type: other

text:
§ 5 Piirivalvekadett2 TEENISTUSSE VÕTMINE
 § 13 Ametisse nimetamise vormistamine3 PIIRIVALVEAUASTMED
 § 23 Auastme alandamine4 AMETIKOHALE NIMETAMINE JA ÜLEVIIMINE1 Ametikohale nimetamine
 § 30 Piirivalvekadeti õiguslik seisund2 Piirivalveametniku üleviimine
 § 37 Ülema asendamine5 TEENISTUSALASED PIIRANGUD, KOOLITUSKULUDE HÜVITAMINE JA ATESTEERIMINE
 § 40 Atesteerimise erisused6 SOTSIAALSED TAGATISED1 Palk, lisatasud, toetused ja hüvitised
 § 47 Toetus piirivalveametniku hukkumise ja töövõimetuse korral teenistusülesannete täitmise tõttu2 Piirivalveametniku, tema perekonnaliikmete ja ülalpeetavate pensionikindlustus
 § 56 Pensioni maksmine7 TÖÖ- JA PUHKEAEG NING PUHKUS1 Piirivalveametniku töö- ja puhkeaeg
 § 59 Valveaeg2 Piirivalveametniku puhkus
 § 61 Piirivalveametniku puhkuse katkestamine8 DISTSIPLINAARVÕIM
 § 75 Distsiplinaarjuurdlus9 PIIRIVALVETEENISTUSEST VABASTAMINE
 § 80 Teenistusest vabastamise vormistamine10 RAKENDUSSÄTTED1 Üleminekusätted
 § 86 Piirivalveametniku pensioni saamise õigus2 Muudatused teistes seadustes
 § 87 Avaliku teenistuse seaduse muutmine
 § 88 Erakonnaseaduse muutmine
 § 89 Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
 § 90 Korruptsioonivastase seaduse muutmine
 § 91 Piirivalveseaduse muutmine
 § 15 Piirivalve ülesehitus
 § 16 Piirivalveamet
 § 17 Piirivalvepiirkond
 § 18 Piirivalve Lennusalk
 § 92 Politseiteenistuse seaduse muutmine
 § 93 Relvaseaduse muutmine
 § 94 Tulumaksuseaduse muutmine3 Jõustumine
 Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.07.2007Redaktsiooni kehtivuse lõpp:28.10.2007Avaldamismärge:RT I 2007, 24, 126
 Välja kuulutanudVabariigi President07.03.2007 otsus nr 127Piirivalveteenistuse seadusVastu võetud 14.02.20071. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala (1) Käesolev seadus sätestab piirivalveteenistuse korralduse ja piirivalveametnike õigusliku seisundi. (2) Piirivalveteenistusele laieneb avaliku teenistuse seadus käesolevast seadusest tulenevate erisustega.§ 2. Piirivalveteenistus (1) Piirivalveteenistus on töötamine piirivalveametniku ametikohal piirivalveasutuses või piirivalveasutuse hallatavas asutuses. (2) Piirivalveteenistus on ka teenistus piirivalveametniku ametikohal õppeasutuses, kus toimub piirivalveõpe (edaspidi piirivalve õppeasutus). (3) Piirivalveteenistus on avaliku teenistuse eriliik.§ 3. Piirivalveametnik Piirivalveametnik on piirivalveteenistuses olev riigiametnik.§ 4. Piirivalveametnike põhigrupid Piirivalveametnike põhigrupid on: 1) piirivalveohvitserid; 2) piirivalveallohvitserid; 3) piirivalvurid.§ 5. Piirivalvekadett Piirivalvekadett on täiskoormusega päevases õppevormis piirivalve kutsekeskharidust omandav õpilane või rakenduskõrgharidust omandav üliõpilane.2. peatükk TEENISTUSSE VÕTMINE § 6. Piirivalveteenistusse võtmise üldnõuded Piirivalveametnikuna, sealhulgas kõrgema või vanemametnikuna, võib teenistusse võtta isiku, kes vastab avaliku teenistuse seaduse § 14 lõikes 1 ametnikule esitatud nõuetele ja piirivalveametniku kutsesobivuse nõuetele.§ 7. Piirivalveametniku kutsesobivuse nõuded (1) Piirivalveametnik peab vastama piirivalveametniku kutsesobivuse, sealhulgas kehalise ettevalmistuse, haridus- ja tervisenõuetele. (2) Piirivalveametniku kutsesobivuse nõuded ning nende kontrollimise tingimused ja korra kehtestab siseminister määrusega .§ 8. Isikud, keda ei võeta piirivalveteenistusse Piirivalveteenistusse ei võeta isikut, kes lisaks avaliku teenistuse seaduse §-s 16 nimetatule on: 1) kriminaalasjas kahtlustatav või süüdistatav; 2) distsiplinaarsüüteo toimepanemise eest avalikust teenistusest vabastatud ja teenistusest vabastamisest on möödas vähem kui aasta.§ 9. Piirivalveametniku ametisse nimetamine (1) Piirivalveametnik võetakse teenistusse ametisse nimetamisega. (2) Piirivalveameti peadirektori nimetab ametisse siseministri ettepanekul Vabariigi Valitsus, kuulates ära Riigikogu õiguskomisjoni arvamuse. (3) Piirivalveasutuste juhid ja piirivalveohvitserid nimetab ametisse Piirivalveameti peadirektor. (4) Piirivalveallohvitserid ja piirivalvurid nimetab ametisse piirivalveasutuse juht. (5) Piirivalve õppeasutuse piirivalveametnikud nimetab ametisse õppeasutuse juht Piirivalveameti peadirektori ettepanekul. (6) Piirivalveametnikku ei nimetata ametikohale, mille vahetu ülem on tema lähisugulane (vanavanem, vanem, vend, õde, laps või lapselaps), hõimlane (abikaasa, abikaasa vanem, abikaasa vend, õde või nende laps) või faktiline abikaasa.§ 10. Piirivalveametniku vanne (1) Esimest korda piirivalveteenistusse astuv isik annab järgmise ametivande: «Astudes piirivalveteenistusse, annan mina, (ees- ja perekonnanimi), vande olla ustav Eesti põhiseaduslikule korrale, juhinduda kõrvalekaldumatult seadusest, hoida riigi- ja ametisaladust, rakendada mulle antud võimu õiglaselt ja erapooletult ning täita kohusetundlikult ja täpselt teenistuskohustusi.» (2) Ametivande võtab vastu siseminister või tema volitusel piirivalveasutuse juht. (3) Piirivalveametniku vanne antakse pidulikult piirivalve lipu juures. (4) Piirivalveametniku vannet andev piirivalveametnik loeb ette piirivalveametniku vande ja kirjutab alla piirivalveametniku vande tekstile. (5) Allkirjastatud ametivannet säilitatakse koos teenistuslehega. (6) Piirivalveametniku vannet ei anna isikud, kes on enne piirivalveteenistusse astumist riigiteenistuses olles ametivande andnud.