type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 22.12.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 350/114
 ASSOCIERINGSRÅDET EU-LIBANONS AFGØRELSE Nr. 1/2016
 af 11. november 2016
 om fastlæggelse af prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Libanon [2016/2368]
 ASSOCIERINGSRÅDET EU-LIBANON HAR —
 under henvisning til Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side (»aftalen«) blev undertegnet den 17. juni 2002 og trådte i kraft den 1. april 2006.
 (2)
 Aftalens artikel 76 giver associeringsrådet beføjelse til at træffe afgørelser med henblik på virkeliggørelse af aftalens mål i de tilfælde, der er fastsat i aftalen, og at fremsætte passende henstillinger.
 (3)
 I aftalens artikel 86 er det fastsat, at parterne skal træffe alle fornødne almindelige eller særlige foranstaltninger for at opfylde deres forpligtelser i henhold til aftalen, og de skal drage omsorg for, at aftalens målsætning virkeliggøres.
 (4)
 Den anden handlingsplan EU-Libanon, som blev vedtaget i 2013 med det formål at fremme samarbejdet på de områder, der er anført i aftalen, udløb i 2015 og er ikke blevet fornyet.
 (5)
 I revisionen af den europæiske naboskabspolitik i 2016 blev det foreslået at indlede en fase med nyt gensidigt engagement mellem partnerne for at øge ejerskabsfølelsen hos begge parter.
 (6)
 EU og Libanon er blevet enige om at konsolidere deres partnerskab ved at fastlægge et sæt prioriteter for perioden 2016-2020 med henblik på at støtte og styrke Libanons modstandsdygtighed og stabilitet og samtidig søge at afhjælpe konsekvenserne af den langvarige konflikt i Syrien.
 (7)
 Parterne i aftalen er blevet enige om teksten til prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Libanon, herunder pagten, der skal støtte gennemførelsen af aftalen og koncentrere samarbejdet om fælles interesser, der er fastlagt i fællesskab, og som vil blive prioriteret —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Associeringsrådet henstiller, at parterne gennemfører prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Libanon, herunder pagten, jf. bilaget til denne afgørelse.
 Artikel 2
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 11. november 2016.
 På vegne af Associeringsrådet EU-Libanon
 F. MOGHERINI
 Formand
 BILAG
 PRIORITETERNE FOR PARTNERSKABET MELLEM EU OG LIBANON SAMT PAGTEN
 PRIORITETERNE FOR PARTNERSKABET MELLEM EU OG LIBANON
 Et fornyet partnerskab mellem EU og Libanon (2016-2020)
 Fastlæggelse af prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Libanon
 Libanon har spillet en ledende rolle i drøftelserne af og høringerne om revisionen af den europæiske naboskabspolitik (ENP). Det arabiske oplæg, som blev forelagt på konferencen i Beirut om revisionen af ENP, var et vigtigt dokument, som bidrog til den høringsproces, der mundede ud i den reviderede ENP. Overordnet bygger prioriteterne på Libanons engagement i revisionen af ENP, og de fastlægger en ramme for politisk engagement og for interventioner på kort og mellemlang sigt på baggrund af de prioriteter, som Libanons regering har fastlagt. Desuden står Libanon og EU som partnere i dag mere end nogensinde før over for umiddelbare udfordringer i tilknytning til langvarige kriser. Disse udfordringer kræver, at ovennævnte ramme tager højde for ekstraordinære omstændigheder i regionen og disses indvirkning på Libanon.
 EU og Libanon opfatter deres partnerskab som et udtryk for fælles værdier og en anerkendelse af fælles interesser. Menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i relevant international, regional og national ret udgør fælles værdier. Respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder er et væsentligt element i forbindelserne mellem EU og Libanon. Det fælles mål om et fælles område med fred, velstand og stabilitet forudsætter samarbejde, navnlig gennem medejerskab, differentiering og styrket partnerskab, der er drevet af betydningen af at fastholde Libanon som en model for mådehold for hele regionen og gøre status over den vigtige rolle, som landets aktive private sektor og dynamiske civilsamfund spiller.
 Libanon og EU vil, samtidig med at de tager fat på de mest presserende udfordringer, herunder migration og terrorisme, vedblive med at forfølge hovedmålene med deres langsigtede partnerskab, dvs. arbejde hen mod bæredygtig libanesisk og regional stabilitet, hvor EU vil gå i aktiv dialog med de libanesiske myndigheder og opretholde dialogen med samtlige politiske partier, fastholde den økonomiske vækst ved hjælp af stærke statslige institutioner og revitalisering af den libanesiske økonomi, bl.a. ved at udnytte potentialet i Libanons private sektor og civilsamfund. Inden for hvert af de prioriterede områder, der er fastlagt nedenfor, kræver nogle udfordringer omgående handling, mens visse andre skridt til gennemførelse vil kræve behørig forberedelse med henblik på vellykket gennemførelse på mellemlang sigt.
 Associeringsrådet EU-Libanon støtter dette fornyede partnerskab som et paradigme for et nyt, skræddersyet bilateralt samarbejde, der omfatter en forbedret politisk dialog. Perioden umiddelbart efter associeringsrådet bliver afgørende for, at tilsagn omsættes til handlinger, hvilket vil kræve, at begge parter reelt gennemfører partnerskabsprioriteterne og den tilhørende pagt. En midtvejsrevision af partnerskabsprioriteterne vil om nødvendigt justere og tilpasse dem. I sidste ende vil succeskriteriet for dette fornyede partnerskab være, om det opfylder Libanons og EU's behov. De prioriteter og tilsagn, der er fastsat i dette dokument og bilaget hertil, er ikkeudtømmende, og EU er rede til at lade Libanon drage fordel af EU-initiativer rettet mod prioriterede tredjelande i regionen.
 Håndtering af den humanitære krise med en samlet tilgang
 Siden 2011 har Libanon været pålagt en hidtil uset byrde som følge af massetilstrømningen til landet af syrere, der er fordrevet fra Syrien. Libanon huser i dag ca. 1,5 mio. syrere og 0,5 mio. palæstinensere, hvilket betyder, at Libanon er det land, der huser det højeste antal fordrevne og flygtninge, både pr. indbygger og pr. km2. Den seneste migrationskrise i EU har understreget de politiske, økonomiske og sociale udfordringer som følge heraf. Libanon er 440 gange mindre end EU og har en befolkning, der er 120 gange mindre, men i de seneste år har antallet af husede flygtninge i absolutte tal været omtrent det samme i de to områder.
 Libanon og EU mener, at den eneste holdbare langsigtede løsning for flygtninge og fordrevne fra Syrien, der befinder sig i Libanon, er, at de kan vende sikkert tilbage til deres oprindelsesland, så snart betingelserne for en sådan tilbagevenden er opfyldt. At flygtninge og fordrevne personer over hele Syrien og fra Syrien samt deres værtssamfund får opfyldt deres behov, har højeste prioritet for hele det internationale samfund, hvis bestræbelser med henblik herpå bør intensiveres. Begge parter vil imidlertid være opmærksomme på, hvor vigtigt det er at skabe betingelser for, at flygtninge fra Syrien og fordrevne syrere, også under overgangen, kan vende sikkert tilbage i overensstemmelse med alle den humanitære folkerets normer og under hensyntagen til værtslandenes interesser.
 I denne ånd vil Libanon og EU drage de konkrete fordele af deres fælles tilsagn om at forbedre den politiske dialog ved i fællesskab at vurdere og fremme tilstedeværelsen af sådanne betingelser bilateralt og i relevante internationale fora, hvor EU og dets medlemsstater vil afspejle Libanons særlige situation og nødvendigheden af at tage landets vitale interesser i betragtning og udtrykke deres alvorlige bekymring over, at Libanon huser over 1 mio. flygtninge, som UNHRC har registreret, og over, hvordan det indvirker på værtssamfundene og sikkerheden og stabiliteten i Libanon og regionen som helhed.
 I denne sammenhæng og i erkendelse af, at flygtningekrisen vil trække ud, lancerede den libanesiske regering en ny tilgang til, hvordan det midlertidige og fortsatte ophold i Libanon for syrere, der er fordrevet fra Syrien, skal håndteres for at dæmpe presset på landet og dets borgere som følge af den syriske massetilstrømning på en sådan måde, at det hverken er til skade for landets og de libanesiske borgeres eller for flygtningenes interesser. Denne nye vision, som er skitseret i Libanons hensigtserklæring, der blev forelagt på Londonkonferencen i februar 2016, har sammen med den internationale støtte for så vidt angår passende finansiering og leveringsredskaber potentiale til at forbedre situationen væsentligt. Libanons regering vil lette adgangen til internationale midler og leveringsredskaber for de forskellige indsatsområder, navnlig dem, der er rettet mod den nationale økonomi, infrastruktur og jobskabelsesinitiativer, med de fornødne administrative og reguleringsmæssige foranstaltninger i overensstemmelse med de libanesiske love og bestemmelser.
 EU og Libanon ønsker interventioner med stor virkning, der omfatter alle former for finansiel bistand, tilskud og lån, for at dæmpe de drastiske virkninger af Syrienkrisen på Libanons finanser (1), på værtssamfundene og på landets økonomi, infrastruktur og miljø. Forbedringen af de økonomiske muligheder for flygtninge og fordrevne personer fra Syrien vil skulle indgå i de overordnede bestræbelser på at forbedre hele landets økonomiske modstandsdygtighed gennem udenlandske og lokale investeringer i jobskabelsesprojekter, infrastruktur og lokal økonomisk udvikling. Sådanne interventioner vil også bidrage til at skabe et klima, hvor statens låneomkostninger kunne sænkes betydeligt.
 Partnerskabsprioriteterne vil tage sigte på at fremme fælles interesser og forbedre samarbejdet. De er indbyrdes forbundne og gensidigt forstærkende. De vil også skabe en strategisk ramme for koordinering af politiske og sikkerhedsmæssige bestræbelser samt samarbejdsbestræbelser i de næste fire år (2016-2020). De nedenfor anførte prioriteter og mål bygger på regeringens eksisterende planer og strategier. De vil også danne grundlag for tilpasning af bistanden bag regeringens vision. Partnerskabsprioriteterne sigter mod at fremme ligestilling mellem kønnene, bl.a. gennem kvinders øgede deltagelse i politiske og beslutningstagende fora.
 1. Sikkerhed og terrorbekæmpelse
 Hovedmålet vil være at forbedre sikkerheden for alle europæiske og libanesiske borgere. Libanon og EU vil gå videre med reformer og forbedring af sikkerhedssektoren ved at udvikle sikkerhedsaktørernes institutionelle kapacitet, herunder retshåndhævelser, sikkerhedsforvaltning, tilsynsorganer og retsvæsen med fuld respekt for menneskerettighederne og de demokratiske normer.
 Angreb begået af Daesh understreger, at Europa og Libanon står over for en fælles terrortrussel. Vores bestræbelser vil fokusere på opbygning af et bredt sikkerheds- og terrorbekæmpelsespartnerskab. Den køreplan, som Libanon og EU nåede til enighed om efter dialogen om sikkerhed og terrorbekæmpelse den 26. januar 2016, vil sikre et stærkere og kvalitativt konkret samarbejde om bekæmpelse af de terrororganisationer, som FN's Sikkerhedsråd har udpeget. Samarbejdsområderne omfatter retsvæsen og retshåndhævelse, bekæmpelse af finansiering af terrorisme, grænseforvaltning, lufthavnssikkerhed og sikkerhed inden for civil luftfart samt bekæmpelse af voldelig ekstremisme. I den forbindelse vil EU aktivt anvende alle sine relevante redskaber, instrumenter og kapaciteter tiltænkt prioriterede tredjelande, som står over for en alvorlig terrortrussel.
 Libanon og EU vil arbejde hen imod en koordineret national tilgang til bekæmpelse af terrortruslen. Libanon vil med EU's støtte udarbejde sin nationale terrorbekæmpelsesstrategi, som vil omfatte bidrag fra eksperter fra medlemsstaterne, Europol, Cepol, Frontex og Eurojust. Resultatet bliver en strategi, der afspejler de unikke bidrag, som de enkelte dele af den libanesiske regering kan yde for at bekæmpe terrorisme og voldelig ekstremisme.
 2. Regeringsførelse og retsstatsprincippet
 Et stabilt Libanon kræver fremskridt med hensyn til regeringsførelse og retsstatsprincippet. EU vil samarbejde med Libanon om at:
 —
 udvikle samarbejdsprojekter på området for institutionel kapacitetsopbygning inden for rammerne af Libanons administrative reformstrategi
 —
 fremme de fælles værdier demokrati og retsstatsprincippet, herunder god regeringsførelse og gennemsigtige, stabile og effektive institutioner, beskyttelse af ytringsfriheden og en uafhængig presse
 —
 fortsætte med reformbestræbelser, der styrker retssystemets effektivitet og uafhængighed og sigter mod en mere effektiv offentlig sektor. For at opnå resultater inden for alle partnerskabsprioriteter vil det fortsat være helt afgørende at styrke bekæmpelsen af korruption, som hæmmer væksten og den økonomiske udvikling.
