva vahendite sissenõudmiseks.Seetõttu on kõik viited reservidele nõukogu otsuse ettepanekust välja jäetud. Lisaks tähendab see, et võimalikud muutused olemasolevates reservides ei nõua enam omavahendeid käsitleva otsuse muutmist (milleks on vaja nõukogu ühehäälset heakskiitu ja liikmesriikide ratifitseerimist).4.5. Rakendusmeetmete vastuvõtmisele tehtud viite ühtlustamine – artikli 8 lõige 2Oma arvamuses komisjoni 2004. aasta omavahendeid käsitleva otsuse ettepaneku kohta kritiseeris kontrollikoda kohast artikli 8 lõike 2 sõnastust nii ettepanekus kui ka praeguses omavahendeid käsitlevas otsuses, "sel määral, mil selles tõlgendatakse kontrollikoja kontrollimise ja auditeerimise subjekti, on see võrdväärne asutamislepingu sätte muutmisega ilma selleks kehtestatud menetlust järgimata." [5] Lisaks sellele kritiseeris kontrollikoda asjaolu, et rakendusmeetmete vastuvõtmise õigusliku alusena ei ole viidatud asutamislepingu artiklile 279 ja et kontrollikoja arvamus ei ole sellest tulenevalt nõutav.Kuna viited kontrollikoja pädevusele ei ole käesoleval juhul vajalikud ja kontrollikojaga konsulteerimine on selles valdkonnas rakendusmeetmete vastuvõtmisel üldine tava, on ettepaneku teksti ühtlustatud.2006/0039 (CNS)NÕUKOGU OTSUS,...,Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta(//EÜ, Euratom)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 269,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 173,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [6]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [7]võttes arvesse kontrollikoja arvamust, [8]võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [9]ning arvestades järgmist:(1) 15. ja 16. detsembril 2005. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel jõudis Euroopa Ülemkogu muu hulgas järeldusele, et omavahendeid reguleeriv kord peab lähtuma üleüldisest võrdsuse põhimõttest. Kõnealune kord peab seega vastavalt 1984. aasta Euroopa Ülemkogu Fontainebleau' istungjärgu järeldustele tagama, et ühegi liikmesriigi eelarvekoormus ei oleks ülemäärane tema suhtelise jõukusega võrreldes. Seepärast on asjakohane kehtestada sätted teatavate liikmesriikide kohta.(2) Ühenduste omavahendite süsteem peab tagama ühenduste poliitika korrapäraseks arenguks vajalikud vahendid, võttes arvesse vajadust range eelarvedistsipliini järele.(3) Käesolevas otsuses on mõiste "rahvamajanduse kogutulu" määratletud aastase rahvamajanduse kogutuluna turuhindades, mille komisjon on esitanud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (edaspidi "ESA 95") kohaselt kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2223/96 [10].(4) Pidades silmas eelarve ja omavahendite puhul toimunud üleminekut ESA 79-lt ESA 95-le ja juhindudes vajadusest hoida ühenduste käsutusse antavate finantsvahendite summa muutumatuna, arvutas komisjon omavahendite ülemmära ja kulukohustustega seotud assigneeringute ülemmäära vastavalt nõukogu otsuse (EÜ Euratom) 2000/597 [11] artikli 3 lõigetele 1 ja 2 kõnealuses artiklis esitatud valemi põhjal kahe kümnendkoha täpsusega ümber. Komisjon teavitas uutest ülemmääradest nõukogu ja parlamenti 2001. aasta detsembris. [12] Omavahendite ülemmääraks on kehtestatud 1,24% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust turuhindades ja kulukohustustega seotud assigneeringute puhul on ülemmääraks kehtestatud 1,31% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust. 15. ja 16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel jõudis Euroopa Ülemkogu järeldusele, et kõnealused ülemmäärad peaksid jääma praegusele tasemele.(5) Euroopa ühenduste käsutusse antud rahaliste vahendite summa muutumatuna hoidmiseks on asjakohane kohandada kõnealuseid protsendina rahvamajanduse kogutulust väljendatud ülemmäärasid ESA 95 muutmise korral, kui sellega kaasneb rahvamajanduse kogutulu taseme oluline muutumine.(6) Pärast mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud kokkulepete rakendamist Euroopa Liidu õiguses ei ole põllumajandusmaksudel ja tollimaksudel enam sisulist vahet. Seetõttu on asjakohane nende eristamine ka ELi eelarves lõpetada.(7) Läbipaistvuse ja lihtsuse huvides jõudis Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et ühtseks käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismääraks tuleks fikseerida 0,30%.(8) Euroopa Ülemkogu jõudis 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et Austria, Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäära tuleks ajavahemikul 2007–2013 vähendada ning et samal ajavahemikul tuleks vähendada Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevaid aastaseid brutomakseid.(9) Euroopa Ülemkogu jõudis 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise kord peaks säilima, nagu ka Saksamaa, Austria, Madalmaade ja Rootsi osa vähendamine korrigeerimise rahastamises. Pärast uue arvutusmeetodi järk-järgulist kasutuselevõttu 2009.–2011. aastal peaks Ühendkuningriik siiski täiel määral osalema laienemisega seotud kulude, välja arvatud põllumajanduse otsetoetuste, turuga seotud kulude ja maaelu arendamise kulude selle osa rahastamises, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust. Seepärast kohandatakse Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise arvutamist, jättes järk-järgult välja pärast 30. aprilli 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriikidele eraldatud kulud, välja arvatud eespool nimetatud põllumajanduse ja maaelu arendamise kulud. Eraldatud kulude vähendamise tõttu Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise suhtes rakendatav kohandus ei tohiks seega ajavahemikul 2007-2013 ületada 10,5 miljardit eurot 2004. aasta hindades. Kui enne 2013. aastat toimub uus laienemine, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine, kohandatakse summat vastavalt.(10) Euroopa Ülemkogu jõudis 15.–16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 4 punkti f nende sätete kohaldamise, mis seonduvad iga-aastaste ühinevate riikide ühinemiseelsete kulude väljaarvamisega Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise arvutamisest, peaks lõpetama alates korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal.(11) Euroopa Ülemkogu kutsus 15.–16. detsembril 2005. aastal komisjoni üles teostama kogu ELi kulusid ja vahendeid hõlmava täieliku ja laiaulatusliku läbivaatamise ning koostama selle kohta 2008.–2009. aastal aruande. Läbivaatamise raames peaks komisjon seetõttu tegema omavahendite süsteemi toimimise üldkontrolli, lisades sellele vajadusel asjakohased ettepanekud.(12) Tuleb ette näha sätted, mis reguleeriksid ülemineku otsusega 2000/597/EÜ, Euratom kehtestatud süsteemilt käesoleva otsusega kehtestatavale süsteemile.(13) Euroopa Ülemkogu jõudis 15. ja 16. detsembril 2005. aastal järeldusele, et käesolevat otsust tuleks hakata kohaldama 1. jaanuaril 2007,ON KEHTESTANUD KÄESOLEVAD SÄTTED JA SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL NEED VASTU VÕTTA:Artikkel 1Ühendustele eraldatakse omavahendeid järgmistes artiklites sätestatud eeskirjade kohaselt, et tagada Euroopa Liidu eelarve rahastamine kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi "EÜ asutamislepingu") artikliga 269 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (edaspidi "Euratomi asutamisleping") artikliga 173.Olenemata muudest tuludest, rahastatakse Euroopa Liidu eelarvet täies mahus ühenduste omavahenditest.Artikkel 21. Järgmisi tulusid käsitatakse Euroopa Liidu eelarvesse kavandatud omavahenditena:a) impordimaksud, lisatasud, täiendavad summad või hüvitissummad, lisasummad või lisaelemendid, ühise tollitariifistiku tollimaksud ja muud tollimaksud, mille ühenduse institutsioonid on kehtestanud või kehtestavad kolmandate riikidega kauplemise suhtes, endise Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad tollimaksud, ning osamaksud ja muud suhkruturu ühise korralduse raames sätestatud tollimaksud;b) ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 teise lõigu kohaldamist, ühtse määra kohaldamine kõigi liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasi suhtes, mis määratakse kindlaks kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Sel eesmärgil arvessevõetav maksubaas ei ületa ühegi liikmesriigi puhul 50% rahvamajanduse kogutulust lõike 7 tähenduses;c) ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 5 teise lõigu kohaldamist, kõigi liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu summa suhtes ühtse määra kohaldamine, mis määratakse kindlaks eelarvemenetluse kohaselt kõiki muid tulusid arvesse võttes.2. Euroopa Liidu eelarvesse kavandatud omavahenditena käsitatakse ka tulusid, mis on saadud võimalikest uutest maksudest, mis on kehtestatud ühise poliitika raames vastavalt EÜ asutamislepingule või Euratomi asutamislepingule tingimusel, et on järgitud EÜ asutamislepingu artiklis 269 või Euratomi asutamislepingu artiklis 173 sätestatud korda.3. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuluna endale 25% lõike 1 punktis a nimetatud summadest.4. Lõike 1 punktis b nimetatud ühtne määr on 0,30%.Ajavahemikul 2007–2013 on käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismääraks Austria jaoks siiski fikseeritud 0,225%, Saksamaa jaoks 0,15% ning Madalmaade ja Rootsi jaoks 0,10%.5. Lõike 1 punkti c alusel kindlaks määratud ühtset määra kohaldatakse iga liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu suhtes.Ajavahemikul 2007–2013 vähendatakse Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevaid aastaseid brutomakseid vastavalt 605 miljoni euro ja 150 miljoni euro võrra, väljendatuna 2004. aasta hindades. Kõnealused summad kohandatakse jooksevhindadega, kohaldades viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud ja mis on kättesaadav pärast esialgse eelarveprojekti koostamist. Kõnealune brutomaksete vähendamine tehakse pärast käesoleva otsuse artiklites 4 ja 5 osutatud Ühendkuningriigi kasuks kohaldatava korrigeerimise ja selle rahastamise arvutamist ning need ei avalda sellele mingit mõju.6. Kui eelarveaasta alguseks ei ole eelarvet vastu võetud, jäävad kuni uute määrade jõustumiseni kehtima eelnevad käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu suhtes kohaldatud määrad.7. Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab rahvamajanduse kogutulu kõnealuse aasta rahvamajanduse kogutulu turuhindades, nagu komisjon on selle arvutanud ESA 95 rakendamisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2223/96.Kui ESA 95 muutmisega peaks kaasnema komisjoni sätestatud rahvamajanduse kogutulu märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, millal neid muudatusi kohaldatakse käesoleva otsuse rakendamisel.Artikkel 31. Ühendustele maksete assigneeringute katmiseks antavate omavahendite kogusumma ei tohi olla suurem kui 1,24% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust.2. Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud kulukohustuste assigneeringud ei tohi ületada 1,31% liikmesriikide summaarsest rahvamajanduse kogutulust.Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute vahelist korrapärast suhet tuleb säilitada, et tagada nende omavaheline kokkusobivus ning võimaldada järgnevatel aastatel lõikele 1 vastavatest ülemmääradest kinni pidada.3. Kui ESA 95 muutmisega kaasnevad sellised olulised muutused rahvamajanduse kogutulu tasemes, mida peab arvesse võtma käesoleva otsuse kohaldamisel, arvutab komisjon lõigetes 1 ja 2 toodud maksete ja kulukohustuste ülemmäärad ümber vastavalt järgmisele valemile:(...PICT...)(...PICT...),kus GNI on rahvamajanduse kogutulu ja t on viimane täisaasta, mille kohta on kättesaadavad nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu määrus) [13] kohased andmed.Artikkel 41. Ühendkuningriigil võimaldatakse korrigeerida eelarvelist tasakaalustamatust.Korrigeerimine arvutatakse järgmiselt:a) arvutatakse välja erinevus järgmiste eelnenud eelarveaasta näitajate vahel:- Ühendkuningriigi protsentuaalne osa piiristamata käibemaksubaasi summast ja- Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulust;b) niiviisi saadud erinevus korrutatakse eraldatud kogukuluga;c) punkti b tulemus korrutatakse 0,66ga;d) punkti c tulemusest lahutatakse see, kuidas üleminek piiristatud käibemaksule ja artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud maksetele mõjutab Ühendkuningriiki, ehk erinevus järgmiste elementide vahel:- summa, mida Ühendkuningriik oleks pidanud maksma artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud vahenditest rahastatud summade puhul, kui piiristamata käibemaksu arvestusbaaside suhtes oleks kohaldatud ühtset määra, ja- summad, mida Ühendkuningriik maksab vastavalt artikli 2 lõike 1 punktidele b ja c;e) punkti d tulemusest lahutatakse netotulu, mida Ühendkuningriik saab johtuvalt sellest, et suureneb artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud vahendite protsendimäär, mille liikmesriigid jätavad endale, et katta omavahendite sissenõudmise ja sellega seotud kulud;f) iga Euroopa Liidu laienemise ajal kohandatakse punkti e tulemust, et vähendada kompensatsioone ja tagada, et enne laienemist hüvitamisele mittekuuluvaid kulusid ei hüvitata ka pärast ühinemist. Kohandamiseks vähendatakse eraldatud kogukulu summa võrra, mis on võrdne iga-aastaste ühinemiseelsete kuludega ühinevates riikides. Kõik selliselt arvutatud summad kantakse üle järgmistesse aastatesse ning neid kohandatakse üks kord aastas, kasutades selleks viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud. Käesoleva punkti kohaldamine lõpetatakse alates korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal;g) arvutust kohandatakse, vähendades eraldatud kogukulu nendele liikmesriikidele eraldatud kogukulu võrra, kes on ELiga ühinenud pärast 30. aprilli 2004. aastal, välja arvatud põllumajanduse otsetoetused, turuga seotud kulud ja maaelu arendamise kulude see osa, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust.Vähendamine toimub järk-järgult allpool esitatud ajakava kohaselt.Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine, mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal: | Laienemisega seotud kulude protsent (vastavalt eespool määratletule), mida ei võeta Ühendkuningriigi kasuks tehtava korrigeerimise arvutamisel arvesse |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |2. Ajavahemikul 2007–2013 ei ületa Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kogukohandus, mis tuleneb eespool lõike 1 punktis g osutatud eraldatud kogukulu vähendamisest, 10,5 miljardit eurot 2004. aasta hindades. Igal aastal kontrollivad ühenduse talitused, kas korrigeerimise kogukohandus ületab seda summat. Kõnealuse arvutuse käigus arvutatakse jooksevhindades summad ümber 2004. aasta hindadeks, kohaldades selleks viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud. 10,5 miljardi euro ülemmäära ületamise korral vähendatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist sellele vastavalt.Kui enne 2013. aastat toimub uus laienemine, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine, kohandatakse 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära seda vastavalt tõstes.Artikkel 51. Korrigeerimiskulud kannavad teised liikmesriigid järgmise korra kohaselt.Kulude jaotumine arvutatakse esmalt lähtuvalt iga liikmesriigi osast artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud maksetes, arvestamata Ühendkuningriigi osa ja võtmata arvesse artikli 2 lõikes 5 osutatud Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate brutomaksete vähendamist; seejärel kohandatakse seda nii, et Austria, Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi osa käesoleva arvutuse tulemusel saadavast summast piirduks ühe neljandikuga nende tavapärasest osast.2. Võimaldamaks Ühendkuningriigile korrigeerimist, vähendatakse makseid, mida ta peab tasuma tulenevalt artikli 2 lõike 1 punktide b ja c kohaldamisest. Teiste liikmesriikide kantud kulud lisatakse maksetele, mida nad peavad tasuma tulenevalt artikli 2 lõike 1 punktide b ja c kohaldamisest iga liikmesriigi suhtes.3. Komisjon teeb artikli 2 lõike 5, artikli 4 ja käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud arvutused.4. Kui eelarveaasta alguseks ei ole eelarvet vastu võetud, kohaldatakse Ühendkuningriigile võimaldatavat korrektsiooni ja teiste liikmesriikide kantavaid kulusid nii, nagu on kavandatud viimases lõplikult vastuvõetud eelarves.Artikkel 6Artiklis 2 nimetatud tulusid kasutatakse vahet tegemata kõigi eelarvesse kavandatud kulude rahastamiseks.Artikkel 7Ühenduste eelarveaasta kulusid ületav tulude summa kantakse üle järgnevasse eelarveaastasse.Artikkel 81. Liikmesriigid nõuavad artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud ühenduste omavahendid sisse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, mida kohandatakse vajaduse korral ühenduse eeskirjade nõuete kohaselt.Komisjon kontrollib regulaarselt siseriiklikke õigusnorme, mis liikmesriigid on talle saatnud, edastab liikmesriikidele kohandused, mida ta peab ühenduse eeskirjade täitmisel vajalikuks, ja annab aru eelarvepädevatele institutsioonidele.Liikmesriigid annavad artikli 2 lõike 1 punktides a–c ettenähtud vahendid komisjoni käsutusse.2. Nõukogu võtab EÜ asutamislepingu artikli 279 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt vastu sätted, mida on vaja käesoleva määruse kohaldamiseks ning selleks, et kontrollida artiklites 2 ja 5 nimetatud tulude sissenõudmist, komisjoni käsutusse andmist ja tasumist.Artikkel 9Komisjon viib kõiki ELi kulusid ja vahendeid hõlmava täieliku ja laiaulatusliku läbivaatamise raames, mille kohta ta koostab aruande 2008.