§ 11. Piirivalveametniku teenistusleht (1) Piirivalveametniku kohta peetakse teenistuslehte, millele märgitakse: 1) ees- ja perekonnanimi, isikukood; 2) sünniaeg ja -koht; 3) perekonnaseis; 4) haridus ja eriala; 5) kvalifikatsioon; 6) ametivande andmise kuupäev ja koht; 7) piirivalveteenistuse staaž; 8) keeleoskus; 9) auastme andmine ja muutmine; 10) teenistuskäik, sealhulgas ametikohalt vabastamise aluse formuleering viitega seaduse paragrahvile, lõikele ja punktile; 11) välislähetused; 12) ergutused, sealhulgas andmed riiklike teenetemärkide andmise kohta; 13) distsiplinaarkaristused ja nende kustutamine; 14) atesteerimistulemused; 15) juurdepääsuload; 16) puhkused. (2) Piirivalveametniku teenistuslehe vormi ja pidamise korra kehtestab siseminister määrusega .§ 12. Teenistustähtaeg (1) Piirivalveametnik nimetatakse ametisse piirivalveasutuse koosseisus ettenähtud vabale ametikohale määramata ajaks, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel. (2) Määratud ajaks nimetatakse ametisse: 1) Piirivalveameti peadirektor – viieks aastaks ja mitte rohkem kui kaheks ametiajaks järjest; 2) koosseisuväline piirivalveametnik – ülesande täitmise ajaks ja piirivalvekadett – ülesande täitmise või õppepraktika ajaks; 3) piirivalveametnik, kellel ei ole piirivalve haridust, kuid kellel on ametikohal nõutav muu kutseharidus – piirivalve koolituse läbimiseks ettenähtud ajaks.§ 13. Ametisse nimetamise vormistamine (1) Ametisse nimetamine vormistatakse käskkirjaga. (2) Käskkiri peab vastama haldusdokumentidele esitatavatele nõuetele ja sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: 1) ametisse nimetatava isiku ees- ja perekonnanime; 2) asutuse nimetust, kuhu isik teenistusse võetakse; 3) ametisse nimetatava isiku piirivalveauastet; 4) ametikoha nimetust; 5) ametisse astumiseks määratud kuupäeva; 6) määratud ajaks ametisse nimetamisel – teenistustähtaega; 7) katseaja kohaldamisel – katseaja kestust; 8) piirivalveteenistuse staaži pikkust või puudumist ametisse nimetamise kuupäeva seisuga.3. peatükk PIIRIVALVEAUASTMED § 14. Piirivalveauaste (1) Piirivalveauaste (edaspidi auaste) on Eesti Vabariigi nimel antav nimetus, mis sõltub piirivalveametniku piirivalve väljaõppest ja haridusest, ametikoha auastmest ning auastme vanusest. (2) Piirivalveauaste on sõjaväelise auastme eriliik. (3) Auastmed jagunevad piirivalveohvitseri, piirivalveallohvitseri ja piirivalvuri auastmeteks.§ 15. Piirivalveohvitseri auastmed (1) Piirivalveohvitseri auastmed jagunevad piirivalve nooremohvitseri, vanemohvitseri ja kõrgema ohvitseri auastmeteks. (2) Piirivalve nooremohvitseri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvenooremleitnant, piirivalveleitnant ja piirivalvekapten. (3) Piirivalve vanemohvitseri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvemajor, piirivalvekolonelleitnant ja piirivalvekolonel. (4) Piirivalve kõrgema ohvitseri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvebrigaadikindral ja piirivalvekindralmajor.§ 16. Piirivalveallohvitseri auastmed Piirivalveallohvitseri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvenooremveebel, piirivalveveebel, piirivalvevanemveebel ja piirivalvestaabiveebel.§ 17. Piirivalvuri auastmed Piirivalvuri auastmed on ülenevas järjestuses piirivalvenooremseersant, piirivalveseersant ja piirivalvevanemseersant.§ 18. Auastme andmine (1) Auastme andmine on piirivalveametnikule käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras piirivalveohvitseri, piirivalveallohvitseri või piirivalvuri esimese auastme andmine. (2) Auaste antakse piirivalveametnikule tähtaega määramata. (3) Auaste antakse pärast käesoleva seaduse §-des 26–28 sätestatud vajalikule tasemele vastava piirivalve hariduse omandamist või muu kutsehariduse omandamist ja piirivalve koolituse läbimist järgmiselt: 1) piirivalveohvitseri auastmena – piirivalvenooremleitnant; 2) piirivalveallohvitseri auastmena – piirivalvenooremveebel; 3) piirivalvuri auastmena – piirivalvenooremseersant. (4) Ametikohale vastava muu kutsehariduse olemasolul võidakse piirivalveametnikule pärast vajalikule tasemele vastava piirivalvealase koolituse läbimist esimese auastmena anda: 1) piirivalvemajori auastmega ametikohale nimetamisel – piirivalvekapteni auaste; 2) piirivalvekolonelleitnandi või piirivalvekoloneli auastmega ametikohale nimetamisel – piirivalvemajori auaste; 3) kõrgema ohvitseri auastmega ametikohale nimetamisel – piirivalvekoloneli auaste.§ 19. Auastme muutmine Auastme muutmine on auastme ülendamine või alandamine.§ 20. Auastme andmise ja auastme muutmise õigust omavad isikud (1) Auastmeid annavad ja muudavad: 1) piirivalveohvitseri auastmeid – Vabariigi President; 2) piirivalveallohvitseri auastmeid – Piirivalveameti peadirektor; 3) piirivalvuri auastmeid – piirivalveasutuse ülem. (2) Esmase piirivalvuri auastme annab piirivalve kutsekeskhariduse omandanud piirivalveametnikule Piirivalveameti peadirektor. (3) Ettepaneku Piirivalveameti peadirektori auastme muutmiseks teeb siseminister.§ 21. Auastme ülendamine (1) Auastme ülendamine on käesoleva seaduse alusel piirivalveametnikule senisest auastmest ülenevas järjestuses järgmise auastme andmine. (2) Piirivalveametniku auastet ülendatakse, kui ta on: 1) omandanud vajalikule tasemele vastava piirivalve hariduse või omandanud muu kutsehariduse ja läbinud piirivalve koolituse; 2) määratud ülendatavale auastmele vastavale ametikohale; 3) välja teeninud järgmisse auastmesse ülendamiseks eelmises auastmes nõutava teenistusaja (edaspidi auastme vanus). (3) Erandina võib käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud tingimused täitnud piirivalveametniku auastet otsese ülema motiveeritud taotluse alusel ülendada poole auastme vanuse täitumisel. Piirivalveameti peadirektori auastet võib ülendada, sõltumata eelmise auastme vanusest. (4) Auastet ei ülendata piirivalveametnikul, kes kannab distsiplinaarkaristust.§ 22. Auastme vanus (1) Auastme vanus on järgmine:
 (2) Auastme vanust arvestatakse auastme andmise või auastme ülendamise käskkirja kuupäevast. Auastme vanuse hulka ei arvestata aega, millal piirivalveametnik ei olnud piirivalveteenistuses või tema auaste oli alandatud käesolevas seaduses sätestatud korras. Auastme vanuse hulka arvestatakse aeg, millal piirivalveametnik teenis väljaspool piirivalvet käesoleva seaduse § 35 alusel.§ 23. Auastme alandamine (1) Auastme alandamine on käesoleva seaduse alusel piirivalveametnikule senisest auastmest alanevas järjestuses madalama auastme andmine. (2) Auastet võib alandada: 1) piirivalveohvitseril – järgmise madalama piirivalveohvitseri auastmeni; 2) piirivalveallohvitseril – järgmise madalama piirivalveallohvitseri auastmeni; 3) piirivalvuril – järgmise madalama piirivalvuri auastmeni. (3) Auastet võib alandada distsiplinaarkaristusena käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras. (4) Auastme võib auastme alandamisest ühe aasta möödumisel taastada, kui piirivalveametnik ei kanna karistust väärteo või distsiplinaarsüüteo eest.4. peatükk AMETIKOHALE NIMETAMINE JA ÜLEVIIMINE 1. jagu Ametikohale nimetamine § 24. Ametikoht (1) Piirivalveametnik nimetatakse piirivalveauastmega ametikohale. (2) Piirivalveauastmega ametikohad liigitatakse: 1) piirivalveauastme järgi – piirivalveohvitseri, piirivalveallohvitseri ning piirivalvuri ametikohtadeks; 2) ametikoha auastmete järgi – kõrgema astme, sama astme ja madalama astme ametikohtadeks. (3) Piirivalveametnike ametikohtadele vastavad kvalifikatsioonitasemed kehtestab siseminister määrusega .§ 25. Piirivalveohvitseri põhiametikohad (1) Piirivalveohvitseri ametikohad on piirivalve kõrgharidust nõudvad või muud kutsealast kõrgharidust ja piirivalve koolitust nõudvad piirivalveohvitseri auastmega ametikohad. (2) Piirivalveohvitseri põhiametikohad on: 1) piirivalvekindralmajori auastmega ametikoht – Piirivalveameti peadirektor; 2) piirivalvebrigaadikindrali auastmega ametikoht – Piirivalveameti peadirektori asetäitja, Piirivalveameti staabiülem ja Piirivalvekolledži direktor; 3) piirivalvekoloneli auastmega ametikoht – piirivalveasutuse ülem, Piirivalveameti osakonnaülem ja Piirivalveameti jaoskonnaülem; 4) piirivalvekolonelleitnandi auastmega ametikoht – piirivalveasutuse staabiülem, Piirivalveameti jaoskonnaülem, piirivalveasutuse struktuuriüksuse ülem ja Piirivalveameti vanemohvitser; 5) piirivalvemajori auastmega ametikoht – piirivalveasutuse struktuuriüksuse ülem, Piirivalveameti vanemohvitser ja piirivalveasutuse jaoskonnaülem; 6) piirivalvekapteni auastmega ametikoht – piirivalveasutuse struktuuriüksuse ülem ja piirivalveasutuse ohvitser; 7) piirivalveleitnandi auastmega ametikoht – piirivalveasutuse ohvitser.§ 26. Piirivalveallohvitseri põhiametikohad (1) Piirivalveallohvitseri ametikohad on piirivalve kutsekeskharidust ja piirivalveallohvitseri kvalifikatsioonikursuse õppekava täitmist või muud kutsekeskharidust ja piirivalve koolitust nõudvad piirivalveallohvitseri auastmega ametikohad. (2) Piirivalveallohvitseri põhiametikohad on: 1) piirivalvestaabiveebli auastmega ametikoht – staabiallohvitseri ametikoht; 2) piirivalvevanemveebli auastmega ametikoht – piirivalvekordoni vanemallohvitseri ja piiripunkti vanemallohvitseri ametikoht; 3) piirivalveveebli auastmega ametikoht – piirivalvekordoni allohvitseri ja piiripunkti allohvitseri ametikoht.§ 27. Piirivalvuri põhiametikohad (1) Piirivalvuri ametikohad on piirivalve kutsekeskharidust nõudvad piirivalvuri auastmega ametikohad. (2) Piirivalvuri põhiametikohad on: 1) piirivalvevanemseersandi auastmega ametikoht – vanempiirivalvuri ametikoht; 2) piirivalveseersandi auastmega ametikoht – piirivalvuri ametikoht.§ 28. Piirivalveauastmega ülema asetäitja ametikoht Piirivalveauastmega ülema asetäitja ametikoht on ühe auastme või palgaastme võrra madalam ülema ametikohast.§ 29. Piirivalveametnike ametikohtade loomine (1) Nende piirivalveametnike ametikohtade, mille nimetus ei lange kokku käesoleva seaduse §-des 25–27 kehtestatud põhiametikohtade nimetusega, vastavus põhiametikohale määratakse kindlaks piirivalveasutuse struktuuris ja teenistujate koosseisus põhiametikohtadele ettenähtud auastmete alusel. (2) Piirivalve õppeasutuse piirivalveametnike, välja arvatud Piirivalvekolledži direktor, põhiametikohad ja nendele vastavad piirivalveauastmed kehtestab siseminister .§ 30. Piirivalvekadeti õiguslik seisund (1) Piirivalveametnikke välja õpetava õppeasutuse kodukord võib piirivalveametnikele ettenähtud õigusi ja kohustusi laiendada piirivalvekadetile, kui see on vajalik õppe eesmärkide saavutamiseks. (2) Õppepraktika läbimiseks nimetatakse piirivalvekadett piirivalveasutuses ametisse koosseisuvälise teenistujana. Õppepraktika ajal laienevad piirivalvekadetile avaliku teenistuse seaduse §-d 40, 43, 44, 50–52, 55, 56, 59–65, 67–77 ja 79–81 ning käesoleva seaduse §-d 43, 45, 46–60 ja 63–76. (3) Piirivalvekadetile laienevad piirivalveametnikule ettenähtud sotsiaalsed tagatised, õigused ja vastutus (§-d 43, 45, 46–76), kui ta kaasati haldusaktiga piirivalve ülesannete täitmisse. (4) Piirivalvekadetile makstakse igakuist stipendiumi. Stipendiumi suuruse ning selle maksmise tingimused ja korra kehtestab siseminister määrusega.2. jagu Piirivalveametniku üleviimine § 31. Piirivalveametniku tema nõusolekuta üleviimine (1) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud juhtudele võib piirivalveametniku tema nõusolekuta üle viia muule piirivalveametniku ametikohale, kui see ei too kaasa tema elukohavahetust: 1) sama astme ametikohale samas või teises piirivalveasutuses või piirivalve õppeasutuses; 2) kõrgema astme ametikohale, kui üleviimine on seotud piirivalveasutuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise või teenistujate koosseisu koondamisega; 3) käesoleva lõike punktis 2 nimetatud juhul ühe auastme võrra madalamale ametikohale, kui uue ametikoha auaste ei ole madalam üleviidava piirivalveametniku auastmest. (2) Piirivalveametniku tema nõusolekuta üleviimise õigus on isikul, kellel on piirivalveametniku sellele ametikohale nimetamise õigus. Piirivalveameti peadirektoril on õigus viia ühest piirivalveasutusest teise üle kõiki piirivalveametnikke. (3) Piirivalveametniku tema nõusolekuta teisele ametikohale üleviimisest on üleviimise õigust omav isik kohustatud piirivalveametnikule kirjalikult ette teatama vähemalt üks kuu. (4) Üleviidud piirivalveametnikule säilitatakse senine palk, kui palk uuel ametikohal on väiksem senisest palgast.