 Reformen af valgloven og valgreglerne vil være afgørende for, at landet kan moderniseres. Libanon glæder sig over, at EU har erklæret sig rede til at engagere sig i at fremme en valgreform i Libanon og i at forbedre forvaltningen på kommunalt plan. Bæredygtig udvikling kræver også fremme af menneskerettighederne, herunder beskyttelse af marginaliserede befolkningsgrupper.
 3. Fremme af vækst og jobmuligheder
 a) Kommuner
 Bestræbelser på at styrke modstandsdygtige samfund vil være en prioritet. Økonomiske forskelle i Libanon dræner landet for dets vækstpotentiale og er en trussel mod dets stabilitet. Der vil blive sat særlig fokus på ugunstigt stillede områder, bl.a. ved at give kommunerne mere magt, forene kommuner og lokale myndigheder og styrke civilsamfundsorganisationerne, med henblik på at forbedre de lokale forvaltningsstrukturer. Kvinders og unges øgede deltagelse vil blive støttet med henblik på at fremme en inklusiv tilgang til bæredygtig vækst. Dette vil også omfatte forbedring af leveringen af tjenester, f.eks. sundhedstjenester, og investeringer i kommunale infrastrukturprojekter. Kommunerne er hårdt pressede af denne voldsomme befolkningsstigning, fordi de skal udvide de basale tjenester og opfylde de umiddelbare behov, som både de syriske borgere i landet og værtssamfundene har, hvilket fører til faldende kvalitet af de leverede tjenester.
 b) Private investeringer
 Der vil blive gjort en indsats for at revitalisere den libanesiske økonomi med fokus på at skabe anstændige beskæftigelsesmuligheder for alle og bredt baseret inklusiv vækst gennem øgede private investeringer. Økonomien spiller også en afgørende rolle for Libanons bestræbelser på at dæmpe virkningerne af den syriske krise. Med henblik herpå er det ønskeligt at fortsætte bestræbelserne på at afhjælpe Libanons makroøkonomiske ubalancer og budgetmæssige sårbarheder med de nødvendige reformer for at bane vej for højere bæredygtig vækst.
 Jobskabelse i hele landet vil bidrage til at skabe tillid til regeringen og de offentlige institutioner og fremme den sociale samhørighed. En stadig større formel økonomi vil generere hårdt tiltrængte indtægter, der kan støtte den offentlige sektors levering af tjenester og opbygge de offentlige institutioners legitimitet. Forbedret konkurrenceevne og diversificering kombineret med en aktiv privat sektor vil forbedre den nationale økonomis modstandsdygtighed og som følge heraf sætte skub i jobskabelsen i overensstemmelse med de libanesiske love og bestemmelser og vil på den måde mindske de sekteriske og sociale spændinger. Dette kan opnås gennem bred inddragelse af virksomheder og befolkningen, herunder den libanesiske diaspora, i innovation og videnbaserede økonomiske aktiviteter, og skabelse af ordentlige job, som er til fordel for alle. Gennemførelsen af tilsagnene i pagten mellem EU og Libanon vil give yderligere muligheder for landets udvikling.
 c) Infrastruktur
 Libanon og EU vil undersøge muligheden for at udnytte finansiering på lempelige vilkår til at udvide kritisk infrastruktur med henblik på at forbedre højt prioriterede sektorers produktivitet. Mulighederne for at inddrage internationale finansielle institutioner (IFI'er) i indførelsen af nye leveringsmetoder, herunder særlige tilskud, ikkefinansiel bistand og lån på lempelige vilkår, vil blive undersøgt i fællesskab. Der vil blive gjort en særlig indsats for at samarbejde med de organisationer i den private sektor, der kan være interesserede i at benytte sig af de muligheder, som europæiske finansieringsfaciliteter giver. Målet er at støtte udviklingen af kritisk infrastruktur såsom elektricitet, vand, affaldshåndtering og transport og at yde prioriteret støtte til produktionssektorerne. Mulighederne for målrettet finansiel bistand, herunder budgetstøtte, vil også blive undersøgt, hvis det er relevant. Desuden ser Libanon frem til at oprette EU-specifikke mekanismer til at mindske de risici, der er forbundet med store investeringsprogrammer. EU og Libanon vil sammen arbejde hen imod at skabe betingelser for konkrete finansielle interventioner, navnlig europæiske, med henblik på at støtte vigtige infrastrukturprojekter og eventuelt mobilisere EU's forskellige finansielle instrumenter.
 Ovennævnte indsatsområder vil være genstand for tæt samråd med henblik på at opnå konkrete resultater.
 d) Handel/landbrug/industri
 Libanon og EU agter også at styrke deres handelsforbindelser. Med henblik herpå vil Libanon og EU nedsætte og regelmæssigt samle en fælles arbejdsgruppe for yderligere at fremme handel og mindske de eksisterende ikketoldmæssige hindringer for handel med varer og tjenesteydelser. Denne arbejdsgruppe påbegynder sin mødevirksomhed hurtigst muligt.
 Der er en gensidig interesse for at fremme handelsforbindelserne ved at øge industrivarernes, servicesektorens og landbrugs- og agrofødevaresektorens konkurrenceevne, bl.a. ved at forbedre de libanesiske landbrugsvarers kvalitetsstandarder, og samtidig indarbejde begreberne bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion.
 Arbejdet på dette område vil også bidrage til at dæmpe den syriske krises indvirkning på handelen og til at fremme investeringer i arbejdskraftintensive sektorer såsom landbruget og industrien. De muligheder, som associeringsaftalen giver, bør udnyttes fuldt ud med henblik på at sikre fordele for begge parter, og der vil blive gjort bestræbelser på at lette markedsadgangen for libanesiske varer til EU-markedet og andre markeder yderligere. Der vil blive indført et forbedret samarbejde og teknisk bistand med hensyn til sundheds- og plantesundhedsmæssige standarder, herunder i samarbejde med den libanesiske private sektor, for at behandle disse spørgsmål på passende vis. På den måde kan Libanon øge eksporten af landbrugsvarer og maksimere fordelene ved de eksisterende markedsadgangsmuligheder, som omfatter opfyldelse af toldkontingenterne for landbrugsvarer i associeringsaftalen.
 EU vil vedblive med at tilskynde til og støtte Libanons medlemskab af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og dets positive deltagelse i Agadiraftalen.
 e) Energisikkerhed, klimaindsats og bevarelse af naturressourcer
 Øget opmærksomhed på miljøet gennem energieffektivitet, vedvarende energi, affaldshåndtering, vandforvaltning og bevarelse af naturressourcer kan fremme landets turismepotentiale, beskytte den nationale velstand og sikre, at befolkningen i mindre grad udsættes for sygdom og sundhedsfare. Forsknings- og innovationssamarbejde og -partnerskaber kan spille en afgørende rolle på alle disse områder ved at øge potentialet for integreret og effektiv forvaltning af naturressourcerne gennem en neksustilgang.
 De to parter sigter mod at realisere energisamarbejdets potentiale. En energidialog kan gøre det muligt at intensivere energisamarbejdet, bl.a. om efterforskning og udvinding af olie og gas og om dermed forbundne offshoremuligheder. Efter Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) vil EU og Libanon undersøge mulighederne for øget samarbejde om gennemførelsen af Libanons tilsigtede nationalt bestemte bidrag. Mulighederne for en gæld for natur-aftale kan undersøges med henblik på at mindske den offentlige gældsbyrde og forbedre bevarelsen af naturressourcerne.
 4. Migration og mobilitet
 Libanon og EU forhandler om en fælles erklæring med henblik på at iværksætte deres mobilitetspartnerskab begyndende med dialogen om migration, mobilitet og sikkerhed, og de vil også nå til enighed om et bilag med konkrete prioriterede foranstaltninger, der tjener det nye mobilitetspartnerskabs mål.
 De to parter vil søge at styrke deres samarbejde om migration og mobilitet gennem mobilitetspartnerskabet mellem Libanon og EU, som er en langsigtet ramme, der skal styrke Libanons kapacitet til at styre både regulær og irregulær migration under hensyntagen til dets interesser som værtsland og dets specifikke kontekst og knappe ressourcer samt den tunge byrde, det har båret siden begyndelsen af den syriske krise.
 Libanon og EU vil fremme samarbejdet om en lang række spørgsmål med den fælles opfattelse, at migration og mobilitet skal håndteres på en sammenhængende måde, og at de enkelte mål for mobilitetspartnerskabet bør forfølges lige energisk. Mobilitetspartnerskabets fulde og effektive gennemførelse vil være afgørende for samarbejdet mellem Libanon og EU på dette område. Dette omfatter bl.a. forbedring af velforvaltet mobilitet for libanesiske borgere og EU-borgere på de to parters områder, forøgelse af kapaciteten til at styre migrationsstrømme, styrkelse af kapaciteten til at forvalte grænserne, intensivering af dialogen om forhold vedrørende international beskyttelse, hvor fælles betænkeligheder vil blive drøftet, og, hvilket er vigtigst, sikring af, at sammenhængen mellem migration og udvikling styrkes yderligere og skaber synlige resultater for Libanons befolkning.
 5. Mekanismer for dialog og indbyrdes koordinering
 Den generelle ramme for samarbejdet mellem Libanon og EU er associeringsaftalen, som trådte i kraft i 2006. Det bliver vigtigt at rationalisere og optimere gennemførelsen af associeringsaftalen, bl.a. ved omfattende nytænkning af de dialoger og underudvalgsmøder, der finder sted. Ved at inddele underudvalgsmøderne i færre tematiske møder vil det blive muligt at fremme samarbejdet på prioriterede områder. Samtidig vil der måske også blive tilrettelagt bredere formater, der omfatter civilsamfundet og ikkestatslige aktører.
 De to parter er tillige rede til at uddybe den politiske dialog, bl.a. gennem et øget engagement på det udenrigspolitiske område. Metoder til at øge niveauet for samarbejde og samråd med det libanesiske udenrigs- og udvandringsministerium (kontaktpunkt for ENP) vil blive undersøgt under hensyntagen til EU's principfaste holdning om at støtte Libanons suverænitet, territoriale integritet, pluralisme og inklusive stabilitet.
 De to parter vil oprette en koordineringsmekanisme for jævnligt at revidere og overvåge gennemførelsen af partnerskabsprioriteterne og pagten med henblik på at sikre medejerskab, gennemsigtighed og gennemførelse til fordel for begge parter.
 PAGT MELLEM EU OG LIBANON
 Bilag til partnerskabsprioriteterne
 Indledning
 I lyset af den reviderede europæiske naboskabspolitik (ENP) og som meddelt på konferencen »Supporting Syria and the Region« i februar 2016 i London foreslår EU en omfattende støttepakke, der kombinerer forskellige politikelementer på EU's kompetenceområder. Dette dokument fastsætter nogle gensidigt aftalte foranstaltninger, som begge parter agter at gennemføre i god tro, og uden at dette berører deres retlige rammer. De foranstaltninger, der træffes inden for denne pagts anvendelsesområde, vil ikke være til skade for det libanesiske folk, og vil være i overensstemmelse med den libanesiske forfatning og de libanesiske love og bestemmelser.
 Pagten mellem EU og Libanon, der tager udgangspunkt i partnerskabsprioriteterne, vil fastlægge prioriterede foranstaltninger med henblik på at støtte landets stabilisering. De prioriterede foranstaltninger vil bygge på de prioriteter, som Libanons regering har fastlagt, herunder i hensigtserklæringen på konferencen i London og i krisereaktionsplanen for Libanon. Som det vigtigste vil pagten mellem EU og Libanon styrke det gensidige samarbejde mellem Libanons regering og EU i perioden 2016-2020. Mekanismen til evaluering af fremskridt i gennemførelsen af pagten vil bl.a. tage udgangspunkt i de politiske dialoger inden for de overordnede rammer af associeringsaftalen mellem EU og Libanon.
 Pagtens prioriterede foranstaltninger vil blive finansieret ved hjælp af de supplerende EU-midler, som Libanon fik tilsagn om på konferencen i London, herunder mindst 400 mio. EUR, der skal bevilges i 2016 og 2017, og supplerende midler, som EU kan stille til rådighed i de resterende år af dette dokuments tidsramme. Disse finansielle midler vil finansiere de programmer, der gennemføres med partnere såsom statslige myndigheder, sammenslutninger af kommuner, kommuner, EU-medlemsstaternes agenturer, ikkestatslige organisationer og internationale organisationer. Støtte til både staten og den private sektor kan også, hvis det er relevant, ydes gennem en kombination af EU-tilskud og lån, der ydes af europæiske finansielle institutioner og finansielle institutioner i medlemsstaterne, i partnerskab med andre internationale finansielle institutioner for at mindske risici og gøre lånevilkårene mere attraktive.
 De centrale mål for pagten mellem EU og Libanon er både at skabe passende og sikre forhold for flygtninge (2) og fordrevne personer fra Syrien under deres midlertidige ophold i Libanon og at skabe gunstige forhold for Libanon, værtssamfund og sårbare grupper. Dette vil gøre det muligt at opfylde behov, herunder humanitære behov, på en effektiv, værdig og retfærdig måde. Denne tilgang skal indgå i en bredere sammenhæng med øget modstandsdygtighed i den libanesiske nationale økonomi, infrastrukturer og investering i jobskabende projekter.