–2009. aastal, läbi omavahendite süsteemi üldkontrolli, lisades sellele vajadusel asjakohased ettepanekud.Artikkel 101. Nõukogu peasekretär teatab liikmesriikidele käesolevast otsusest ja otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.Liikmesriigid teatavad nõukogu peasekretärile viivitamata oma põhiseadusest tulenevatest nõuetest lähtuvalt käesoleva otsuse vastuvõtmiseks vajaliku menetluse lõpuleviimisest.Käesoleva otsus jõustub viimase teises lõigus nimetatud teatamise vastuvõtmisele järgneva kuu esimesel päeval. Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.2. a) Otsus 2000/597/EÜ, Euratom tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2007 kehtetuks, ilma et see piiraks punkti b kohaldamist. Kõiki viiteid nõukogu 21. aprilli 1970. aasta otsusele 70/243 ESTÜ, EMÜ, Euratom liikmesriikide rahaliste osamaksete asendamise kohta ühenduste omavahenditega, [14] nõukogu 7. mai 1985. aasta otsusele 85/257/EMÜ, Euratom ühenduste omavahendite süsteemi kohta, [15] otsusele 88/376/EMÜ, Euratom [16], otsusele 94/728/EÜ, [17] Euratom ja otsusele 2000/597/EÜ, Euratom käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.b) Otsuste 88/376/EMÜ, Euratom, 94/728/EÜ, Euratom ja 2000/597/EÜ, Euratom artikleid 2, 4 ja 5 kohaldatakse jätkuvalt nende tulude arvutamise ja kohandamise suhtes, mis on saadud kõigi liikmesriikide puhul kehtiva ühtse määra kohaldamisel ühtselt määratletud käibemaksu arvutusbaasi suhtes, mis on olenevalt aastast piiritletud 50–55 protsendiga iga liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangust või rahvamajanduse kogutulust, ning Ühendkuningriigile võimaldatud eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamise suhtes ajavahemikuks 1988–2006.c) Artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud summade puhul, mille liikmesriigid oleksid kohaldatavate ühenduse eeskirjade kohaselt pidanud ühenduse kasutusse andma enne 28. veebruari 2001, jätavad liikmesriigid sissenõudmisekulude katteks jätkuvalt endale 10% neist summadest.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaKOMISJONI TÖÖDOKUMENTÜhendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise (Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine) arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt Euroopa ühenduste omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse 2006/xxx/EÜ, Euratom [18] artiklitele 4 ja 5SISSEJUHATUSVastavalt Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustele ja nõukogu (.........) otsusele Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta asendatakse käesoleva dokumendiga komisjoni 21. septembri 2000. aasta töödokument 10646/00 [19]. Kui ei ole märgitud teisiti, on artiklitele viitamise korral mõeldud (.....) 2006. aasta omavahendeid käsitleva otsuse artikleid.Käesoleva dokumendiga kehtestatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohta järgmised sätted:(1) 1) asjaomase aasta kohta tehtava korrigeerimise summa arvutamine;(2) 2) selle rahastamine järgneval aastal;(3) 3) eelarveliste koondnäitajate määratlused;(4) 4) korrigeerimise kajastamine eelarves.Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustest tulenev omavahendite süsteemi muutmine ei mõjuta Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist 2007. aastale eelnevatel aastatel. Pidades silmas 2006. aasta omavahendeid käsitleva otsuse jõustumist, hakatakse käesolevat dokumenti kohaldama alates 1. jaanuarist 2007. Seega kohaldatakse käesolevat dokumenti alates 2007. aasta kohta tehtavast Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2008. aastal.1. ndkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine1.1. geerimise arvutamine (2006. aasta omavahendeid käsitleva otsuse artikkel 4)Vastavalt artiklile 4 määratakse aasta t kohta tehtava korrigeerimise summa järgmiselt:(a) arvutatakse välja erinevus järgneva vahel:– Ühendkuningriigi protsentuaalne osa piiristamata käibemaksubaasi kogusummas ja– Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulus;(b) niiviisi punktis a saadud erinevus korrutatakse eraldatud kogukuluga;(c) punkti b tulemus korrutatakse 0,66ga;· Punktides a–c saadud tulemust nimetatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise esialgseks summaks.(d) punkti c tulemusest lahutatakse erinevus järgneva vahel:– Ühendkuningriigi protsentuaalse osa summa piiristamata käibemaksubaasis, korrutatuna kõigi liikmesriikide artikli 2 lõike 1 punktides b ja c viidatud maksete summaga, mis on seotud nimetatud eelarveaastaga t (st maksed, mille Ühendkuningriik oleks maksnud, kui rahvamajanduse kogutulul põhinevaid vahendeid ei eksisteeriks ja käibemaksu põhised vahendid ei oleks piiristatud), et rahastada allpool punktis 3.1 määratletud kogukulusid ja– summad, mida Ühendkuningriik maksab allpool punktis 3.1 määratletud kogukulude rahastamiseks vastavalt artikli 2 lõike 1 punktidele b ja c ning mis on seotud eelarveaastaga t, välja arvatud summad, mida makstakse vastavalt artikli 2 lõikele 5 Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate brutomaksete vähendamise rahastamiseks;· punktis d osutatud erinevust nimetatakse Ühendkuningriigi kasuks (sest see on kasu, mida Ühendkuningriik saab käibemaksubaasi piiristamisest, ühtse käibemaksu sissenõudmismäära vähendamisest ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate vahendite kasutuselevõtmisest);· Ühendkuningriigi kasu lahutamisel esialgsest summast (st punkti d tulemusest) saadakse Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise põhisumma;(e) punkti d tulemusest lahutatakse tulu, mida Ühendkuningriik saab johtuvalt sellest, et suureneb artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud vahendite protsendimäär 10%-lt 25%-le, mille liikmesriigid jätavad sissenõudmiskulude katteks endale; Seega tuleb punkti d tulemusest lahutada järgneva kahe teguri korrutis:– 20% artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud ja ELi eelarvesse kirjendatud netovahendite summast pärast sissenõudmiskulude mahaarvamist ja– Ühendkuningriigi osa artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud vahendites, millest on lahutatud tema osa ELi piiristamata käibemaksubaasis;· punktis e osutatud vahendeid nimetatakse traditsioonilistest omavahenditest saadavaks juhuslikuks kasuks;· Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamise lõpuleviimiseks tuleb Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise põhisummast lahutada traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasu (st punkti e tulemus);(f) alates esimesest laienemise aastast (2004) vähendatakse punkti a teises taandes ja punktis b osutatud eraldatud kogukulu summa võrra, mis on võrdne laienemiseelse aasta (2003) ühinemiseelsete kuludega. Kõnealuse kohandusega muudetakse punktis c saadud tulemust (esialgset summat) ja seega ka punktis e saadud tulemust. Ühinemiseelsete kuludega võrduv summa kantakse üle järgmistesse aastatesse ning seda kohandatakse kord aastas, kasutades selleks viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud. Mis tahes edasise laienemise korral järgitakse sama korda. Käesoleva punkti (punkti f) kohaldamine lõpetatakse alates 2013. aasta kohta tehtavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal.Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine, mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal: | Laienemisega seotud kulude protsent (vastavalt eespool määratletule), mida ei võeta Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamisel arvesse |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |(g) Alates 2008. aasta kohta tehtavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2009. aastal, vähendatakse eraldatud kogukulu, millele on viidatud punkti a teises taandes ja punktis b, nendele liikmesriikidele eraldatud kogukulu võrra, kes ühinesid ELiga pärast 30. aprilli 2004. aastal, välja arvatud põllumajanduse otsetoetused, turuga seotud kulud ja maaelu arendamise kulude see osa, mis tuleneb EAGGFi tagatisrahastust. Vähendamine toimub järk-järgult allpool esitatud ajakava kohaselt. Ajavahemikul 2007–2013 ei ületa Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kogukohandus, mis tuleneb eespool nimetatud laienemisega seotud kulude väljajätmisest, (edaspidi "Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamine"), 10,5 miljardit eurot 2004. aasta hindades. Komisjoni talitused kontrollivad Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise eelarvesse kirjendamisel iga kord, kas Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kogukohandus ületab seda summat. Kõnealuse arvutuse käigus arvutatakse jooksevhindades summad ümber 2004. aasta hindadesse, kohaldades selleks viimast kättesaadavat, eurodes väljendatud ELi SKT deflaatorit, mille komisjon on kehtestanud. 10,5 miljardi euro ülemmäära ületamise korral vähendatakse Ühendkuningriigi osamaksu sellele vastavalt. Ühendkuningriigi osamaksu vähendamine toimub Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise summa kohandamise teel. Kui ajavahemikul 2006–2012 toimub uus laienemine, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine, kohandatakse 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära, tõstes seda mõju võrra, mida see laienemine avaldab Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamisele. Kõnealuse mõju arvutamiseks võrreldakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamist siis, kui see hõlmab ühinejariike, ja siis, kui see neid ei hõlma. Saadud vahe arvutatakse ümber 2004. aasta hindadesse ja liidetakse ülemmäärale. Ülemmäära kohandamist ajakohastatakse igal järgneval aastal Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamise ja eelarves kajastamise raames.1.2. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamise valemidÜhendkuningriigi suhtes aastal t kohaldatav korrigeerimine (mida kajastatakse eelarves esmakordselt aastal t+1) leitakse järgmiselt:Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeeriminet = esialgne summat – Ühendkuningriigi kasut – traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasutIga element arvutatakse täpselt välja järgmiselt:Esialgne Summa (punkti 1.1 alapunktid a–c ning f ja g)Esialgne summat =(...PICT...)(...PICT...)= 0,66 * *,kus(...PICT...)(...PICT...)(...PICT...)on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; on XXile eraldatud ELi kulud (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t; on ELi mittepõllumajanduslikud kulud (vastavalt punktis g esitatud määratlusele), mis on aastal t eraldatud neile liikmesriikidele, kes ühinesid ELiga pärast 30. aprilli 2004, lähtuvalt punkti 1.1 alapunktis g esitatud määratluse kohasest järk-järgulisest üleminekust;(...PICT...)on ühinemiseelsed kulud (vastavalt punkti 1.1 alapunktis f esitatud määratlusele), mis on eraldatud ühinejariikidele ühinemiseelsel aastal, kohandatuna inflatsiooniga aastal t-1. Käesolev element jäetakse arvutusest välja alates 2013. aasta kohta tehtavast korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2014. aastal. Seda saab väljendada ka järgmiselt:(...PICT...)(...PICT...)= ,kus(...PICT...)võrdub 1-ga kuni aasta t võrdub 2012-ga, ja võrdub 0-ga alates aastast 2013;i on laienemise aasta, mis jääb 2004. aasta ja aasta t vahele;(...PICT...)on viimane kättesaadav, eurodes väljendatud ELi SKT deflaator, mille komisjon on kehtestanud ajavahemiku kohta i-1 kuni t-1.Ühendkuningriigi suhtes 2007.–2013. aastal kohaldatava korrigeerimise KOGUkohandUSe ülemmäär, MIS ON KEHTESTATUD seoSES pärast 30. apriLli 2004 ELiga ühinenud liikmesriikide ELi mittepõllumajanduslike kulude väljaJÄTmisegA Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavast korrigeerimisestÜhendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kohandamine, mis seondub pärast 30. aprilli 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriikidele eraldatud ELi mittepõllumajanduslike kulude (nagu määratletud punktis g) Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavast korrigeerimisest väljajätmisega, ei tohi ajavahemikul 2007–2013 ületada 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära 2004. aasta hindades (kõnealust ülemmäära kohandatakse iga laienemise korral, mis leiab aset aastatel 2006–2012, välja arvatud laienemine Bulgaariasse ja Rumeeniasse).See tähendab, et järgmine Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise vähendamine aastatel 2008–2012 (vähendamine toimub järk-järgult alates 2008. aasta vähendusest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2009. aastal, ja ülemmäära kohaldatakse alates 2012. aasta korrigeerimisest, mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2013. aastal), mis leitakse järgmiselt:(...PICT...)ei ületa kokku 10,5 miljardi euro suurust ülemmäära, mida vajaduse korral suurendatakse järgmise summa võrra (eurodes):(...PICT...),kus(...PICT...)on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik, EL või EL-27) aastal t;(...PICT...)on ELi mittepõllumajanduslikud kulud (vastavalt punktis g esitatud määratlusele), mis on aastal t eraldatud kõigile liikmesriikidele, kes ühinesid ELiga pärast 30. aprilli 2004;(...PICT...)on ELi mittepõllumajanduslikud kulud (vastavalt punktis g esitatud määratlusele), mis on aastal t eraldatud neile 10 liikmesriigile, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004 ning Bulgaariale ja Rumeeniale;(...PICT...)on aastale t vastav NAgE vähendamise protsent (st enne 2008. aastat 0%, 2008. aastal 20%, 2009. aastal 70% ja alates 2010. aastast 100%);(...PICT...)on viimane kättesaadav, eurodes väljendatud ELi SKT deflaator, mille komisjon on kehtestanud ajavahemiku kohta 2004. aastast kuni aastani t.Kohandatud ülemmäära ületamise korral (mis tahes aastal enne 2013. aastat) suurendatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavat korrigeerimist ületamise summa võrra. Ühendkuningriigi suhtes järgnevatel aastatel kohaldatavat korrigeerimist kohandatakse samuti tagamaks, et ülemmäära ei ületata, kuni 2012. aasta kohta tehtava Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimiseni (kaasaarvatud), mida kajastatakse eelarves esmakordselt 2013. aastal.ÜHENDKUNINGRIIGI KASU (punkti 1.1 alapunkt d)(...PICT...)Ühendkuningriigi kasut = ,kus(...PICT...)on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t;(...PICT...)on XXi tasutud rahvamajanduse kogutulul põhinevate maksete summa (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t;(...PICT...)on XXi tasutud piiristatud käibemaksul põhinevate maksete summa (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t.traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasu (punkti 1.1 alapunkt e)(...PICT...)(...PICT...)Traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasut = 0,20 * * ,kus(...PICT...)on liikmesriigi või liikmesriikide rühma XX traditsiooniliste omavahendite netosumma (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t;(...PICT...)on XXi piiristamata käibemaksubaas (kus XX on Ühendkuningriik või EL) aastal t.2. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise rahastamine järgneval aastal (2006. aasta omavahendeid käsitleva otsuse artikkel 5)Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise kulud aastal t kannavad teised liikmesriigid aastal t+1 järgmise korra kohaselt:a) Kulude jaotumine arvutatakse lähtuvalt iga liikmesriigi osast artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud, aastaga t+1 seonduvates maksetes, arvestamata Ühendkuningriigi osa ja võtmata arvesse artikli 2 lõikes 5 osutatud Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate brutomaksete vähendamist.b) Seejärel kohandatakse seda selliselt, et Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi rahastatav osa käesoleva arvutuse tulemusel saadavast summast piirduks ühe neljandikuga punkti a kohase arvutuse tulemusel saadud osadest.Korrigeerimise summa antakse Ühendkuningriigi käsutusse käibemaksul põhinevate maksete vähendamise teel; kui korrigeerimise summa on käibemaksul põhinevatest maksetest suurem, võimaldatakse korrigeerimist tema rahvamajanduse kogutulul põhinevate maksete vähendamise teel.Teiste liikmesriikide kantud kulud lisatakse nende käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhistele maksetele.Allpool esitatud tabeli näol on tegemist näitega, millega illustreeritakse eespool esitatud arvutusmeetodi rakendamist vastuvõetud 2006. aasta eelarves kajastatud rahvamajanduse kogutulu prognooside alusel.