§ 32. Üleviimine kõrgema astme ametikohale (1) Piirivalveametniku võib üle viia kõrgema astme ametikohale (ametikohal ülendada), kui tal on kõrgema astme ametikohale vastav haridus ja kvalifikatsioon ning ta sobib atesteerimistulemuste alusel kõrgema astme ametikohale. (2) Kõrgema astme ametikohale ei nimetata piirivalveametnikku: 1) kes on kriminaalasjas kahtlustatav või süüdistatav; 2) distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal.§ 33. Üleviimine madalama astme ametikohale Piirivalveametniku võib üle viia madalama astme ametikohale (ametikohal alandada): 1) tema omal soovil; 2) kui ta on atesteerimistulemuste põhjal tunnistatud senisele ametikohale mittevastavaks; 3) distsiplinaarkaristusena.§ 34. Õppejõuks üleviidud piirivalveametniku tagatised (1) Piirivalveametnikule, kes on üle viidud või nimetatud piirivalve õppeasutuse piirivalveametniku ametikohale kuni viieks õppeaastaks, laienevad käesoleva seaduse § 31 lõikes 4 ettenähtud tagatised kogu tema töötamise ajaks piirivalve õppeasutuse piirivalveametniku ametikohal. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumisel viiakse õppejõuna töötanud piirivalveametnik tagasi samale või teisele sama astme ametikohale.§ 35. Piirivalveametniku üleviimine muule ametikohale valitsusasutuses ja rahvusvahelises organisatsioonis (1) Piirivalveametniku võib tema nõusolekul vabastada piirivalveteenistusest ja nimetada tähtaegselt riigiteenistusse muule piirivalvealast ettevalmistust eeldavale ametikohale, samuti ametikohale piiri turvalisust tagava rahvusvahelise organisatsiooni struktuuriüksusesse. (2) Piirivalveametniku nimetab teises valitsusasutuses või rahvusvahelises organisatsioonis ametikohale kuni kolmeks järjestikuseks aastaks selles asutuses või organisatsioonis ametnike ametisse nimetamise õigust omav isik. Piirivalveametniku nõusolekul võib tähtaja möödumisel tähtaega pikendada kuni kolme aasta võrra. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumisel vabastatakse piirivalveametnik teenistusest teises valitsusasutuses või rahvusvahelises organisatsioonis ning nimetatakse samale või teisele sama astme ametikohale, kus ta töötas enne teise asutusse tööle asumist.§ 36. Piirivalveametniku nimetamine kohusetäitjaks (1) Piirivalveameti peadirektor või piirivalveasutuse ülem võib nimetada piirivalveametniku kõrgema astme vabale ametikohale kohusetäitjaks kuni kuueks kuuks, kuid mitte rohkem kui kaheks järjestikuseks tähtajaks. (2) Kohusetäitjaks nimetamisel ei vabastata piirivalveametnikku tema ametikohalt.§ 37. Ülema asendamine Ülema asendamiseks paneb kõrgem ülem asendatava kohustused teisele sama või madalama astme ametikohal teenivale piirivalveametnikule.5. peatükk TEENISTUSALASED PIIRANGUD, KOOLITUSKULUDE HÜVITAMINE JA ATESTEERIMINE § 38. Teenistusalased piirangud Lisaks korruptsioonivastases seaduses ettenähtud töökoha- ja tegevuspiirangutele ei tohi piirivalveametnik: 1) osaleda streikides; 2) olla erakonna liige.§ 39. Koolituskulude hüvitamine (1) Piirivalveametnik, piirivalvekadett ja piirivalve õppeasutuse lõpetanud isik on kohustatud hüvitama riigi poolt tema koolitusele või välisriigis korraldatud täiendusõppele tehtud otsesed kulutused, kui ta: 1) katkestas mõjuva põhjuseta õpingud või täiendusõppe; 2) vabastati piirivalveteenistusest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel; 3) vabastati piirivalveteenistusest distsiplinaarsüüteo eest; 4) vabastati omal algatusel piirivalveteenistusest; 5) arvati õppeasutuse nimekirjast välja õppetööst mõjuva põhjuseta mahajäämuse või mitterahuldava õppeedukuse tõttu või distsiplinaarsüüteo eest; 6) keeldub pärast koolituse läbimist piirivalveteenistusse astumisest. (2) Koolituskulusid ei pea hüvitama piirivalveametnik, kes: 1) pärast õppeasutuse lõpetamist on olnud piirivalveteenistuses ajavahemiku, mis on võrdne poolteisekordse koolitusajaga, kuid mitte vähem kui kolm aastat; 2) pärast täiendusõppe läbimist on olnud piirivalveteenistuses ajavahemiku, mis on võrdne poolteisekordse koolitusajaga, kuid mitte vähem kui üks aasta; 3) on piirivalveteenistusest vabastatud omal algatusel seoses püsiva töövõimetuse või vajadusega hooldada püsivalt töövõimetut või puudega perekonnaliiget. (3) Koolitus- ja täiendusõppe kulude arvestamise ja hüvitamise korra kehtestab siseminister . (4) Piirivalveametnikule, piirivalvekadetile ja piirivalve õppeasutuse lõpetanud isikule ei laiene rakenduskõrgkooli seaduse § 273.§ 40. Atesteerimise erisused (1) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatule ei atesteerita: 1) Piirivalveameti peadirektori asetäitjat; 2) piirivalveametnikku, keda planeeritakse jooksval aastal vabastada piirivalveteenistusest seoses piirvanuse täitumisega; 3) rahvusvahelise kohustuse täitmisel teenivat piirivalveametnikku. (2) Piirivalveametniku atesteerimistulemused kantakse atesteerimislehele ja piirivalveametniku teenistuslehele.6. peatükk SOTSIAALSED TAGATISED 1. jagu Palk, lisatasud, toetused ja hüvitised § 41. Piirivalveametniku palk (1) Piirivalveametniku palk koosneb ametipalgast ning seaduses sätestatud lisatasudest ja juurdemaksetest. (2) Piirivalveametnikele kehtestatakse ametikoha auastmele vastavad palgaastmed:
 (3) Piirivalveametnikule makstakse lisatasuna auastmetasu vastavalt piirivalveametniku auastmele. (4) Piirivalveametnikule ei maksta lisatasu teenistusaastate eest avaliku teenistuse seaduse § 37 alusel. (5) Piirivalveametniku ametikoha palgaastmetele vastavad palgamäärad, diferentseerimise alused, auastmetasu suuruse ning täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest lisatasude maksmise alused ja ulatuse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . (6) Palgaastme määramise alused ja korra kehtestab Piirivalveameti peadirektor. (7) Piirivalveametniku palga määrab piirivalveasutuse ülem käskkirjaga. Piirivalveasutuse ülema palga määrab Piirivalveameti peadirektor käskkirjaga. Piirivalveameti peadirektori palga määrab siseminister.§ 42. Piirivalveteenistuse staaži arvestamise alused (1) Piirivalveteenistuse staaži hulka arvatakse: 1) teenistuse aeg piirivalveametniku ametikohal; 2) teenistus piirikaitsjana kursuse «Eesti piir 1» koosseisus alates 1990. aasta 10. oktoobrist. (2) Piirivalveteenistuse staaži hulka arvatakse samuti käesoleva lõike punktides 1–4 nimetatud teenistuse või õppimise aeg, kui sellele järgnes teenistus piirivalveametniku ametikohal: 1) teenistuse aeg väljaspool piirivalve struktuuri, kui piirivalveametnik on teenistusse suunatud käesoleva seaduse § 35 alusel; 2) õppimise aeg piirivalve või sisekaitse õppeasutuses; 3) kaitseväeteenistuse staaž, mis on arvestatud kaitseväeteenistuse seaduse alusel; 4) politseiteenistuse staaž, mis on arvestatud politseiteenistuse seaduse alusel.§ 43. Piirivalveametniku vormiriietus (1) Piirivalveametnikule ja piirivalvekadetile antakse tasuta vormiriietus. Piirivalveametnikule, kellele ei anta vormiriietust, makstakse hüvitist vormiriietuse maksumuse ulatuses. (2) Vormiriietuse ja piirivalve auastmetunnuste kirjelduse kehtestab siseminister määrusega . (3) Vormiriietuse andmise ja kandmise ning vormiriietuse maksumuse hüvitamise korra kehtestab Piirivalveameti peadirektor ja piirivalve õppeasutuses selle juht käskkirjaga.§ 44. Roteeritavale piirivalveametnikule eluruumi andmine (1) Ühest paikkonnast teise üleviidavale piirivalveametnikule (roteeritavale piirivalveametnikule) võib kasutusse anda tööandja eluruumi või tööandja üüritud eluruumi. (2) Piirivalveametniku auastmele ja ametikohale vastava ning tema perekonnaliikmete arvust sõltuva elamispinna suuruse normid ning eluruumi kasutusse andmise tingimused ja korra, samuti tööandja poolt eluruumi üürimise tingimused ja korra kehtestab siseminister määrusega.§ 45. Piirivalveametnikule osutatav arstiabi Piirivalveametnikule tagatakse teenistusega seotud arstlik läbivaatus, regulaarsed terviseuuringud, vaktsineerimine ja muu teenistusega seotud arstiabi üldarstiabiga võrdsustatud ulatuses piirivalve eelarvelistest vahenditest.§ 46. Sõidukulude kompenseerimine Piirivalveametnikule kompenseerib piirivalveasutus sõidu elukohast teenistuskohta ja tagasi siseministri ettenähtud tingimustel, korras ja ulatuses .§ 47. Toetus piirivalveametniku hukkumise ja töövõimetuse korral teenistusülesannete täitmise tõttu (1) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel seoses teenistusülesannete täitmisega hukkunud piirivalveametniku lastele, vanematele, lesele ja perekonnaseaduse alusel hukkunu ülalpidamisel olnud teistele isikutele kokku maksab riik ühekordset toetust hukkunu kümne aasta palga ulatuses. (2) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel seoses teenistusülesannete täitmisega või teenistusülesannete täitmisel hukkunud piirivalveametniku matuse korraldab riik. (3) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel seoses teenistusülesannete täitmisega saadud vigastuse või tekkinud haiguse tagajärjel riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel kehtestatud korras püsivalt töövõimetuks tunnistatud piirivalveametnikule maksab riik ühekordset toetust: 1) töövõime osalise kaotuse korral, mis ei toonud kaasa piirivalveteenistusest vabastamist – tema ühe aasta palga ulatuses; 2) töövõime osalise kaotuse korral, mis tõi kaasa piirivalveteenistusest vabastamise – tema kahe aasta palga ulatuses; 3) töövõime täieliku kaotuse korral – tema seitsme aasta palga ulatuses. (4) Piirivalveametnikule, kes teenistusülesannete täitmisel sai õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel kehavigastuse, millega kaasnes ajutine töövõime kaotus üle 30 päeva, maksab riik ühekordset toetust ühe kuu palga ulatuses. (5) Piirivalveametniku ühe kuu palga arvutamise aluseks võetakse palgaseaduse alusel arvutatud keskmine palk, mis tal oli hukkumise või töövõime kaotuse korral püsivalt töövõimetuks tunnistamise või kehavigastuse saamise kuule eelnenud kuul. Aastapalga arvutamisel korrutatakse kuupalk 12-ga. (6) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel teenistusülesannete täitmisel või seoses teenistusega piirivalves vigastada saanud või haigestunud piirivalveametniku ravi- ja ravimikulud katab riik. (7) Käesolevas paragrahvis sätestatud toetuste ja kulude arvutamise ja maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . (8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–6 sätestatut ei kohaldata, kui piirivalveametnik on teenistuskohustuste täitmisel: 1) pannud toime süüteo või distsiplinaarkorras karistatava teo; 2) olnud alkoholi-, narko- või psühhotroopse aine joobes; 3) pannud toime enesetapu või enesetapukatse; 4) pannud toime enesevigastuse, mis ei ole põhjuslikus seoses haigusliku seisundiga ega tulenenud teiste isikute õigusvastasest käitumisest.2. jagu Piirivalveametniku, tema perekonnaliikmete ja ülalpeetavate pensionikindlustus § 48. Pensioni liigid (1) Piirivalveametniku ja tema perekonnaliikmete riikliku pensioni liigid on: 1) väljateenitud aastate pension; 2) töövõimetuspension; 3) toitjakaotuspension. (2) Piirivalveametniku ja tema perekonnaliikmete pensionikindlustuses kohaldatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse sätteid, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi. (3) Piirivalveametnikule, kellel on samal ajal õigus mitmele käesolevas seaduses või teistes seadustes sätestatud riiklikule pensionile, määratakse tema valikul üks riikliku pensioni liik. (4) Piirivalveametniku pensioni ei suurendata avaliku teenistuse seaduse § 57 alusel.