 EU forpligter sig til at tilpasse sin intervention til ovennævnte brede tilgang og at være særlig opmærksom på Libanons udviklingsbehov i det videre forløb og om nødvendigt at øge den humanitære bistand. Med udgangspunkt i denne tilgang og med henblik på at lette det midlertidige ophold i Libanon for de syriske statsborgere, der er flygtet fra krigen i Syrien, forpligter Libanon sig til i overensstemmelse med de libanesiske love fortsat at forsøge at finde metoder til at lette strømliningen af bestemmelserne vedrørende deres ophold, herunder periodisk fritagelse for opholdsafgifter og forenkling af dokumentationskravene såsom »tilsagnet om ikke at arbejde«, med henblik på at lette deres kontrollerede adgang til jobmarkedet i sektorer, hvor de ikke er i direkte konkurrence med libanesere såsom landbrug, byggeri og andre arbejdskraftintensive sektorer.
 I denne forbindelse sigter Libanon, der støttes af UNHCR, mod at tage det fulde administrative ejerskab til indsatsen mod Syrienkrisen for at sikre en effektiv og gennemsigtig forvaltningsramme, der også tager hensyn til, at fastlæggelse af status og registrering er de vigtigste ansvarsområder for værtslandet i samarbejde med de relevante FN-agenturer.
 Denne pagt vil blive gennemført i tæt regelmæssig koordinering mellem de to parter i henhold til den koordineringsmekanisme, der er skitseret i partnerskabsprioriteterne.
 1. Styrkelse af stabiliteten:
 Sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme
 EU's tilsagn
 Libanons tilsagn
 a)
 Aktivt støtte gennemførelsen af køreplanen for bekæmpelse af terrorisme gennem teknisk bistand og finansiel og ikkefinansiel støtte.
 b)
 Yde teknisk bistand og finansiel støtte til bekæmpelse af kriminelle aktiviteter, herunder bekæmpelse af smugling og handel med mennesker, narkotika og våben.
 c)
 Styrke den integrerede grænseforvaltning ved at støtte de fire grænsemyndigheder.
 d)
 Støtte bekæmpelsen af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.
 e)
 Støtte konfliktforebyggelse og mægling samt interventioner, der tager sigte på at bekæmpe voldelig ekstremisme og konfliktforebyggelse samt at mindske spændingerne.
 f)
 Intensivere samarbejdet og støtten med hensyn til luftfartssikkerhed.
 i)
 Forbedre koordineringen af sikkerhedstjenester, herunder agenturer, der er ansvarlige for grænseforvaltning.
 ii)
 Støtte de operationelle aktiviteter i den tværministerielle komité for bekæmpelse af terrorisme, der blev nedsat den 26. maj 2016.
 iii)
 Udarbejde og gennemføre en omfattende integreret strategi for bekæmpelse af terrorisme i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner.
 iv)
 Nå til enighed om en strategi for integreret grænseforvaltning, herunder øget koordinering af de libanesiske sikkerhedsagenturer og samarbejde inden for de relevante EU-programmer.
 v)
 Intensivere samarbejdet om luftfartssikkerhed.
 2. Regeringsførelse og retsstatsprincippet
 a)
 Styrke de centrale demokratiske funktioner (dvs. valgsystem, parlamentarisk kontrol, institutionel koordinering og korruptionsbekæmpende organer).
 b)
 Støtte en modernisering af retssystemet, herunder ved at forbedre adgangen til domstolsprøvelse, oprette et uafhængigt og effektivt retssystem og styrke de strafferetlige aktørers kapacitet, herunder gennem institutionel kapacitetsopbygning for at sikre overholdelse af internationale menneskerettighedsforpligtelser.
 c)
 Øge støtten til lokale myndigheder gennem udviklingsprogrammer i de prioriterede regioner, der fastlægges i koordinering med de libanesiske myndigheder.
 d)
 Yde støtte til civilsamfundet ved i henhold til libanesisk lovgivning at finansiere NGO-initiativer vedrørende projekter, der fokuserer på områderne social, kulturel og økonomisk udvikling, fremme af menneskerettighederne, demokrati og principperne for god regeringsførelse.
 e)
 Yde finansiel og teknisk støtte til institutionel kapacitetsopbygning inden for rammerne af Libanons administrative reformstrategi.
 i)
 Arbejde hen imod at reducere varetægtsfængsling og forbedre fængselsforvaltningen.
 ii)
 Fremme civilsamfundets deltagelse i den offentlige beslutningstagning.
 iii)
 Styrke de lokale forvaltningsstrukturer ved at:
 a)
 bevilge de nødvendige finansielle midler til kommuner i henhold til gældende love
 b)
 øge deltagelsen af de lokale myndigheder og sammenslutningerne af kommuner i rådgivningen om lokalsamfunds behov og mangler i forbindelse med tjenesteydelser.
 iv)
 Udvikle sociale udviklingscentre med arbejdstagere, tjenesteydere og offentlige NGO-partnerskaber, herunder tidlig identificering af udsatte børn.
 3. Fremme af vækst og jobmuligheder
 a)
 Øge støtten til udvikling af den private sektor med fokus på sektorer med større multiplikatorvirkning for beskæftigelsen, herunder gennem fremme af en iværksætter- og innovationskultur.
 b)
 Forbedre samarbejdet og den tekniske bistand med hensyn til sundheds- og plantesundhedsmæssige standarder samt kvalitets- og handelsnormer.
 c)
 Forbedre samarbejdet og yde bistand med henblik på at hjælpe den private sektor med at drage fordel af den eksisterende adgang til EU-markedet, herunder ved at forbedre de libanesiske produkters og producenters internationale konkurrenceevne, og udnytte det tilgængelige råderum til at forbedre libanesiske produkters adgang til EU-markedet. Med henblik herpå vil EU deltage i den fælles arbejdsgruppe for yderligere at fremme handel og reducere de eksisterende ikketoldmæssige hindringer for handel med varer og tjenesteydelser.
 d)
 Støtte Libanon hen imod målet om at blive medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO).
 e)
 Yde relevant teknisk bistand og levere kapacitetsopbygning til Libanon for at videreudvikle dets servicesektor (finansielle tjenesteydelser, kreative industrier, mode, audiovisuelle industrier, IT og telekommunikation) i overensstemmelse med landets prioriteter.
 f)
 Støtte Libanon med at drage fordel af dets tiltrædelse af Agadiraftalen.
 g)
 Støtte en afgørelse om fuldt ud at gøre Libanon til transaktionsland i forbindelse med Libanons igangværende proces med henblik på tiltrædelse af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD). Også støtte en forhøjelse af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) långivningstransaktioner i Libanon i overensstemmelse med dens eksterne lånemandat. Lette samarbejdet med andre internationale finansielle institutioner (IFI'er) for at støtte finansiering på gunstige vilkår af infrastrukturinvesteringer og bidrage til at skabe et klima, hvor låneomkostninger kunne sænkes betydeligt.
 h)
 Øge den finansielle og ikkefinansielle støtte til omstilling til vedvarende energi, herunder til faciliteter, kapacitetsopbygning og forskning og innovation, samt energibesparende foranstaltninger på niveauet for kommuner og sammenslutninger af kommuner.
 i)
 Undersøge mulighederne for øget energisamarbejde og udveksling af teknisk ekspertise, hvis det er relevant, herunder i olie- og gassektoren.
 I.
 Træffe foranstaltninger med henblik på at styrke den juridiske, reguleringsmæssige, institutionelle og administrative kapacitet med hensyn til kvalitetsinfrastruktur og forbedre erhvervs- og investeringsklimaet samt afhjælpe Libanons makroøkonomiske ubalancer og budgetmæssige sårbarheder med de nødvendige reformer.
 II.
 Styrke kapaciteten til politikudformning og forvaltning af de offentlige finanser i offentlige institutioner på centralt og lokalt plan.
 III.
 Vedtage en eksportfremmende politik.
 IV.
 Fortsætte forhandlingerne om Libanons fremtidige tiltrædelse af WTO.
 V.
 Identificere udfordringer for handel med tjenesteydelser og tackle dem.
 VI.
 Aktivt deltage i arbejdet i Agadiraftalens sekretariat.
 VII.
 Samarbejde med relevante IFI'er, hvis det er hensigtsmæssigt, med henblik på at drage fordel af finansiering på gunstige vilkår.
 VIII.
 Udarbejde og gennemføre en strategi for energisektoren under hensyntagen til de eksisterende tilsagn i energisektoren, der er fastlagt i »Electricity Sector Policy Paper of 2010«. Navnlig gennemgå den nuværende toldordning, afhjælpe de lave opkrævningssatser og de høje produktionsomkostninger samt udvide energiproduktionskapaciteten.
 j)
 Undersøge de nye programmer for teknisk erhvervsrettet uddannelse/SMV-programmer med henblik på at skabe job, navnlig til unge og sårbare grupper, både libanesere og syrere.
 k)
 Øge støtten til planen for at nå ud til alle børn ved hjælp af uddannelse.
 l)
 Fortsat støtte skoleadgang og -kvalitet samt ikkeformel uddannelse.
 m)
 Støtte den nationale plan for beskyttelse af børn og kvinder i Libanon samt handicappede.
 n)
 Støtte et omfattende program for styrkelse af unges og kvinders indflydelse og status.
 o)
 Støtte Libanons regering i dens reaktion på den nuværende humanitære krise. Øge støtten til de mest sårbare libanesere og flygtninge.
 p)
 Opbygge kapaciteten i de libanesiske civilsamfund og de lokalsamfundsbaserede organisationer, navnlig i deres arbejde til støtte for alle sårbare befolkningsgrupper i Libanon.
 q)
 Lette adgangen for støtteberettigede syrere og palæstinensiske flygtninge og for libanesere fra værtssamfund til EU-programmer, der er rettet mod videregående uddannelse og forskning.
 IX.
 Færdiggøre programakkrediteringen af eksisterende uddannelsescentre og gennemføre en handlingsplan for teknisk erhvervsrettet uddannelse.
 X.
 Sikre, at sårbare børn kan få adgang til et læringsmiljø af høj kvalitet, herunder en forøgelse af uddannelsernes absorptionskapacitet og tilsvarende geografisk dækning.
 XI.
 Sikre, at skolernes informationsstyringssystem, der finansieres af EU, bliver fuldt ud operationelt.
 XII.
 Færdiggøre politikken for ikkeformel uddannelse, der tager sigte på at sammenkoble formel og ikkeformel uddannelse på grundlag af det nuværende fremskyndede læringsprogram.
 XIII.
 Forbedre beskyttelsen af børn og henvisningsmekanismerne.
 XIV.
 I overensstemmelse med libanesisk lovgivning lette registreringen af internationale NGO'er i Libanon samt, hvis det er relevant, udstedelsen af arbejdsvisa og opholdstilladelser til internationale NGO'ers personale.
 r)
 Styrke de primære sundhedscentres netværk i partnerskab med libanesiske og internationale NGO'er.
 s)
 Fremme adgangen til primær og sekundær sundhedspleje for både sårbare libanesere og syrere.
 XV.
 Fortsat udvikle og konsolidere det offentlige sundhedssystem på en bæredygtig måde.
 XVI.
 Fremme sundhedsydelser til alle i overensstemmelse med libanesisk lovgivning.
 XVII.
 Fremme øjeblikkelig adgang til hospitaler i livsvigtige tilfælde og forbedre kvalitetskontrollen på hospitaler.
 XVIII.
 Fremme ligebehandling i forbindelse med adgang til vigtige lægemidler, forudsat at donorfinansiering er tilgængelig.
 t)
 Finansiering af vand-, sanitets- og hygiejneaktiviteter.
 u)
 Vand- og spildevandsinfrastrukturer vil blive finansieret gennem bilateral bistand og ved blandet finansiering (bistand suppleret med lån).
 v)
 Støtte til infrastrukturer i de mest ugunstigt stillede områder vil blive overvejet på grundlag af de prioriteter, som Libanons regering har fastlagt.
 XIX.
 Integrere infrastrukturinvesteringer i masterplaner (eksisterende og/eller under udarbejdelse).
 XX.
 Fjerne eksisterende hindringer og bygge på bedste praksis fra vellykkede projekter om spildevands-/vandhåndtering.
 XXI.
 Styrke de institutioner, der er ansvarlige for energi og vand.
 XXII.
 Bestræbe sig på at gennemføre vandloven og støtte en bæredygtig toldreform.
 4. Migration og mobilitet
 Gensidige mål for EU og Libanon
 EU og Libanon vil, når der er opnået enighed herom, fuldt ud gennemføre de gensidige politiske tilsagn i mobilitetspartnerskabet efter dets vedtagelse og alle foranstaltninger i det tilhørende bilag i overensstemmelse med følgende prioriteter som fastlagt deri:
 —
 fremme og lette velforvaltet lovlig migration og mobilitet
 —
 styrke de relevante libanesiske myndigheders kapacitet til at forvalte grænserne og forebygge irregulær migration
 —
 styrke sammenhængen mellem migration og udvikling
 —
 forbedre dialogen og samarbejdet om spørgsmål vedrørende flygtninge, således at betænkeligheder kan drøftes indgående.
 (1) Der er taget hensyn til Syrienkrisens, herunder flygtningenes, indvirkning på Libanon, som Verdensbanken på konferencen den 13. januar 2016 skønnede til over 5,6 mia. USD for 2015 med kumulative omkostninger på over 13,1 mia. USD for perioden 2012-2015.
 (2) Intet i dette dokument berører Libanons holdning, ifølge hvilken de syriske statsborgere, der siden 2011 er flygtet fra Syrien, anses for fordrevne personer, eller Libanons strategiske mål om at arbejde hen imod at reducere deres antal, navnlig med henblik på at opnå en sikker og fuldstændig tilbagevenden til Syrien uden brug af refoulement.