(...PICT...)Liikmesriikide osad rahvamajanduse kogutulul põhinevates maksetes (artikli 2 lõike 1 punkt c) aastal t+1 on märgitud tabeli esimeses veerus. Teises veerus on esitatud punkti a kohaselt saadud osad. Kolmandas veerus on näidatud Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi (kelle osadest kolm neljandikku tuleneb punktist a) vähendused ning neljandas veerus on kajastatud Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi vähenduste jaotumine muude liikmesriikide vahel kui need neli riiki ja Ühendkuningriik.Viiendas veerus on näidatud kõnealusest arvutusest tulenevad osad Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise rahastamises.3. eelarveliste koondnäitajate määratlused3.1. Aasta t kogukuluÜhendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise väljaarvutamisel aluseks võetavate kulude suurus vastab kõnealuse aastaga (aastaga t) seonduvatele tegelikele maksetele (maksekohustustega seotud assigneeringute täitmine), mis on tehtud kas kõnealuse aasta eelarveliste assigneeringute või kasutamata jäänud ning järgmisesse aastasse (aastast t aastasse t+1) üle kantud assigneeringute kohaselt. Arvesse võetakse ainult maksekohustustega seotud kasutatud assigneeringuid, s.t tegelikult tasutud makseid.3.2. Eraldatud kogukuluPunktis 3.1 määratletud kogukulude eraldamist liikmesriikidele reguleerivad järgmised eeskirjad:Üldjuhul eraldatakse maksed põhilise saaja elukohaks olevale liikmesriigile. Kui aga komisjon teab, et asjaomase saaja puhul on tegemist vahendajaga, eraldatakse maksed võimaluse korral lõppsaaja või lõppsaajate elukohaks oleva(te)le liikmesriigile või -riikidele vastavalt nende osale kõnealustes maksetes.Kulude teatavaid komponente ei saa täielikult ega osaliselt liikmesriikidele eraldada. Võttes aluseks Euroopa Liidu üldeelarves kajastatud kogukulud, tuleb välja arvata vähemalt kaks peamist kululiiki (kuigi käesolev loetelu on suunitluslik ega ole tingimata ammendav):1. Välised kulud, mis vastavad peamiselt 2007.–2013. aasta finantsraamistiku 4. rubriigile (ELi ülemaailmne roll), millele on osutatud Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustes.Sellesse liiki kuuluvad ka muude rubriikide alla kuuluvad kulud, millest saavad kasu maksete saajad kolmandates riikides (näiteks arengukoostöö, ELi makstud teadustegevusega seotud kulud, maksete saajatele väljaspool ELi makstud halduskulud jms).2. Kulud, mida ei saa eraldada ega määratleda. See võib olla tingitud määratlemisraskustest, nt esinduskulud, lähetuskulud ning ametlike ja muude kohtumistega seotud kulud, piiriüleste ühenduse algatuste, piirkondadevaheliste koostöömeetmete edendamise ning muu piiriülese tegevusega seotud maksed.Eraldatud kulude määratlus vastab põhimõtteliselt 2007.–2013. aasta finantsraamistiku 1.–3., 5. ja 6. rubriigile, millele on osutatud Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustes.3.3. Ühinemiseelne kuluÜhinemiseelne kulu, mida tuleb arvesse võtta artikli 4 lõike 1 punktis f nimetatud laienemise korral tehtava kohandamise arvutamiseks, on käsitletav ühinemisele eelnenud aastal ühinejariikidele eraldatud kuluna (vastavalt punktides 3.1 ja 3.2 esitatud määratlusele).4. Ühendkuningriigi suhtes aastal t kohaldatava korrigeerimise kajastamine eelarves4.1. Esialgne prognoos (kajastatakse aasta t+1 esialgses eelarveprojektis)Esialgne Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise summa aastaks t arvutatakse välja aasta t+1 esialgse eelarveprojekti koostamisel. Arvutused tuleb teostada uusimate kättesaadavate osamaksusid ja kulusid käsitlevate andmete põhjal.Ühendkuningriigi käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevaid makseid vähendatakse Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise summa võrra. Teiste liikmesriikide käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevaid makseid suurendatakse summa võrra, mis on proportsionaalne nende osakaaluga rahastamises.4.2. Esialgse prognoosi ajakohastamine (vahemikus aastast t+1 kuni aastani t+3)Vajadusel on komisjonil võimalus teha ettepanek esialgse prognoosi ajakohastamiseks mis tahes ajal vahemikus aastast t+1 kuni aastani t+3. Kõnealune ajakohastus kajastatakse esialgses paranduseelarve projektis.Ajakohastuseks tehakse ettepanek, kui komisjonil on alust arvata, et esialgse prognoosi kohane esialgne arvutus erineb märkimisväärselt Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplikust arvutusest (vt allpool), mille kohta tehakse ettepanek aasta t+4 esialgses paranduseelarve projektis.Ajakohastuseks võidakse teha ettepanek ka siis, kui selgub, et aasta t+1 esialgses eelarveprojektis kajastatud rahvamajanduse kogutulu arvestusbaaside prognoosid erinevad märkimisväärselt lõplikest rahvamajanduse kogutulu arvestusbaasidest, muutes sellega oluliselt Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise rahastamise jaotumist.4.3. Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplik väljaarvutamine (kajastatakse aasta t+4 esialgses paranduseelarve projektis)4.3.1. Lõpliku summa arvutamineKorrigeerimise lõpliku summa arvutamise kord on esitatud käesoleva dokumendi 1. punktis.Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise lõplikus väljaarvutamises kasutatavad andmed on aastaga t seonduvad käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu arvestusbaasid ning eraldatud kulude prognoosid 31. detsembri aasta t+3 seisuga, ja need arvutatakse eurodesse ümber aasta t keskmise aastase vahetuskursi alusel.Ühendkuningriigi kasu hindamiseks lõpliku arvutuse jaoks (punkti 1.1 alapunkt d) tuleb arvesse võtta traditsiooniliste omavahendite osamaksusid ja muid aastal t saadud tulusid. See tähendab, et esialgne eelarve on vaja mis tahes liiki vahendite ja tulude lõplike andmete alusel ümber arvutada.4.3.2. Korrigeerimise lõpliku rahastamise arvutamine ja selle kajastamine eelarvesKorrigeerimise lõpliku rahastamise arvutamise kord on esitatud punktis 2.Lõplikud rahastamisandmed on aasta t+1 käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu arvestusbaasid 31. detsembri aasta t+3 seisuga.Lõplikke rahastamisandmeid võrreldakse maksetega, mida on eelarves (s.t aasta t+1 eelarves ja kui aastatel t+2 või t+3 on tehtud ajakohastusi, siis ka nende aastate eelarvetes) juba kajastatud.Iga liikmesriigi puhul esinevad erinevused kajastatakse aasta t+4 esialgse paranduseelarve projekti asjakohases eelarvepeatükis ja need arvutatakse ümber riikide vääringutesse korrigeerimise rahastamise aasta (aasta t+1) keskmise aastase vahetuskursi alusel.[1] Dokument 15915/05 CADREFIN 268, 19.12.2005.[2] 18 EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.[3] Alates 2002. aastast asendati omavahendite valdkonnas rahvamajanduse kogutoodang rahvamajanduse kogutuluga.[4] KOM(2001) 801 (lõplik).[5] Arvamus nr 4/2005, ELT C 167, lk 1.[6] ELT C[7] Arvamus on esitatud[8] ELT C[9] ELT C[10] EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1, määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).[11] 18 EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.[12] KOM(2001) 801 (lõplik).[13] ELT L 181, 19.7.2003, lk 1.[14] 18 EÜT L 94, 28.4.1970, lk 19.[15] 18 EÜT L 128, 14.5.1985, lk 15.[16] 18 EÜT L 185, 15.7.1988, lk 24.[17] 18 EÜT L 293, 12.11.1994, lk 9.[18] ELT L[19] Eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt ELi omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse artiklitele 4 ja 5 (Euroopa Liidu Nõukogu, 10646/00 ADD 2, 21. september 2000).--------------------------------------------------


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.11.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 336/28
 Žaloba podaná 23. septembra 2013 — Braun Melsungen/ÚHVT (SafeSet)
 (Vec T-513/13)
 2013/C 336/61
 Jazyk konania: nemčina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: B. Braun Melsungen AG (Melsungen, Nemecko) (v zastúpení: M.-C. Seiler, advokátka)
 Žalovaný: Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)
 Návrhy
 Žalobkyňa navrhuje, aby Všeobecný súd:
 —
 zrušil napadnuté rozhodnutie prvého odvolacieho senátu ÚHVT z 27. júna 2013,
 —
 zmenil napadnuté rozhodnutie prvého odvolacieho senátu ÚHVT z 27. júna 2013 v tom smere, že predchádzajúce zamietavé rozhodnutie ÚHVT z 25. júna 2012 sa zrušuje,
 —
 zmenil napadnuté rozhodnutie prvého odvolacieho senátu ÚHVT z 27. júna 2013 v tom smere, že sa pokračuje v konaní o zápise,
 —
 zaviazal ÚHVT na náhradu trov konania, vrátane trov, ktoré vznikli v priebehu konania o odvolaní.