§ 49. Pensioni suuruse arvutamise alus (1) Piirivalveametniku pensioni suuruse arvutamise aluseks (edaspidi pensioni alussumma) on: 1) tema viimane ametipalk või teenistuse viie viimase aasta hulgast valitud tema soodsaim piirivalveametniku ametipalk ametikoha järgi, millel ta teenis vähemalt 12 kuud järjest; 2) tema auastmetasu. (2) Käesoleva seaduse § 35 alusel väljaspool piirivalvet teeniva piirivalveametniku pensioni alussumma on tema viimase piirivalveametniku ametikohale vastav ametipalk ja piirivalveametniku auastmetasu pensionile jäämise päeva seisuga.§ 50. Väljateenitud aastate pension (1) Piirivalveametnikul, kellel on vähemalt 20-aastane piirivalveteenistuse staaž või vähemalt 25-aastane üldine pensionistaaž, millest piirivalveteenistuse staaži on vähemalt 12 aastat ja 6 kuud, tekib 55-aastaselt õigus väljateenitud aastate pensionile. (2) Piirivalveametnikul, kellel on vähemalt 20-aastane piirivalveteenistuse staaž, on pensioni suuruseks 50 protsenti tema pensioni alussummast. (3) Piirivalveametnikul, kellel on vähemalt 25-aastane üldine pensionistaaž, millest piirivalveteenistuse staaži on vähemalt 12 aastat ja 6 kuud, on pensioni suuruseks 30 protsenti tema pensioni alussummast. (4) Iga aasta eest, mille võrra piirivalveametniku piirivalveteenistuse staaž ületab käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 sätestatud piirivalveteenistuse staaži, suurendatakse piirivalveametniku pensioni 2,5 protsendi võrra tema pensioni alussummast. Väljateenitud aastate pensioni ülemmäär on 75 protsenti tema pensioni alussummast. (5) Väljateenitud aastate pensioni ei suurendata avaliku teenistuse seaduse § 57 alusel. (6) Käesolevas paragrahvis sätestatud väljateenitud aastate pensionile ei teki õigust piirivalveametnikul, kes on teenistusest vabastatud süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel, millega talle mõisteti karistus tahtlikult toimepandud kuriteo eest või distsiplinaarsüüteo eest.§ 51. Piirivalveametniku töövõimetuspension (1) Piirivalveametnikul, kes on täielikult või osaliselt kaotanud töövõime haiguse või vigastuse tõttu, mis tekkis seoses teenistusülesannete täitmisega, tekib õigus piirivalveametniku töövõimetuspensionile. (2) Isikul, kes on kaotanud täielikult või osaliselt töövõime seoses haigestumisega kolme kuu jooksul pärast piirivalveteenistusest vabastamist, kui haigestumise põhjustas teenistuskohustuste täitmine, tekib õigus piirivalveametniku töövõimetuspensionile. (3) Piirivalveametniku töövõime kaotuse protsent, selle tekkimise aeg ja põhjused tuvastatakse riikliku pensionikindlustuse seaduses sätestatud korras. (4) Piirivalveametniku töövõimetuspension on täieliku püsiva töövõimetuse korral 80 protsenti tema pensioni alussummast. Osalise püsiva töövõimetuse korral moodustab piirivalveametniku töövõimetuspension töövõime kaotuse protsendile vastava protsendi tema pensioni alussummast, kuid mitte rohkem kui 80 protsenti. Isikule, kelle töövõime kaotuse protsent on väiksem kui 40 protsenti, piirivalveametniku töövõimetuspensioni ei määrata. (5) Kui piirivalveametnikul on tema töövõimetuks tunnistamise päevaks väljateenitud aastate pensioni määramiseks nõutav piirivalveteenistuse staaž, määratakse tema soovil talle piirivalveametniku töövõimetuspension väljateenitud aastate pensioni suuruses. (6) Kui piirivalveametniku töövõimetuspensioni saav isik jõuab riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensioniikka, jätkatakse talle senise pensioni maksmist eluaegselt.§ 52. Piirivalveametniku toitjakaotuspension (1) Õnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel teenistusülesannete täitmise tõttu või teenistusülesannete täitmisel hukkunud piirivalveametniku ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetel ja nendega võrdsustatud isikutel tekib õigus toitjakaotuspensionile. Piirivalveametniku lapsel, vanemal või lesel on õigus toitjakaotuspensionile, sõltumata sellest, kas pensionitaotleja oli toitja ülalpidamisel või mitte. (2) Toitjakaotuspensionile õigust omavad perekonnaliikmed ja nendega võrdsustatud isikud on: 1) laps, vend, õde või lapselaps, kes on alla 18-aastane (alla 24-aastane gümnaasiumi või kutseõppeasutuse päevases õppevormis või täiskoormusega õppiv õpilane või ülikooli või rakenduskõrgkooli täiskoormusega õppiv üliõpilane) või sellest east vanem, kui ta on tunnistatud töövõimetuks enne 18-aastaseks (päevases õppevormis või täiskoormusega õppija enne 24-aastaseks) saamist. Vennal, õel või lapselapsel on õigus pensionile siis, kui tal ei ole töövõimelisi vanemaid; 2) pensionieas või püsivalt töövõimetu vanem või lesk, kelle abielu toitjaga oli kestnud vähemalt viis aastat; 3) lahutatud abikaasa, kui ta jõudis pensioniikka või tunnistati püsivalt töövõimetuks enne abielu lahutamist; 4) üks vanematest, lesk või eestkostja, kes ei tööta ning kasvatab toitja alla 18-aastast last, venda, õde või lapselast oma perekonnas. (3) Võõraslapsel, -vennal või -õel ning kasulapsel, kes ei saa elatist oma vanematelt, samuti võõrasvanemal on õigus saada toitjakaotuspensioni võrdselt toitja oma lapse, venna, õe või vanemaga. (4) Käesoleva seaduse alusel määratakse toitjakaotuspension ka juhul, kui kohus on tuvastanud piirivalveametnikust toitja teadmata kadumise fakti. (5) Lese või lahutatud abikaasa uuesti abiellumise korral säilitatakse temale abikaasa surma või teadmata kadumise korral määratud toitjakaotuspension 12 kuuks. (6) Toitjakaotuspension arvutatakse ühe toitjakaotuspensioni õigust omava ülalpeetava kohta 35 protsenti, kahe toitjakaotuspensioni õigust omava ülalpeetava kohta 55 protsenti, kolme ja enama toitjakaotuspensioni õigust omava ülalpeetava kohta 75 protsenti pensioni alussummast.