text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0180
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 180/2003, της 5ης Δεκεμβρίου 2003, για τροποποίηση του παραρτήματος XVI (συμβάσεις) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 088 της 25/03/2004 σ. 0061 - 0062
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧαριθ. 180/2003της 5ης Δεκεμβρίου 2003για τροποποίηση του παραρτήματος XVI (συμβάσεις) της συμφωνίας για τον ΕΟΧΗ ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ,Έχοντας υπόψη:τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε από το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής "η συμφωνία", και ιδίως το άρθρο 98,Εκτιμώντας τα ακόλουθα:(1) Το παράρτημα XVI της συμφωνίας τροποποιήθηκε από την απόφαση αριθ. 143/2002 της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ της 8ης Νοεμβρίου 2002(1).(2) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2195/2002 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 5ης Νοεμβρίου 2002, περί του κοινού λεξιλογίου για τις δημόσιες συμβάσεις (CPV)(2) πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία,ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:Άρθρο 1Το ακόλουθο σημείο θα εισαχθεί ύστερα από το σημείο 6 [κανονισμός (ΕΟΚ/Ευρατόμ) αριθ. 1182/71] του παραρτήματος XVI της συμφωνίας:"6α. 32002 R 2195: κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2195/2002 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου της 5ης Νοεμβρίου 2002 περί του κοινού λεξιλογίου για τις δημόσιες συμβάσεις (CPV) (ΕΕ L 340 της 16.12.2002, σ. 1)."Άρθρο 2Τα κείμενα του κανονισμού (ΕΚ) 2195/2002 στην ισλανδική και νορβηγική γλώσσα, τα οποία δημοσιεύονται στο συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης, είναι αυθεντικά.Άρθρο 3Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 6 Δεκεμβρίου 2003, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας(3).Άρθρο 4Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα για τον ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης.Βρυξέλλες, 5 Δεκεμβρίου 2003.Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧΟ ΠρόεδροςΗ Α.Υ. ο Πρίγκιπας Νικόλαος του Λιχτενστάϊν(1) ΕΕ L 19 της 23.1.2003, σ. 11.(2) ΕΕ L 340 της 16.12.2002, σ. 1.(3) Δεν έχουν αναφερθεί συνταγματικές απαιτήσεις.