 Dôvody a hlavné tvrdenia
 Prihlasovaná ochranná známka Spoločenstva: slovná ochranná známka „SafeSet“ pre tovary zaradené do triedy 10 — prihláška ochrannej zámky Spoločenstva č. 10549368.
 Rozhodnutie prieskumového pracovníka: zamietnutie prihlášky.
 Rozhodnutie odvolacieho senátu: zamietnutie odvolania.
 Dôvody žaloby: porušenie článku 7 ods. 1 písm. b) a c) a článku 7 ods. 2, ako aj článkov 75 a 76 nariadenia (ES) č. 207/2009.


type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,23.10.2017
 COM(2017) 613 final
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Kreeka taotlus – EGF/2017/003 GR/Attica retail)
 SELETUSKIRI
 ETTEPANEKU TAUST
 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
 1
 (edaspidi „EGFi määrus“).
 2.13. aprillil 2017 esitas Kreeka taotluse viitega EGF/2017/003 GR/Attica retail, et saada Kreeka NUTS 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30) ja kümnes teises piirkonnas
 2
 klassifikaatori NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
 3
 .
 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätete alusel, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.
 TAOTLUSE KOKKUVÕTE
 EGFi taotlus
 EGF/2017/003 GR/Attica retail
 Liikmesriik
 Kreeka
 Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS
 4
 2. tasand)
 Ida-Makedoonia ja Traakia (EL11)
 Kesk-Makedoonia (EL12)
 Lääne-Makedoonia (EL13)
 Tessaalia (EL14)
 Ípeiros (EL21)
 Lääne-Kreeka (EL23)
 Kesk-Kreeka (EL24)
 Peloponnesos (EL25)
 Atika (EL30)
 Lõuna-Egeus (EL42)
 Kreeta (EL43)
 Taotluse esitamise kuupäev
 13. aprill 2017
 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev
 13. aprill 2017
 Tõlke saamine
 12. mai 2017
 Lisateabe nõudmise kuupäev
 26. mai 2017
 Nõutud teabe esitamistähtaja kahe nädala võrra pikendamise taotluse kuupäev
 7. juuli 2017
 Lisateabe esitamise tähtaeg
 21. juuli 2017
 Lisateabe tõlke saamine
 16. august 2017
 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg
 8. november 2017
 Sekkumiskriteerium
 EGFi määruse artikli 4 lõige 2
 Asjaomaste ettevõtjate arv
 9
 Majandussektor(id)
 (NACE Revision 2 osa)
 5
 Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)
 Vaatlusperiood (üheksa kuud)
 19. aprill 2016 – 19. jaanuar 2017
 Koondamiste koguarv
 725
 Rahastamisnõuetele vastavate toetusesaajate koguarv
 725
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv
 725
 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)
 4 720 250
 EGFi rakendamise eelarve
 6
 (eurodes)
 195 000
 Kogueelarve (eurodes)
 4 915 250
 EGFi toetus (60 %) (eurodes)
 2 949 150
 TAOTLUSE HINDAMINE
 Menetlus
 4.Kreeka ametisasutused esitasid taotluse EGF/2017/003 GR/Attica retail 13. aprillil 2017, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Kreeka ametiasutustelt lisateavet 26. mail 2017. Lisateave esitati kaheksa nädala jooksul, pärast seda, kui Kreeka ametiasutused olid nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel tähtaega kahe nädala võrra pikendanud. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 8. novembril 2017.
 Taotluse rahastamiskõlblikkus
 Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad
 5.Taotlus esitati selle tõttu, et NACE Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris koondati 725 töötajat. Üheksa ettevõtja koondamised leidsid aset NUTS 2. tasandi Kreeka piirkonnas Atika (EL30) ja kümnes teises piirkonnas
 7
 .
 Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil
 ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε.
 428
 ΝΟΤΟΣ COM ΣΥΜΜΕΤΟΧΕΣ Α.Ε.
 33
 DIXONS SOUTH - EAST EUROPE SA
 42
 ΠΕΤ ΣΙΤΙ ΑΕΒΕ
 23
 ΗΛΕΚΤΡΟΛΟΓΙΚΑ ΕΛΛΑΣ
 37
 ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε.
 28
 ΑΤΗΝΗ ΧΟΝΤΟΣ Α.Ε.Ε
 29
 ΑΦΟΙ ΒΕΡΟΠΟΥΛΟΙ Α.Ε.
 49
 ΜΕΤΡΟ ΑΕΒΕ
 56
 Ettevõtjaid kokku: 9
 8
 Koondatuid kokku:
 725
 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:
 0
 Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:
 725
 Sekkumiskriteeriumid
 6.Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimus vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. NUTS 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30) koondati kokku 513 töötajat.
 7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 19. aprillist 2016 kuni 19. jaanuarini 2017.
 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine
 8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:
 –269 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;
 –456 koondatud töötajat alates töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.
 Rahastamiskõlblikud toetusesaajad
 9.Rahastamiskõlblikke toetusesaajaid on kokku 725.
 Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga
 10.Tõendamaks määruses (EÜ) nr 546/2009 nimetatud seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, selgitavad Kreeka ametiasutused, et riigi majandus on alates kriisi algusest 2008. aastal olnud sügavas languses. Kreeka statistikaameti ELSTAT andmetel on Kreeka reaalne SKP 2008. aastast 2016. aastani vähenenud 26,2 protsenti, avaliku sektori tarbimine 22,8 protsenti ja erasektori tarbimine 24,4 protsenti, töötuse määr on aga suurenenud ligikaudu 14 protsendipunkti. Ehkki Kreeka majandus on hinnangute kohaselt taastumas ja prognoosid aastaks 2017
 9
 on mõne eespool nimetatud näitaja kohta positiivsed, on tööturg ka lähitulevikus endiselt raskustes.
 11.Alates 2008. aastast on Kreeka valitsus võtnud välisvõla tagasimaksmiseks eri meetmeid, nt maksumäära suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime parandamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad.
 12.Väiksemate sissetulekute vahetu tagajärjena on vähenenud tarbimine, eelkõige toodete osas, mis ei ole esmatarbekaubad. 2009. aastast 2013. aastani vähenes Kreekas leibkondade tarbimine, kuigi EL-28 tasandil toimus aeglane taastumine. Pärast väikest taastumist 2014. aastal hakkas leibkondade tarbimine Kreekas 2015. aastal taas vähenema
 10
 .
 13.Leibkondade sissetulekuid ja elutingimusi käsitleva ELSTATi aruande kohaselt elas 2016. aastal 21,2 % kreeklastest allpool vaesuspiiri
 11
 .
 14.IME-GSEVEE
 12
 2016. aasta jaanuaris avaldatud uuringus
 13
 tunnistas üks kolmest leibkonnast, et sissetulekud on 2015. aastal eelmise aastaga võrreldes vähenenud, ning 94,2 % leibkondadest tunnistasid, et nende sissetulekud on alates kriisi algusest oluliselt vähenenud.
 15.Aastatel 2009 kuni 2016 vähenes tarbijausalduse indeks
 14
 drastiliselt: kui 2009. aastal oli see -46, siis 2012. aastal oli see -75, ning hoolimata selle taastumisest 2014.–2015. aastal (-49), on see indeks alates 2016. aastast oluliselt langenud: 2017. aasta veebruaris oli see -73,3
 15
 .
 16.Tänaseks on jaekaubandussektorilt EGF-ile laekunud veel seitse taotlust
 16
 , mille alus on samuti ülemaailmne majandus- ja finantskriis.
 Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused
 17.Kreeka ametiasutuste väitel olid koondamised tingitud eeskätt kahest järgmisest sündmusest: 1) leibkondade kasutada olevate sissetulekute vähenemine maksukoormuse suurenemise, palkade vähenemise ja kasvava töötuse tõttu, mille tagajärjeks oli ostujõu järsk langus; 2) ettevõtetele ja üksikisikutele antavate laenude järsk vähenemine Kreeka pankade sularahapuuduse tõttu. Kreeka keskpanga andmetel on leibkondadele ja ettevõtetele antavate laenude aastane kasvumäär alates 2010. aastast olnud negatiivne
 17
 .