§ 53. Pensioni määramine (1) Pension määratakse sellele pensioniliigile õiguse tekkimise päevast, milleks on: 1) väljateenitud aastate pensioni taotlemisel – seaduses sätestatud pensioniõigusliku vanuse täitumise või piirivalveteenistusest vabastamise päev; 2) töövõimetuspensioni taotlemisel – püsiva töövõimetuse astme määramise või piirivalveteenistusest vabastamise päev; 3) toitjakaotuspensioni taotlemisel – piirivalveametniku surma päev. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevast määratakse pension siis, kui lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud pensionide määramiseks on avaldus esitatud kolme kuu jooksul, arvates sellele pensionile õiguse tekkimisest, ning lõike 1 punktis 3 sätestatud pensioni määramiseks on avaldus esitatud 12 kuu jooksul, arvates sellele pensionile õiguse tekkimisest. (3) Kui avaldus pensioni määramiseks on esitatud pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaega, määratakse pension avalduse esitamise päevast.§ 54. Pensioni määramise tähtaeg (1) Väljateenitud aastate pension määratakse eluajaks. (2) Töövõimetuspension määratakse ajaks, millal piirivalveametnik on tunnistatud osaliselt või täielikult töövõimetuks. (3) Toitjakaotuspension määratakse ajaks, millal isik vastab käesoleva seaduse §-s 52 sätestatud tingimustele.§ 55. Pensioni ümberarvutamine (1) Piirivalveametniku pensioni alussumma arvutamise aluseks olnud palgamäära, auastmetasu või töövõime kaotuse protsendi muutumisel arvutatakse pension ümber. (2) Piirivalveametniku pensioni makstakse muutunud suuruses alates pensioni ümberarvutamist tinginud pensioni alussumma aluseks oleva palgamäära, auastmetasu või püsiva töövõimetuse protsendi muutumise kuule järgneva kuu esimesest päevast. (3) Pensioni saav isik on kohustatud kümne tööpäeva jooksul oma elukohajärgset pensioniametit teavitama kõikidest asjaoludest, mis toovad kaasa pensioni ümberarvutamise, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti. (4) Pensioni suuruse arvutamise aluseks olnud ametipalga või auastmetasu muutusest teavitab pensioni saava isiku viimase teenistuskoha piirivalveasutus kirjalikult Sotsiaalkindlustusametit ilma isikult sellekohast avaldust nõudmata.§ 56. Pensioni maksmine (1) Käesolevas seaduses sätestatud pensioni makstakse riigi eelarvelistest vahenditest. (2) Väljateenitud aastate pensioni või töövõimetuspensioni saavale isikule makstakse pension välja täies ulatuses, sõltumata saadava sissetuleku suurusest. (3) Väljateenitud aastate pensioni ei maksta kaitseväeteenistuses, piirivalveteenistuses või politseiteenistuses oleku ajal. Isikule, kes jätkab töötamist mõnel muul kutsealal või ametikohal, makstakse piirivalveametniku pensioni täies ulatuses, sõltumata sissetuleku suurusest. (4) Käesoleva seaduse §-s 52 sätestatud isikutele nende töötamise korral toitjakaotuspensioni ei maksta. Alaealisele makstakse toitjakaotuspensioni, sõltumata tema sissetuleku suurusest.7. peatükk TÖÖ- JA PUHKEAEG NING PUHKUS 1. jagu Piirivalveametniku töö- ja puhkeaeg § 57. Piirivalveametniku tööaeg (1) Piirivalveametniku töö- ja puhkeaeg määratakse töö- ja puhkeaja seaduse alusel, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi. (2) Piirivalvelaeval võib piirivalveametniku töövahetuste vahelise puhkeaja mis tahes 24-tunnise perioodi jooksul jagada kaheks osaks, millest ühe pikkus peab olema vähemalt kuus tundi. (3) Vahetuse kestus ööajal võrdsustatakse päevasega. (4) Tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul võib kohaldada ööpäev läbi teenistuses olevatele piirivalveametnikele, kelle teenistuses ei tohi olla vaheaega, kuni 24-tunniseid vahetusi tingimusel, et töötajale antakse kompenseeriv puhkeaeg. 24-tunnise vahetuse kestel võimaldatakse piirivalveametnikule kokku neli tundi einetamiseks ja puhkamiseks, mis arvatakse tööaja hulka. (5) Piirivalveametnikku võib graafikuväliselt tööle rakendada üksnes tema nõusolekul, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 58 ettenähtud juhtudel.§ 58. Piirivalveametniku ületunnitöö (1) Piirivalveametnik on kohustatud täitma piirivalveasutuse ülema korraldust teha ületunnitööd järgmistel juhtudel: 1) riigi julgeoleku tagamiseks; 2) riigikaitse vajadusel; 3) inimelu päästmiseks, päästetööde teostamiseks ja inimeste otsinguks; 4) tulekahju, avarii või katastroofi tagajärgede leevendamiseks; 5) massilise korratuse ärahoidmiseks ja lõpetamiseks riigipiiril ja selle vahetus läheduses või piiripunkti territooriumil; 6) edasilükkamatu piirivalveülesande täitmiseks, mida selle iseärasuste tõttu ei ole võimalik katkestada või lõpetada; 7) muudel seaduses sätestatud juhtudel. (2) Vahetuse kestus koos ületunnitööga ei tohi ületada 12 tundi. Ületunnitööle ei rakendata käesoleva seaduse § 57 lõikes 4 nimetatud korras 24-tunnise vahetusega töötavat piirivalveametnikku.