type: legislation

text:
 26.2.2021
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 68/160
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/344
 af 25. februar 2021
 om godkendelse af sorbitanmonolaurat som fodertilsætningsstof til alle dyrearter
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. Forordningens artikel 10 indeholder bestemmelser om en ny vurdering af tilsætningsstoffer, der er godkendt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2).
 (2)
 Sorbitanmonolaurat blev i overensstemmelse med direktiv 70/524/EØF godkendt uden tidsbegrænsning som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter. Dette tilsætningsstof blev derpå opført i registret over fodertilsætningsstoffer som et eksisterende produkt, jf. artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1831/2003.
 (3)
 I henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med artikel 7 i samme forordning, er der indgivet en ansøgning om en ny vurdering af sorbitanmonolaurat som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter.
 (4)
 Ansøgeren anmodede om, at tilsætningsstoffet klassificeres i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »emulgatorer«. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.
 (5)
 Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sine udtalelser af 27. februar 2019 (3) og 25. maj 2020 (4), at sorbitanmonolaurat under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har nogen skadelig virkning på dyrs sundhed, forbrugersikkerheden eller miljøet. Den konkluderede også, at tilsætningsstoffet er hud- og øjenirriterende. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig hvad angår brugerne af tilsætningsstoffet. Autoriteten konkluderede også, at eftersom sorbitanmonolaurat er godkendt som fodertilsætningsstof med en emulgerende funktion, kan den teknologiske virkning, der ligger til grund for dets anvendelse som fodertilsætningsstof, med god grund forventes at komme til udtryk, når det anvendes i foder. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffer i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.
 (6)
 Vurderingen af sorbitanmonolaurat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af sorbitanmonolaurat bør derfor godkendes.
 (7)
 Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelse af sorbitanmonolaurat, bør der indrømmes en overgangsperiode, således at interesserede parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, som godkendelsen medfører.
 (8)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Godkendelse
 Det i bilaget opførte tilsætningsstof, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »emulgatorer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.
 Artikel 2
 Overgangsforanstaltninger
 1. Det i bilaget opførte tilsætningsstof og forblandinger, der indeholder dette tilsætningsstof, som er produceret og mærket før den 18. september 2021 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 18. marts 2021, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.
 2. Foderblandinger og fodermidler, der indeholder det i bilaget opførte tilsætningsstof, som er produceret og mærket før den 18. marts 2022 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 18. marts 2021, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt, hvis de er bestemt til dyr, der indgår i fødevareproduktion.
 3. Foderblandinger og fodermidler, der indeholder det i bilaget opførte tilsætningsstof, som er produceret og mærket før den 18. marts 2023 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 18. marts 2021, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt, hvis de er bestemt til dyr, der ikke indgår i fødevareproduktion.
 Artikel 3
 Ikrafttræden
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2021.
 På Kommissionens vegne
 Ursula VON DER LEYEN
 Formand
 (1) EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.
 (2) Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1).
 (3) EFSA Journal 2019: 17(3):5651.
 (4) EFSA Journal 2020: 18(6):6162.
 BILAG
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 mg tilsætningsstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %
 Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: emulgatorer
 1c493
 Sorbitanmonolaurat
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af sorbitanmonolaurat, som indeholder ≥ 95 % af en blanding af sorbitol, sorbitan og isosorbidestere forestret med fedtsyrer afledt af kokosolie.
 Flydende form
 Alle dyrearter
 —
 —
 85
 1.
 I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling.
 2.
 Foderstofvirksomhedslederne skal fastlægge driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller reduceres til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler.
 18. marts 2031
 Aktivstoffets karakteristika
 Sorbitanmonolaurat
 CAS-nummer: 1338-39-2
 C18H34O6.
 Analysemetode (1)
 Til bestemmelse af sorbitanmonolaurat i fodertilsætningsstoffet:
 —
 FAO JECFA Monograph »Sorbitan Monolaurate«
 (1) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


text:
 14.8.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 215/38
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1393 AL COMISIEI
 din 13 august 2015
 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Καλαμάτα (Kalamata) (DOP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (3) litera (b),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 a intrat în vigoare la 3 ianuarie 2013. Acest regulament a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (2).
 (2)
 În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a examinat cererea Greciei de aprobare a unor modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate (denumită în continuare: DOP) „Καλαμάτα” (Kalamata), înregistrată prin Regulamentul (CE) nr. 1065/97 al Comisiei (3).
 (3)
 Deoarece modificările în cauză nu sunt minore în sensul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (4), în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006.
 (4)
 Comisia a primit cinci opoziții în temeiul articolului 7 alineatul (1) și al articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (5). Prima a fost primită la 14 decembrie 2012 din partea societății elvețiene NECTRA FOOD SA. A doua a fost primită la 17 decembrie 2012 din partea societății egiptene FAR TRADING CO. A treia a fost primită la 17 decembrie 2012 din partea societății norvegiene Oluf Lorentzen AS. A patra a fost primită la 20 decembrie 2012 din partea Regatului Unit. A cincea a fost primită la 17 decembrie 2012 din partea societății daneze CARL B. FELDTHUSEN.
 (5)
 Ultima opoziție nu a fost considerată admisibilă deoarece, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, persoanele juridice stabilite într-un stat membru nu pot adresa o declarație de opoziție direct Comisiei. Celelalte opoziții au fost considerate admisibile.
 (6)
 Prin scrisorile din 15 februarie 2013, Comisia a invitat părțile interesate să inițieze consultările care se impun pentru a încerca să ajungă la un acord în termen de șase luni, în conformitate cu procedurile lor interne.
 (7)
 Părțile nu au ajuns la un acord în termenul prevăzut.
 (8)
 Dat fiind că nu s-a ajuns la un acord, Comisia ar trebui să adopte o decizie în conformitate cu procedura menționată la articolul 52 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.
 (9)
 Opozanții pretind că aria geografică care rezultă prin modificare nu este omogenă, întrucât o parte din zona geografică adițională care face obiectul cererii de modificare nu posedă aceleași caracteristici microclimatice unice ca și actuala arie a DOP; caracteristicile chimice și organoleptice și, prin urmare, calitatea uleiului de măsline produs în zona modificată propusă sunt inferioare celor ale uleiului de măsline produs în actuala arie a DOP; această scădere a calității va implica pierderea imaginii și a reputației produsului; extinderea zonei ar induce în eroare consumatorii, deoarece nu mai este produs în provincia Kalamata, ci într-o arie din regiunea Messinia, și deoarece acesta poate fi îmbuteliat chiar și în afara acestei regiuni; noua arie geografică nu este delimitată având în vedere legătura; absența unei restricții geografice privind îmbutelierea diluează legătura dintre produs și zonă, generează probleme de trasabilitate și expune produsul la posibile fraude și la deteriorarea calității; relevanța statistică și reprezentativitatea datelor obținute în sprijinul cererii de modificare sunt discutabile; linkul internet din documentul unic publicat către caietul de sarcini modificat nu a funcționat în mod adecvat.
 (10)
 În pofida acuzațiilor de mai sus prezentate de oponent, este oportună aprobarea modificării caietului de sarcini al DOP „Καλαμάτα” (Kalamata) din următoarele motive.
 (11)
 Omogenitatea factorilor naturali și umani din interiorul regiunii Messinia este descrisă în mod exhaustiv în cererea de modificare, în documentul unic și în caietul de sarcini al produsului. Oponentul nu a furnizat dovezi conform cărora condițiile pedoclimatice din aria geografică adițională care face obiectul cererii de modificare sunt substanțial diferite de cele din aria geografică actuală. În plus, regiunea Messinia este în prezent aria geografică definită a DOP „Elia Kalamatas” (măsline Kalamata). În concluzie, regiunea Messinia, astfel cum este definită în cererea de modificare, se încadrează pentru a fi recunoscută ca arie geografică delimitată pentru DOP „Καλαμάτα” (Kalamata) în ceea ce privește uleiul de măsline.
 (12)
 Afirmația referitoare la deprecierea calității și pierderea reputației nu a fost susținută cu date concrete care să demonstreze o astfel de scădere a calității. Analiza datelor referitoare la caracteristicile organoleptice și chimice ale uleiurilor de măsline produse în cele două arii, care au fost incluse în studiul anexat la opoziții, nu este concludentă pentru a demonstra faptul că caracteristicile uleiului de măsline produs în zona modificată propusă sunt inferioare caracteristicilor uleiului de măsline produs în actuala arie a DOP. În schimb, datele furnizate de autoritățile elene arată că, în ansamblu, cele două uleiuri de măsline au aceleași caracteristici chimice și organoleptice, cu diferențe neglijabile.
 (13)
 În plus, atingerea sau menținerea de către un produs a unei anumite calități sau imagini nu reprezintă obiectivul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, care nu conține nicio dispoziție în acest sens. În măsura în care se poate verifica dacă caracteristicile produsului provenit din aria geografică modificată, similare cu caracteristicile produsului provenit din actuala arie a DOP, se datorează în principal factorilor naturali și umani din aria geografică modificată, cererea de modificare respectă cerințele din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.
 (14)
 Există numeroase cazuri de DOP-uri înregistrate al căror nume nu corespunde numelui ariei geografice. În consecință, faptul că, în urma cererii de modificare, DOP va fi produs și în regiunea Messinia nu este în contradicție cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012.
 (15)
 Fraza din caietul de sarcini care clarifică faptul că produsul poate fi îmbuteliat în afara ariei geografice delimitate nu se află în contradicție cu Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 și nu afectează legătura. În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, obligația ambalării produsului în interiorul zonei derogă de la normele standard și trebuie să fie justificată în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. Dacă este cazul, obligația de a introduce acest tip de restricții în caietul de sarcini al produsului îi revine solicitantului. În cazul de față, solicitanții nu au propus o astfel de restricție. De asemenea, oponenții nu au oferit suficiente justificări specifice produsului privind motivul pentru care ambalarea ar trebui să fie obligatorie în aria geografică delimitată.
 (16)
 Oponenții pretind că analiza datelor referitoare la caracteristicile organoleptice și chimice ale uleiului de măsline produs în aria geografică stabilită și a uleiului de măsline produs în restul ariei geografice, astfel cum a fost modificată, menționată în studiul anexat la opoziții, demonstrează în mod clar că noua arie geografică nu este delimitată în ceea ce privește legătura. Comisia consideră că această analiză nu este utilă pentru a se ajunge la concluzia că aria modificată nu este definită în ceea ce privește legătura. Analiza nu reușește să demonstreze faptul că caracteristicile organoleptice și chimice ale uleiului de măsline produs în aria modificată propusă și cele ale uleiului de măsline produs în aria actuală a DOP nu sunt omogene. Opozanții nu au reușit să explice concluzia lor conform căreia aria modificată nu este definită în ceea ce privește legătura.
 (17)
 De asemenea, opozanții critică datele care susțin cererea de modificare și care demonstrează că uleiul de măsline produs în regiunea Messinia posedă caracteristici omogene cu uleiul de măsline produs în actuala arie a DOP. Opozanții pretind că aceste date nu sunt în măsură, din punct de vedere statistic, să furnizeze rezultate cu semnificație științifică. Ei consideră că datele nu sunt reprezentative din punct de vedere geografic și sunt insuficiente în ceea ce privește numărul de eșantioane și anii de producție luați în considerare.
 (18)
 Comisia a verificat fiabilitatea datelor menționate anterior cu autoritățile elene. Au fost furnizate, de asemenea, cifre suplimentare. Aceste cifre se bazează pe criterii statistice solide în ceea ce privește anii de producție luați în considerare și numărul și distribuția geografică a eșantioanelor. Din aceste date rezultă că uleiul de măsline produs în aria geografică stabilită a DOP „Καλαμάτα” (Kalamata) și uleiul de măsline produs în restul ariei geografice, astfel cum a fost modificată, au în ansamblu aceleași caracteristici chimice și organoleptice, cu diferențe neglijabile.
 (19)
 O eroare de redactare a fost identificată în tabelul inclus la punctul 3.2 din cererea de modificare: valoarea medie a acidității pentru aria „restul regiunii Messinia” nu este 0,49, ci 0,37. Această eroare de redactare nu afectează evaluarea finală cu privire la omogenitatea uleiului produs în cele două arii și nu constituie o modificare substanțială care să necesite publicarea din nou a cererii de modificare.
 (20)
 În fine, oponenții au invocat faptul că adresa de internet inclusă în documentul unic anexat la cererea de modificare a DOP „Καλαμάτα” (Kalamata) către cea mai recentă versiune a caietului de sarcini nu a funcționat în mod corespunzător. Acest lucru ar fi împiedicat cercetătorii care au realizat proiectul de studiu pentru oponenți să aibă acces la orice trimitere la publicarea caietului de sarcini.
 (21)
 Autoritățile elene au confirmat faptul că linkul a funcționat în mod adecvat pe toată durata perioadei de opoziție. Oponenții nu au furnizat informații detaliate cu privire la circumstanțele (și anume, data, numărul de încercări de a accesa site-ul etc.) în care linkul nu a funcționat. În concluzie și ținând cont, de asemenea, de cele patru opoziții detaliate și dezvoltate primite care indică o cunoaștere aprofundată a caietului de sarcini și o examinare aprofundată a acestuia, Comisia consideră că dreptul de opoziție la aprobarea modificării DOP „Καλαμάτα” (Kalamata) nu a fost afectat.
 (22)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se aprobă modificările caietului de sarcini publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Καλαμάτα” (Kalamata) (DOP).
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 13 august 2015.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (JO L 93, 31.3.2006, p. 12).
 (3) Regulamentul (CE) nr. 1065/97 al Comisiei din 12 iunie 1997 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 1107/96 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului (JO L 156, 13.6.1997, p. 5).
 (4) JO C 186, 26.6.2012, p. 18.
 (5) Înlocuite între timp cu articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.