 18.Kuna Kreeka leibkondade ostujõud on alates 2008. aastast vähenenud, on vähenenud ka nõudlus esmatarbekaupade ja kestvuskaupade järele. Seetõttu vähenes 2008.–2015. aastal märkimisväärselt jaekaubanduse maht: kodumasinate osas 60 %, toiduainete jaemüüjate osas 30 % ning supermarketite osas 23 %
 18
 . Infobank Hellastat SA hinnangul
 19
 on oodata jätkuvat jaekaubanduse mahu vähenemist.
 19.Jaekaubandusettevõtjatel on nendes tingimustes olnud suuri raskusi äritegevuse jätkamisega, kuna rahastamistingimused ja äritulemused halvenesid kriisi ajal märkimisväärselt. Jaekaubandussektori kogukäibe indeks on pidevalt langenud, vähenedes 2008.–2016. aastal rohkem kui 63 % (2008. aastal oli see 112,6, 2016. aastal 71,1)
 20
 .
 20.Kreeka tarbijate sissetulekute pidev vähenemine muutis nende tarbimisharjumusi ja hoiakuid. Traditsiooniliste jaekaupluste tegevust on mõjutanud ka e-kaubanduse jätkuv kasv (2016. aasta novembris 18,3 %)
 21
 . Kõik see on mõjutanud ka niigi kõrget töötuse määra
 22
 . Kreeka töötajate üldkonföderatsiooni (GSEE) tööinstituudi 2016. aasta aruande kohaselt on jaekaubandus-, tööstus- ja ehitussektori töökohtade arv 2008.–2015. aastal vähenenud 164 000 võrra. See moodustab 64,2 % vähenenud töökohtade koguarvust
 23
 .
 Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele
 21.Kuigi viimase nelja aasta jooksul on tööpuudus Kreekas tasapisi vähenenud, on töötuse määr siiski EL liikmesriikide hulgas kõrgeim (2016. aastal 23,6 %).
 22.Kreeka ametiasutused väidavad, et kõnealuses 11 piirkonnas toimunud koondamised halvendavad tööpuudusest tingitud olukorda, mis on majandus- ja finantskriisi tagajärjel juba niigi kehvas seisus. ELi liikmesriikide hulgas oli töötuse määr 2016. aastal kõige kõrgem just Kreekas. Maailmas on Kreeka antud näitaja osas viieteistkümnendal kohal
 24
 .
 Töötuse määr
 Allikas: Eurostat
 25
 ja ELSTAT.
 23.Enamik koondamisi toimub Atika piirkonnas (70,7 %) ja teised koondamised toimusid ülejäänud 10 piirkonnas
 26
 (29,3 %). 2016. aasta lõpu seisuga oli töötuse määr Atika piirkonnas 22,9 %, ülejäänud kümnes piirkonnas jäi töötuse määr 19,5 % (Egeuse piirkond) ja 26,8 % (Ípeirose ja Lääne-Makedoonia piirkonnad) vahele
 27
 . Peale selle on piirkondades tööotsijate suure arvuga võrreldes vähe tööpakkumisi. 2016. aasta veebruari seisuga otsis ainuüksi Atika piirkonnas ametlikult tööd 306 749 töötut.
 24.Jaekaubandusettevõtetes toimunud koondamised on niigi kriisi negatiivsete tagajärgedega maadlevaid piirkondi tõsiselt räsinud.
 Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus
 25.Kreeka ametiasutused väidavad, et esitatud taotlust tuleks käsitleda EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohase taotlusena, sest tegemist on eriolukorraga ja neil koondamistel on ulatuslik mõju tööhõivele ning kohalikule ja piirkondlikule majandusele. Artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud nõuded ei ole täies ulatuses täidetud, kuna keeruline on tõestada, et kaks NUTS 2. tasandi piirkonda, mille vahel on veepiir (EL42 ja EL43
 28
 ), külgnevad teiste asjaomaste piirkondadega ning et nad on osa ühisest kohalikust või piirkondlikust tööturust.
 26.Veepiiriga piirkondade külgnevus artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses ei ole EGFi määruses määratletud. Seetõttu väidab Kreeka, et 20 töötajat
 29
 , kes koondati ühele emaettevõttele (Electroniki Athinon SA) kuuluvatest poodidest, peaks käsitlema võrdselt ning nende suhtes tuleks kohaldada sama liiki meetmeid, mida kohaldatakse maismaapiirkondades koondatud töötajatele.
 27.Lisaks on kahe veepiiriga piirkonna näol tegemist väikeste isoleeritud tööturgudega ning mõlemas piirkonnas on väga kõrge töötuse määr (Lõuna-Egeuse piirkonnas 19,5 % ja Kreetal 23,5 %).
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad
 28.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 725. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuserühma alusel järgmiselt:
 Kategooria
 Sihtrühma kuuluvate
 toetusesaajate arv
 Sugu:
 Mehed:
 408
 (56,3 %)
 Naised:
 317
 (43,7 %)
 Kodakondsus:
 ELi kodanikud:
 714
 (98,5 %)
 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:
 11
 (1,5 %)
 Vanuserühm:
 15–24-aastased:
 0
 (0,0 %)
 25–29-aastased:
 26
 (3,6 %)
 30–54-aastased:
 81
 (11,2 %)
 55–64-aastased:
 438
 (60,4 %)
 üle 64 aasta vanused:
 180
 (24,8 %)
 Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus
 29.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.
 –Professionaalne nõustamine: Tegemist on kaasmeetmega, mida pakutakse kõikidele osalejatele, pöörates erilist tähelepanu eakamatele toetusesaajatele. Meetme käigus korraldab spetsialiseerunud nõustaja 25 individuaalset nõustamist, mis kestavad 45 minutit. Meede hõlmab järgmisi etappe:
 1. Teave. Esimese, kõikidele toetusesaajatele suunatud meetme käigus antakse ülevaade projektist ning võimalustest, mida loob selles osalemisega nõustumine.
 2. Toetusesaajate registreerimine ja vajaduste uurimine. Teabe andmine kättesaadavate teenuste ja koolitusprogrammide kohta ning oskuste ja koolitusvajaduste kohta. Kõikide osalejate isikliku profiili koostamine.
 3. Isiklike ja tööalaste oskuste hindamine. Meetme eesmärk on aidata töötajatel saada ülevaade oma huvidele vastavatest oskustest, võimalustest ja piirangutest ning koostada realistlik karjäärikava. Protsessi tulemusena koostatakse personaalsete ja tööalaste oskuste hinnang, mis hõlmab osaleja oskusi, kvalifikatsioone ja koolitusvajadusi.
 4. Isikliku ja tööalase arengu protsess. Meede hõlmab järgmist: 1) koolitus horisontaalsete oskuste valdkonnas
 30
 ; 2) tööotsingute toetamine ja tööotsimise meetodite tutvustamine, elulookirjelduste ja kaaskirjade koostamise ning tööintervjuuks valmistumise koolitus; 3) karjäärinõustamine: nõustajad annavad ajakohast teavet tööturu olukorra kohta ning suunavad osaleja konkreetsete tööpakkumiste juurde; 4) esialgse individuaalse koondprojekti ja tegevuskava koostamine.
 5. Individuaalse tegevuskava väljatöötamine ja koostamine. Nõustajad on töötajatele toeks ka koolituskavade ja personaalsete tööturule tagasipöördumise kavade elluviimisel. Ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele pakutakse üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist.
 6. Jälgimine. Meetme abil tagatakse osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete võtmise lõpetamist.
 –Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Meetmega pakutakse töötajatele, eelkõige eakamatele toetusesaajatele nende vajadustele vastavaid kutseõppekursusi, mis haakuvad tööturu hetkevajadustega. Pakutakse kahte liiki koolitust: jätkuvad kutseõppeprogrammid ning erikoolitused või eriotstarbelised haridusprogrammid. Koolituskursusi võib täiendada ka praktikaga.
 –Ettevõtluse alustamise toetus. Ettevõtluse edendamiseks saavad oma ettevõtte asutavad töötajad asutamiskulude katmiseks kuni 15 000 eurot toetust. Eelduseks on see, et toetusesaaja jätkab oma ettevõtte tegevust vähemalt ühe aasta jooksul.
 –Tööotsimis- ja koolitustoetus. Professionaalse nõustamise meetmes osalemise kulude katmiseks eraldatakse toetusesaajale nõustajaga 45-minutilisel koolitussessioonil osalemise jaoks 40 eurot. Koolitusel osalemise toetus on 3,33 eurot tunnis.
 –Töökoha loomise toetus. Töölevõtmise stiimulina pakutakse tööandjatele toetust 650 eurot (bruto) inimese kohta kuue kuu vältel, eeldusel et EGFi toetusesaaja leping kehtib vähemalt kuus kuud pärast toetuse andmise lõppemist.