type: wikipedia

text:
Björn Kristian Ulvaeus (s. 25. huhtikuuta 1945 Göteborg) on ruotsalainen muusikko, joka oli pop-yhtye Abban jäsen. Yhdessä Benny Anderssonin kanssa Ulvaeus on kirjoittanut useita populaarimusiikin tunnetuimpia klassikkosävellyksiä.
 Ura ja elämä
 Ulvaeus syntyi Göteborgissa. Hänen perheensä muutti Västervikiin Björnin ollessa kuusivuotias.
 1960-luvun alussa Ulvaeus kuului West Bay Singers -nimiseen yhtyeeseen, joka osallistui vuonna 1963 Ruotsin radion järjestämään kykyjenetsintäkilpailuun ”Plats på scen”. Samaan kilpailuun osallistui toinenkin tulevista Abban jäsenistä, 17-vuotias Anni-Frid ”Frida” Lyngstad.
 Kilpailun myötä juuri perustetun levy-yhtiö Polarin tuottaja Stig Anderson ja hänen yhteistyökumppaninsa Bengt Bernhag kiinnostuivat yhtyeestä ja ottivat yhteyttä sen jäseniin. West Bay Singersin nimi muutettiin Hootenanny Singersiksi, ja siitä tuli pian 1960-luvun suosituimpia yhtyeitä Ruotsissa.
 Vuonna 1966 Ulvaeus tapasi Benny Anderssonin, joka oli Ruotsin suosituimman The Hep Stars -yhtyeen kosketinsoittaja. Ulvaeus ja Andersson kirjoittivat ensimmäisen yhteisen sävellyksensä ”Isn’t It Easy to Say”.
 Ulvaeus levytti 1960-luvulla neljä omaa singleä, mutta hänen soolouransa ei koskaan ottanut siipiä alleen, vaan hän jatkoi yhä tiiviimmin yhteistyötä Benny Anderssonin kanssa. Vuonna 1970 Ulvaeus ja Andersson ryhtyivät julkaisemaan levyjä kaksistaan. Ulvaeus tapasi Agnetha Fältskogin televisioesiintymisen yhteydessä vuonna 1969. He menivät naimisiin 6. heinäkuuta 1971. Heillä on liitosta kaksi lasta, Linda (s. 1973) ja Christian (s. 1977). Pari erosi 1979. Vuonna 1981 Ulvaeus meni naimisiin Lena Källersjön kanssa, ja tästä liitosta hänellä on kaksi lasta, Emma ja Anna. Ulvaeus erosi toistamiseen keväällä 2022. Ulaveus seurustelee Universal-levy-yhtiön tuotepäällikön, tanskalaisen Christina Sasin kanssa.
 Ulvaeus nousi maailmanmaineeseen, kun Abba voitti vuonna 1974 Eurovision laulukilpailun kappaleella ”Waterloo”. Yhtyeen hajottua Ulvaeus on jatkanut musiikin tekemistä Benny Anderssonin kanssa. Kaksikko on kirjoittanut musikaalit Chess (1984), Kristina från Duvemåla (1995) (Vilhelm Mobergin kirjojen pohjalta) ja Mamma Mia! (2000), joista jälkimmäinen perustuu Abban tunnetuiksi tekemiin sävellyksiin.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Ruotsalaiset muusikot
 ABBA
 Vuonna 1945 syntyneet
 Elävät henkilöt
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: caselaw

text:
 25.8.2014
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 282/39
 Talan väckt den 10 juni 2014 – Coca-Cola mot harmoniseringsbyrån (Formen av en flaska)
 (Mål T-411/14)
 2014/C 282/52
 Ansökan är avfattad på engelska
 Parter
 Sökande: Coca-Cola (Atlanta, Förenta staterna) (ombud: D. Stone och A. Dykes, Solicitors, och S. Malynicz, Barrister)
 Svarande: Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller)
 Yrkanden
 Sökanden yrkar att tribunalen ska
 —
 ogiltigförklara det beslut som andra överklagandenämnden vid Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) meddelade den 27 mars 2014 i ärende R 540/2013-2, och
 —
 förplikta svaranden att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Sökt gemenskapsvarumärke: Ett tredimensionellt varumärke föreställande formen av en flaska för varor i klasserna 6, 21 och 32 – Ansökan om gemenskapsvarumärke nr 1 0 5 32 687
 Granskarens beslut: Delvis avslag på registreringsansökan
 Överklagandenämndens beslut: Avslag på överklagandet
 Grunder: Åsidosättande av artikel 7.1 b i varumärkesförordningen


type: other

text:
Alltid rött alltid rätt: När argumenten tar slut, så tar nävarna vid?
 När argumenten tar slut, så tar nävarna vid? Eller vad ska man kalla Thomas Böhlmarks "argument" för att försöka tvåla till socialdemokraterna?
 Böhlmark har jag skrivit om ett par gånger innan, i samband med förra valet, och säga vad man säga vill, men hans argumentation var inte bra då heller.
 Det finns någonstans två saker som blir extremt uppenbart hos moderaterna nu.
 Deras brist på politik och deras hart när totala oförmåga att hitta kompetent folk eller bristande omdöme hos de som avgöra vilka som ska rekryteras.
 Att på ledande poster tillsätta personer som man får ägna massor av tid att städa upp efter, som här som någon som håller i bland annat det officiella twitterflödet hos moderaterna, är tidsödande och skapar konstant negativa rubriker.
 Samtidigt så kryper det mer och mer fram hur alliansen slarvar med skattepengar. Inte bara renodlade fusk, som hos Tillväxtverket, utan även rena satsningar av skattepengar, som de med superfängelsena, som visar sig sluta med att vara rent slöseri med de resurser som blir färre och färre till de som verkligen behöver dem.
 Bristen på seriös politik kan visas på många sätt.
 Ett är när en mörkblå högerskribent på SvD talar om att moderaterna inte har någon försvarspolitik som går att finansiera.
 Ett är en justitieminister som prioriterar statistik framför annat.
 Ett annat är korta notiser om brister av vården i livets slutskede, som beror på att det är brist på tid, som i sin tur beror på besparingar.
 Eller varför inte en utrikesminister som bedriver ministerstyre och inte låter kronofogden agera enligt de lagar som finns.
 Kanske en regering som konstant går emot den i grunden inte helt felaktiga jobbpolitiken, med att fördyra redan för dyra körkort, vilket gör det svårare att ta sig till jobb eller tacka ja till jobb som kräver bilkörning.
 Själv minns jag många år där man kritiserar inte minst vänsterpartiet för att inte finansiera sina satsningar. Själv vill man ha ett nytt JAS-plan, men inte har man visat hur det ska bekostas...
 För mig som vänsterpartist är dock alliansens undergång trevlig att se på från sidan, även om den pågått en längre tid, men först nu börjar märkas på allvar i media, trots desperata påhopp på något som svenska folket är för: En välfärd utan oskattade vinster till skatteparadis eller en politik som är mer långsiktigt hållbar, som ibland tar sig så enkla uttryck som att Bra mat till äldre minskar vårdbehovet för de äldre
 Visserligen försöker media få det att framstå som att sossarna tappar mängder av väljare, men samtidigt så går väljarna till vänsterpartiet och miljöpartiet, vilket gör de rödgröna oerhört starka. Nästan ingen nämner att Kd, igen, ligger under 4%, vilket gör att alliansen ligger ca 10% efter oss rödgröna.
 Visserligen finns det många som talar sig varma för att S ska samarbeta åt höger. Jag personligen tror dock att det hade varit att gräva sin egen grav, eftersom det inte är något som en majoritet av sossarnas väljare vill se.
 Sd och deras hårda anknytning till Breiviks retorik bör inte helt glömmas. Ett parti vars anhängare vill förbjuda en hel religion och tycker det är okej att trakassera somalier, samtidigt som man gnäller på de som yttrar sig mot det egna partiet har sen länge lämnat demokratin bakom sig och deras koppling till Breivik är tydlig, för han stod knappast ensam med sitt hatbudskap.
 Som sagt, när argumenten tar slut, så tar nävarna och våldet vid...
 media ab ab ab ab ab ab svd svd svd svd svd svd svd svd svd svd svd dn dn dn dn dn dn dn dn dn dn hd hd hd hd hd hd smp gp gp gp gp gp gp gp gp gp gp gp gp gp nsk nsk nsk nsk nsk nsk skd skd skd skd skd skd sr sr sr sr sr sr
 Upplagd av Alltid Rött Alltid Rätt kl. 12:06
 Etiketter: alliansen, kristdemokraterna, moderaterna, politik, regeringen, socialdemokraterna, thomas böhlmark, vänsterpartiet
 oppti 26 augusti 2012 13:15
 Rubriken är talande!
 När Nalin Pekgul ger sitt stör till S förra , eller förrförre ledare så är det nävarna som talar!
 Texten innehåller även en hel del humor för oss som sett den ena ledaren efter den andra avgå.


text:
Nilfisk C 110.7-5 PC X-TRA - morizon SHOPPING
 469,00–845,64 zł w 4 sklepach
 Myjka ciśnieniowa NILFISK C 110.7-5 PC X-TRA (EU)]
 Myjka ciśnieniowa C 110.7 może okazać się bardzo przydatna. Jest poręczna, a wbudowane kółka w modelach X-TRA sprawiają, że jest łatwa w transportowan...
 C 110.7-5 PC X-TRA (110bar, 440l/h) myjka Nilfisk 7w1 ✔ZAPLANUJ DOSTAWĘ ✔SKLEP SPECJALISTYCZNY ✔KARTA 0ZŁ ✔POBRANIE 0ZŁ ✔ZWROT 30DNI ✔RATY ✔GWARANCJA D2D ✔LEASING ✔WEJDŹ I KUP NAJTANIEJ]
 Nilfisk C 110.7-5 PC X-TRA (128471000) to łatwa w obsłudze, kompaktowa myjka ciśnieniowa. Stanowi doskonałe rozwiązanie do wykonywania przydomowych pr...
 C 110.7-5 PC X-TRA (110bar, 440l/h) myjka Nilfisk ENTRY EDITION+ 9w1 ✔ZAPLANUJ DOSTAWĘ ✔SKLEP SPECJALISTYCZNY ✔KARTA 0ZŁ ✔POBRANIE 0ZŁ ✔ZWROT 30DNI ✔RATY ✔GWARANCJA D2D ✔LEASING ✔WEJDŹ I KUP NAJTANIEJ]
 C 110.7-5 PC X-TRA (110bar, 440l/h) myjka Nilfisk CAR PLUS+ 11w1 ✔ZAPLANUJ DOSTAWĘ ✔SKLEP SPECJALISTYCZNY ✔KARTA 0ZŁ ✔POBRANIE 0ZŁ ✔ZWROT 30DNI ✔RATY ✔GWARANCJA D2D ✔LEASING ✔WEJDŹ I KUP NAJTANIEJ]
 C 110.7-5 PC X-TRA (110bar, 440l/h) myjka Nilfisk BRONZE EDITION+ 12w1 ✔ZAPLANUJ DOSTAWĘ ✔SKLEP SPECJALISTYCZNY ✔KARTA 0ZŁ ✔POBRANIE 0ZŁ ✔ZWROT 30DNI ✔RATY ✔GWARANCJA D2D ✔LEASING ✔WEJDŹ I KUP NAJTANIEJ]
 C 110.7-5 PC X-TRA (110bar, 440l/h) myjka Nilfisk SILVER EDITION+ 13w1 ✔ZAPLANUJ DOSTAWĘ ✔SKLEP SPECJALISTYCZNY ✔KARTA 0ZŁ ✔POBRANIE 0ZŁ ✔ZWROT 30DNI ✔RATY ✔GWARANCJA D2D ✔LEASING ✔WEJDŹ I KUP NAJTANIEJ]
 C 110.7-5 PC X-TRA (110bar, 440l/h) myjka Nilfisk GOLD EDITION+ 14w1 ✔ZAPLANUJ DOSTAWĘ ✔SKLEP SPECJALISTYCZNY ✔KARTA 0ZŁ ✔POBRANIE 0ZŁ ✔ZWROT 30DNI ✔RATY ✔GWARANCJA D2D ✔LEASING ✔WEJDŹ I KUP NAJTANIEJ]
 C 110.7-5 PC X-TRA (110bar, 440l/h) myjka Nilfisk CAR PRO+ 18w1 ✔ZAPLANUJ DOSTAWĘ ✔SKLEP SPECJALISTYCZNY ✔KARTA 0ZŁ ✔POBRANIE 0ZŁ ✔ZWROT 30DNI ✔RATY ✔GWARANCJA D2D ✔LEASING ✔WEJDŹ I KUP NAJTANIEJ]
 C 110.7-5 PC X-TRA (110bar, 440l/h) myjka Nilfisk ALL-IN-ONE+ 16w1 ✔ZAPLANUJ DOSTAWĘ ✔SKLEP SPECJALISTYCZNY ✔KARTA 0ZŁ ✔POBRANIE 0ZŁ ✔ZWROT 30DNI ✔RATY ✔GWARANCJA D2D ✔LEASING ✔WEJDŹ I KUP NAJTANIEJ]
 Nilfisk C 110,7-5 PC X-TRA EU 128471000]
 Ciśnienie:110 barów;Długość węża:5 m;Dodatkowe opcje:aluminiowa głowica pompy, funkcja auto-stop, płynna regulacja ciśnienia wody;Gwarancja:24 miesiąc...
 Ciśnienie:110 barów;Długość węża:5 m;Funkcje dodatkowe:aluminiowa głowica pompy, funkcja auto-stop, płynna regulacja ciśnienia wody;Gwarancja:24 miesi...
 Lekka, kompaktowa i prosta w obsłudze myjka wysokociśnieniowa Nilfisk jest wyśmienita do podstawowych zadań w zakresie sprzątania w ogrodzie.
 gwarantuje ona maksymalne ciśnienie 110 bar, wystarczające do wydajnego czyszczenia lekko i średnio zabrudzonych powierzchni. System samoczynnego uruchamiania/zatrzymywania wraz z aluminiową pompą sprawia, iż jest to naprawdę bezawaryjne urządzenie. Genialny towar do okresowego czyszczenia tarasów, płotów i innych powierzchni o produktywności do 25 m2/godzinę. Przydatna pomoc w myciu samochodu, roweru albo mebli ogrodowych. Przystępna w przenoszeniu. Nieskomplikowana w przechowywaniu.
 Opis rodzaju: Ciśnienie: 110 bar, kółka polepszające mobilność
 System samoczynnego uruchamiania/zatrzymywania wraz z aluminiową pompą powoduje, że jest to naprawdę niezawodne urządzenie.
 Nilfisk C 125.7-6 X-TRA od 499 zł
 Nilfisk C 125.7-6 Home X-TRA od 599 zł
 Nilfisk C 125.7-6 PC X-TRA od 549 zł
 Nilfisk C 120.7-6 Pcad od 569 zł
 Nilfisk C 125.7-6 PAD X-TRA od 614,45 zł
 Karcher K7 Compact od 1552,72 zł