 30.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.
 31.Kreeka ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt peavad võtma. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.
 Eelarveprognoos
 32.Hinnangulised kogukulud on 4 915 250 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 4 720 250 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 195 000 eurot.
 33.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 2 949 150 eurot (60 % kogukuludest).
 Meetmed
 Osalejate hinnanguline arv
 Hinnanguline kulu osaleja kohta
 (eurodes)
 Hinnanguline kogukulu
 (eurodes)
 Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)
 Professionaalne nõustamine (Επαγγελματική συμβουλευτική)
 725
 1 250
 906 250
 Kutseõpe (Επαγγελματική Κατάρτιση)
 680
 1 500
 1 020 000
 Erikoolitus/-haridus (Εξειδικευμένη κατάρτιση / εκπαίδευση)
 45
 4 000
 180 000
 Ettevõtluse alustamise toetus (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)
 65
 15 000
 975 000
 Vahesumma (a):
 Protsent individuaalsete teenuste paketist
 –
 3 081 250
 (65,28 %)
 Toetused ja stiimulid (meetmed EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt)
 Tööotsimistoetus (Επιδόματα αναζήτησης εργασίας)
 725
 1 000
 725 000
 Koolitustoetus (Επιδόματα κατάρτισης)
 680
 1 000
 680 000
 Töökoha loomise toetus (Επιδότηση θέσεων εργασίας)
 60
 3 900
 234 000
 Vahesumma (b):
 Protsent individuaalsete teenuste paketist:
 –
 1 639 000
 (34,72 %)
 EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed
 1. Ettevalmistav tegevus
 –
 25 000
 2. Haldamine
 –
 90 000
 3. Teavitamine ja reklaam
 –
 55 000
 4. Kontroll ja aruandlus
 –
 25 000
 Vahesumma (c):
 Protsent kogukuludest:
 –
 195 000
 (3,97 %)
 Kogukulud (a + b + c):
 –
 4 915 250
 EGFi toetus (60 % kogukuludest)
 –
 2 949 150
 34.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.
 35.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate, idufirmade ja selliste firmade puhul, mille töötavad on üle võtnud, ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta.
 Kulude rahastamiskõlblikkuse periood
 36.Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 13. juulil 2017. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 13. juulist 2017 kuni 13. juulini 2019.
 37.Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 5. juunil 2017. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 5. juunist 2017 kuni 13. jaanuarini 2020.
 Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega
 38.Riikliku eel- või kaasrahastamise allikas on Kreeka majandus- ja arenguministeeriumi avalike investeeringute programm.
 39.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord
 40.Kreeka ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud peasekretäri ja Kreeka töötajate üldkonföderatsiooni tööinstituudi (GSEE) esindajatega.
 41.2017. aasta jaanuaris toimus tööhõiveministeeriumi peasekretäri juures kuus kohtumist: kolm kohtumist peasekretäri ja GSEE esindajatega ning kolm kohtumist peasekretäri ja koondatud töötajate koordineerimiskomiteega.
 Juhtimis- ja kontrollisüsteem
 42.Taotlus sisaldab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Kreekas ka Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid. Korraldusasutuseks on tööhõive, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalse solidaarsuse ministeeriumi tööhõive ja sotsiaalmajanduse osakonna riikliku strateegilise raamistiku (NSRF) töörühm, auditeerimisasutuseks on EDEL (finantsauditite komitee) ning sertifitseerimisasutuseks kaasrahastatavate programmide sertifitseerimise ja kontrollimise eriteenistus.
 Asjaomase liikmesriigi kohustused
 43.Kreeka on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:
 –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;
 –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;
 –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;
 –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;
 –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;
 –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.
 MÕJU EELARVELE
 Eelarvet käsitlev ettepanek
 44.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades)
 31
 .
 45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühmas olevate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja nende eeldatavat maksumust, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 2 949 150 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.
 46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13
 32
 .
 Seotud õigusaktid
 47.Komisjon esitab EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 2 949 150 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.
 48.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
 (Kreeka taotlus – EGF/2017/003 GR/Attica retail)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
 33
 , eriti selle artikli 15 lõiget 4,
 võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
 34
 , eriti selle punkti 13,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
 (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades)
 35
 .
 (3)13. aprillil 2017 esitas Kreeka taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega, mis toimusid Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS)
 36
 2. tasandi piirkondades, kuhu kuuluvad Atika (EL30), Ida-Makedoonia ja Traakia (EL11), Kesk-Makedoonia (EL12), Lääne-Makedoonia (EL13), Tessaalia (EL14), Ípeiros (EL21), Lääne-Kreeka (EL23), Kesk-Kreeka (EL24), Peloponnesos (EL25), Lõuna-Egeus (EL42) ja Kreeta (EL43). Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.
 (4)Määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõike 2 alusel käsitatakse Kreeka esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.
 (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 2 949 150 eurot.
 (6)Selleks et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 2 949 150 eurot.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]*.
 37Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (2)
 Ida-Makedoonia ja Traakia (EL11), Kesk-Makedoonia (EL12), Lääne-Makedoonia (EL13), Tessaalia (EL14), Ípeiros (EL21), Lääne-Kreeka (EL23), Kesk-Kreeka (EL24), Peloponnesos (EL25), Lõuna-Egeus (EL42), Kreeta (EL43).
 (3)
 EGFi määruse artikli 3 tähenduses.
 (4)
 Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).
 (5)
 ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.
 (6)
 Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.
 (7)
 Vt joonealune märkus nr 3.
 (8)
 Nimetatud üheksale ettevõtjale kuuluvad poed ja supermarketid, kus müüakse elektroonikatooteid, kodumasinaid, arvuteid, kosmeetikatooteid, rõivaid, jalanõusid, toitu ja jooke jne. Kaks ettevõtjat on läinud pankrotti (ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε ja ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε.), ülejäänud seitse jätkavad tegevust.
 (9)
 https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/ecfin_forecast_spring_110517_el_en.pdf
 (10)
 SKP ja põhikomponendid (toodang, tulud ja kulud), kood: nama_10_gdp.
 (11)
 Kreekas on vaesuspiir üksikisikute puhul 4 500 eurot aastas inimese kohta ning kahest täiskasvanust ja kahest lapsest koosneva leibkonna puhul 9 450 eurot.
 (12)
 Kreeka kutsetööliste, käsitööliste ja kaupmeeste liidu väikeettevõtjate instituut.
 (13)
 http://www.imegsevee.gr/dtimegsevee/1078--l-r
 (14)
 Tarbijausalduse indeks on positiivsete ja negatiivsete vastuste kaalutud protsendimäär.
 (15)
 http://iobe.gr/docs/situation/BCS_01032017_PRE_GR.pdf
 (16)
 EGF/2010/010 CZ/Unilever, EGF/2010/016 ES/Aragón Retail, EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail.
 (17)
 http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2016.pdf
 (18)
 https://www.nbg.gr/greek/the-group/press-office/e-spot/reports/Documents/SMEs%20Survey_Retail%20Trade%20(September%202016).pdf
 (19)
 http://www.pressreader.com/greece/naftemporiki/20170111/281784218780186
 (20)
 http://www.statistics.gr/en/statistics/-/publication/DKT39/2017-M05
 (21)
 www.greekecommerce.gr/gr/file-download/eltrun-ecommerce-b2c-2016
 (22)
 Eurostat: Kood tsdec450.
 (23)
 http://www.inegsee.gr/ekdosi/etisia-ekthesi-2016-ine-gsee-i-elliniki-ikonomia-ke-i-apascholisi/
 (24)
 Allikas: ILO.
 http://www.ilo.org/global/about-the-ilo/multimedia/maps-and-charts/WCMS_442905/lang--en/index.htm
 (25)
 Kood tsdec450.
 (26)
 Vt joonealune märkus nr 3.
 (27)
 http://www.statistics.gr/documents/20181/44dfe0a4-2f54-47c0-aa04-83b6d56508f8
 (28)
 EL42 – Lõuna-Egeus, EL43 – Kreeta.
 (29)
 12 töötajat piirkonnas EL42 – Lõuna-Egeus ja 8 töötajat piirkonnas EL43 – Kreeta.
 (30)
 Horisontaalsed oskused, näiteks: uute olukordadega kohanemine, otsuste langetamine, töö otsimine, jne.
 (31)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.
 (32)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (33)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (34)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (35)
 Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
 (36)
 Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).
 (37)
 Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.