text:
Diofant (tudi Diofantes) [diofánt/diofántes] (: Diófantos hó Aleksandreŭs), grški matematik, * okoli 200/214, (verjetno) Aleksandrija, † okoli 284/298.
 Življenje in delo
 O njegovem življenju danes ni skoraj nobenih zanesljivih podatkov. Znano je le da je živel v Aleksandriji in da je umrl star 84 let. Pri njem so zelo izražene vzhodnjaške poteze. To se posebej vidi iz njegovega dela iz okoli leta 250, Aritmetika (Aritmetike, Arithmetica). Od prvotnih knjig se jih je ohranilo le 6 v grščini in 4 v arabskih prevodih, o njihovem celotnem številu pa se lahko le ugiba, verjetno pa jih je bilo 13. Vešče obravnavanje nedoločenih enačb kaže, da se stara algebra Babilona ali mogoče Indije pod plaščem grške civilizacije ni samo ohranila, ampak so jo maloštevilni ustvarjalci celo izpopolnili. Kako in kdaj je prišlo do tega, se ne ve, kakor se tudi ne ve, kdo je bil Diofant. Mogoče je bil helenizirani Babilonec. Njegova knjiga je ena od najzanimivejših razprav, ki so se ohranile iz grško-rimske antike. Njegova zbirka problemov je zelo raznovrstna, njihova rešitev pa pogosto izredno bistroumna. Vsebuje izjemno elegantno obravnavo približno 150 najrazličnejših problemov iz teorije števil. Danes velja to delo za mejnik v razvoju teorije števil. Diofantska analiza se sestoji iz iskanja rešitev nedoločenih enačb oblike:
 ali sistemov takih enačb. Značilno za Diofanta je, da so ga zanimale samo pozitivne racionalne rešitve. Iracionalne rešitve je imenoval nemogoče in pazil, da je koeficiente izbral tako, da je dobil pozitivno racionalno rešitev, ki jo je iskal. Med enačbami so tudi take:
 danes so znane kot Fermat-Pellove diofantske enačbe. Diofant je poznal več izrekov iz teorije števil, tako na primer izrek, ki pravi: če je vsako od dveh celih števil vsota dveh kvadratov, se da njun produkt na dva različna načina zapisati kot vsota dveh kvadratov. Obstajajo izreki o razdelitvi števila na vsoto treh ali štirih kvadratov. Vedel je, da nobeno število oblike 8n + 7 za pozitivni celi n ne more biti vsota treh kvadratov kot na primer 8 · 4 + 7 = 39. Navedel je tudi, če je število oblike 2n + 1 vsota dveh kvadratov, mora biti vsak n za katerega to velja sod ali drugače rečeno nobeno število oblike 4n + 3 ali 4n - 1 ne more biti vsota dveh kvadratov. Tako velja na primer: 2 · 2 + 1 = 12 + 22 = 5, 2 · 6 + 1 = 22 + 32 = 13. Število takšne oblike pa ni nujno praštevilo saj velja presenetljivo tudi na primer:
 Pri sodem n = 4 pa to seveda ne velja saj je 2 · 2 + 1 = 32. Ali pa še 4 · 1 + 3 = 7 in 4 · 3 + 3 = 3 · 5 = 15. Na primer v 2. knjigi 8. problem: izraziti dano kvadratno racionalno število kot vsoto dveh kvadratov. Njegov način je podoben neopitagorejskemu, kjer se išče posebne rešitve in ne splošnih. V tem problemu je rešitev 16 = 256/25 + 144/25 = 202/52. Rešitev ni edina kot je to velikokrat slučaj. V naslednjem primeru je Diofant pokazal kako lahko vsoto dveh kvadratov, na primer 13 = 4 + 9, izrazimo različno kot vsoto dveh drugih kvadratov, na primer 13 = 324/25 + 1/25. Da je prišel do rešitve, je najprej prilagodil aritmetično obliko analitične metode. Problem je reševal z eno neznanko kot da bi bila znana tako dolgo dokler ni prišel do njene eksplicitne vrednosti. Prilagodil je celo način zapisovanja. Neznano količino so Grki označevali po navadi s črko S, ki je bila standardna oznaka za besedno število. Če jo uporabimo v zgornjem problemu, potem je 16 - S2 kvadrat, če je druga neznanka 2S - 4. 2 je izbrana poljubno, 4 pa, ker je kvadratni koren iz 16. Z vsoto dveh neznank (2S - 4)2 in S je Diofant našel 4S2 - 16S + 16 + S2 = 16 ali 5S2 = 16S, kar da S = 16/5. Ena rešitev je tako S = 256/25, druga pa 16 - S2 = 144/25.
 Pri njem se najde prvič sistematično rabo algebrskih simbolov. Imel je poseben znak za neznanko, za minus, za recipročno vrednost. Znaki so bili še vedno bolj kratice kot algebrski simboli v sedanjem smislu (sestavljali so t. i. sinkopirano (okrajšano) algebro); za vsako potenco neznanke je obstajal poseben simbol. Glede na jezik retorične algebre, ki so ga uporabljali pred njim in v katerem je vso matematično besedilo zapisano izključno opisno, je bil tak način zapisovanja vsekakor pomemben napredek v smeri današnjega načina zapisovanja s simboli. Papirus 620 z michiganske univerze, ki so ga dobili leta 1921, vsebuje nekaj problemov iz grške algebre in sicer iz obdobja pred Diofantom (najbrž iz začetka 2. stoletja pr. n. št.). Nekaj simbolov, ki so pri Diofantu je tudi v tem rokopisu. Ni dvoma, da so tu ne samo aritmetična vprašanja izrazito algebrske narave - tako kot v Babilonu - ampak tudi dobro razvita algebrska pisava, ki je bila izredno koristna pri reševanju bolj zapletenih problemov, kot so jih obravnavali kdaj prej.
 Diofant velja za očeta algebre. Na primer: diofantska enačba ax + by = c, za cele pozitivne a, b in c je rešljiva v celih številih samo tedaj, če je največja skupna mera števil a in b delitelj števila c. Rešitve enačbe 6x + 8y = 20 so pari celih števil (2,1), (-6,7).
 Napisal je še razpravo O mnogokotniških števkah, kjer je pisal o mnogokotniških številih, in manjšo zbirko izrekov Porizmi.
 Glej tudi
 teorija diofantskih približkov
 Rojeni v 3. stoletju
 Umrli v 3. stoletju
 Grški matematiki
 Grki v 3. stoletju


text:
 15.2.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 45/6
 Wyrok Trybunału (druga izba) z dnia 5 grudnia 2013 r. — Solvay SA przeciwko Komisji
 (Sprawa C-455/11 P) (1)
 (Odwołanie - Porozumienia, decyzje i uzgodnione praktyki - Europejski rynek nadtlenku wodoru i nadborany sodu - Decyzja stwierdzająca naruszenia art. 81 WE - Czas trwania naruszenia - Pojęcia porozumienia i uzgodnionej praktyki - Komunikat w sprawie współpracy - Obowiązek uzasadnienia - Obniżenie grzywny)
 2014/C 45/10
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Wnoszący odwołanie: Solvay SA (przedstawiciele: O. W. Brouwer, advocaat, M. O'Regan, solicitor)
 Druga strona postępowania: Komisja Europejska (przedstawiciele: V. Bottka, A. Biolan i J. Bourke, pełnomocnicy, wspierani przez M. Graya, BL)
 Przedmiot
 Odwołanie od wyroku Sądu (szósta izba w składzie powiększonym) z dnia 16 czerwca 2011 r. w sprawie T-186/06 Solvay przeciwko Komisji, w którym Sąd częściowo uwzględnił skargę, po pierwsze, o stwierdzenie częściowej nieważności decyzji Komisji 2006/903/WE z dnia 3 maja 2006 r. dotyczącej postępowania na mocy art. 81 [WE] i art. 53 porozumienia o EOG (sprawa COMP/F/38.620 — Nadtlenek wodoru i nadboran sodu) (Dz.U. L 353, s. 54), odnoszącej się do zbioru porozumień i uzgodnionych praktyk polegających na wymianie informacji na temat cen i wolumenów sprzedaży, na porozumieniach w sprawie cen i w sprawie ograniczenia zdolności produkcyjnych w EOG oraz na monitorowaniu wprowadzenia w życie tych porozumień na europejskim rynku nadtlenku wodoru i nadboranu sodu, a także, po drugie, o uchylenie grzywny nałożonej na skarżącą lub obniżenie jej kwoty — Pojęcia porozumienia i uzgodnionej praktyki
 Sentencja
 1)
 Odwołanie główne i odwołanie wzajemne zostają oddalone.
 2)
 Solvay SA zostaje obciążona kosztami związanymi z odwołaniem głównym.
 3)
 Komisja Europejska zostaje obciążona kosztami postępowania związanymi z odwołaniem wzajemnym.
 (1) Dz.U. C 347 z 26.11.2011


text:
1676 m. buvo keliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.
 Lietuvoje
 Mirtys
 Spalio 1 d. – Aleksandras Kristupas Chodkevičius, Lietuvos didžiosios kunigaikštystės kunigas, Vilniaus kanauninkas, Vendeno vyskupas. (g. 1615 m.).
 Pasaulyje
 Įvykiai
 Rugsėjo 21 d. – Popiežiumi išrinktas Palaimintasis Inocentas XI (g. 1611 m. - m. 1689 m. rugpjūčio 12 d.), popiežiaus pareigas ėjo iki 1689 m. rugpjūčio 12 d.
 Gimtadieniai
 Rugpjūčio 26 d. – Seras Robertas Valpolas, pirmasis Orfordo grafas, britų politikas, laikomas pirmuoju Didžiosios Britanijos ministru pirmininku. Nors ministro pirmininko pareigos tuo laiku nebuvo pripažįstamos nei teisiame nei oficialiame lygmenyse, Valpolas vistiek yra pripažįstamas de facto ėjęs premjero pareigas dėl jo paties įtakos ministrų kabinetui (m. 1745 m.).
 Mirtys
 Sausio 14 d. – Pjetras Frančeskas Kavalis, italų kompozitorius, išgarsėjęs religinio pobūdžio kūriniais bei opera „Calisto“ (g. 1602 m.).
 Liepos 22 d. – Klemensas X, 241-asis Romos katalikų bažnyčios popiežius (g. 1590 m.).
 Nuorodos
 1676 m.


text:
 24.11.2007
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 283/11
 Преюдициално запитване, отправено от Corte d'appello di Milano (Италия) на 22 август 2007 г. — Marco Gambazzi/DaimlerChrysler Canada Inc., CIBC Mellon Trust Company
 (Дело C-394/07)
 (2007/C 283/19)
 Език на производството: италиански
 Препращаща юрисдикция
 Corte d'appello di Milano.
 Страни в главното производство
 Ищец: Marco Gambazzi.
 Ответници: DaimlerChrysler Canada Inc., CIBC Mellon Trust Company.
 Преюдициални въпроси
 1)
 Може ли съдът на държава, към който е отправена молба за изпълнение, на основание на съдържащата се в член 27, точка 1 от Брюкселската конвенция разпоредба за обществен ред да вземе предвид факта, че съдът в държавата, където е постановено решението, е отказал на загубилата делото страна, регистрирала явяване в съда, всякаква възможност за защита вследствие приемането на определение за отстраняване (debarment) при посочените по-горе обстоятелства,
 2)
 или тълкуването на тази разпоредба, разглеждана във връзка с принципите, произтичащи от член 26 и сл. на Брюкселската конвенция, отнасящи се до взаимното признаване и изпълнение на съдебни решения в Общността, забранява на националния съд да счита за противоречащ на обществения ред по смисъла на член 27, точка 1 от споменатата конвенция граждански процес, в който една страна е била възпрепятствана да упражни правата си на защита по силата на определение за отстраняване, постановено от съда поради неизпълнението от тази страна на произнесено от него съдебно разпореждане?


text:
A Friend in Need Is a Friend Indeed è un cortometraggio muto del 1909. Il nome del regista non viene riportato nei credit del film.
 Trama
 Produzione
 Il film fu prodotto dalla Vitagraph Company of America.
 Distribuzione
 Distribuito dalla Vitagraph Company of America, il film - un cortometraggio di 168 metri - uscì nelle sale cinematografiche statunitensi l'8 giugno 1909. Nelle proiezioni, veniva programmato con il sistema dello split reel, accorpato in un'unica bobina con un altro cortometraggio prodotto dalla Vitagraph, Mr. Physical Culture's Surprise Party.
 Note
 Voci correlate
 Filmografia della Vitagraph
 Collegamenti esterni