§ 59. Valveaeg (1) Valveaeg on aeg, millal piirivalveametnik peab olema korrapidamisteenistusele või asutuse juhtkonnale kättesaadav kokkulepitud kohas või viibima piirivalvelaeval käesoleva seaduse § 57 lõikes 2 sätestatud töötsükli ajal edasilükkamatute teenistusülesannete täitmiseks oma puhkeajal. (2) Piirivalveasutuse ja selle allüksuse juhtivkoosseisu piirivalveametniku valveaja kestus on kuni 150 tundi kuus, piirivalvelaeval teenival piirivalveametnikul 200 tundi kuus. (3) Valveaega ei arvata tööaja hulka. (4) Valveaja eest makstakse piirivalveametnikule lisatasu, mis on vähemalt 10 protsenti piirivalveametniku tunnipalga määrast. Piirivalvelaeval teenivale piirivalveametnikule makstakse lisatasu, mis on vähemalt 30 protsenti tunnipalga määrast.2. jagu Piirivalveametniku puhkus § 60. Puhkus (1) Piirivalveametniku põhipuhkuse kestus on 35 kalendripäeva. (2) Põhipuhkus ja teised puhkused antakse piirivalveametnikule käesolevas seaduses ja puhkuseseaduses sätestatud alustel ja korras. (3) Vähemalt kolmeaastase piirivalveteenistuse staaži korral antakse piirivalveametnikule kolmanda ja iga järgmise aasta eest üks päev lisapuhkust, kuid kokku mitte rohkem kui kümme kalendripäeva. Distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal võib lisapuhkust vähendada või jätta selle andmata. (4) Piirivalveametnikule piirivalveteenistuse staaži eest antavat puhkust ei pea liitma põhipuhkusega.§ 61. Piirivalveametniku puhkuse katkestamine (1) Piirivalveametniku puhkuse võib katkestada ilma tema nõusolekuta, kui piirivalveametniku puhkus katkestatakse ja ta kutsutakse teenistusse tagasi käesoleva seaduse § 58 lõike 1 punktides 1, 2, 4 ja 5 nimetatud juhtudel. (2) Puhkuse katkestab piirivalveametniku puhkusele lubanud ülem. (3) Puhkuse katkestamise tõttu kasutamata jäänud puhkuse osa antakse puhkusele lubava ülemaga kokkuleppel samal teenistusaastal või liidetakse järgmise teenistusaasta puhkusega või antakse järgmise teenistusaasta kestel mõnel muul ajal.8. peatükk DISTSIPLINAARVÕIM § 62. Piirivalvedistsipliin (1) Piirivalvedistsipliin on seaduste, määruste, neist alamate õigusaktide ja käskudega kehtestatud teenistuskohustuste täpne täitmine kõigi piirivalveametnike poolt. (2) Piirivalvedistsipliin põhineb ülemate käsuõigusel, distsiplinaarvõimul ja alluvate kohustusel täita ülemate seaduslikke käske ja korraldusi ning piirivalveametnike teadlikul allumisel piirivalveteenistuse nõuetele.§ 63. Ülem (1) Ülem on piirivalveametnik, kes seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras on nimetatud alaliselt või ajutiselt juhtima talle teenistuslikult alluvate piirivalveametnike tegevust. (2) Vahetu ülem on piirivalveametnikule kõige lähem ülem, kellele piirivalveametnik teenistuslikult allub. (3) Otsesed ülemad on vahetu ülem ja vahetust ülemast kõrgemad ülemad, kellele piirivalveametnik teenistuslikult allub.§ 64. Käsuõigus piirivalves (1) Käsuõigus on piirivalveametniku õigus vastavalt tema ametikohale anda oma alluvatele teenistuskohustuste täitmiseks käske tulenevalt seadusest või selle alusel kehtestatud õigusaktidest ning nõuda nende käskude täpset ja õigeaegset täitmist. (2) Alluv on kohustatud täitma ülema antud õiguspärased teenistuskohustuste alased käsud. (3) Keelatud on anda käsku: 1) mis on vastuolus õigusaktidega; 2) mis ületab käsu andja ametikohale vastavat võimupiiri; 3) mis nõuab tegusid, mille sooritamiseks käsu saajal ei ole õigust; 4) mille täitmine toob endaga kaasa põhjendamatu moraalse või materiaalse kahju; 5) mille täitmine on põhjendamatult ohtlik isiku elule ja tervisele. (4) Kui käsu saaja peab käsu täitmiseks panema toime Eesti Vabariigi seaduste ja õigusaktide alusel karistatava teo, peab ta sellest viivitamata teatama käsu andjale. (5) Kui käsu andja seejärel kordab käsku, peab käsu saaja keelduma selle täitmisest ning viivitamata ette kandma oma vahetule ülemale. Kui käsu andis tema vahetu ülem, peab ta sellest viivitamata ette kandma käsu andnud ülema ülemale. (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud käsu andnud isik võetakse sellise käsu andmise eest distsiplinaar-, väärteo- või kriminaalvastutusele ja ta vastutab käsu täitmise tagajärgede eest. Käsu täitmise eest, mille tagajärjel paneb käsusaaja toime Eesti Vabariigi seaduste ja õigusaktide alusel karistatava teo, vastutab ka käsusaaja.§ 65. Distsiplinaarvõim (1) Distsiplinaarvõim on ülemale seadusega antud pädevus kohaldada alluvate suhtes ergutusi ja distsiplinaarkaristusi. (2) Ülemal ei ole õigust piirata temale alluva ülema distsiplinaarvõimu. (3) Piirivalveametnikule määratud ergutused ja distsiplinaarkaristused kantakse teenistuslehele.§ 66. Ergutused (1) Piirivalveametnikule kohaldatakse teenistuskohustuste püüdliku täitmise, kauaaegse laitmatu teenistuse ja teenistusalaste ülesannete silmapaistvalt hea täitmise eest järgmisi ergutusi: 1) tänu avaldamine; 2) tänukirja andmine; 3) rahalise preemia andmine; 4) hinnalise kingituse tegemine; 5) autasustamine piirivalve autasudega. (2) Piirivalve autasude kirjelduse ning autasude statuudi kehtestab siseminister . (3) Silmapaistvate teenete eest võib erandkorras käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ergutusi kohaldada ka nende isikute autasustamisel, kes ei ole piirivalveametnikud.§ 67. Ergutuse kohaldamise õigus (1) Piirivalveametnikule ergutuse kohaldamise õigus on isikul, kellel on selle piirivalveametniku ametisse nimetamise õigus. (2) Siseministril on õigus kohaldada ergutusi kõigile piirivalveametnikele. (3) Piirivalveameti peadirektoril ja piirivalveasutuse ülemal on õigus kohaldada ergutusi kõigile talle alluvatele piirivalveametnikele ning käesoleva seaduse § 66 lõikes 3 nimetatud isikutele.§ 68. Piirivalveametniku distsiplinaarsüütegu Piirivalveametniku distsiplinaarsüütegu on: 1) seaduse või selle alusel kehtestatud õigusaktide või teenistuskohustustega ettenähtud nõuete süüline täitmata jätmine või nende mittenõuetekohane täitmine; 2) teenistuskohustuste täitmisel või väljaspool seda süüliselt toimepandud vääritu tegu, millega diskrediteeritakse Eesti piirivalvet; 3) süüline varalise kahju tekitamine ametiasutusele või niisuguse kahju tekkimise ohu süüline loomine.§ 69. Piirivalveametniku distsiplinaarvastutus (1) Piirivalveametnik kannab toimepandud distsiplinaarsüüteo eest distsiplinaarvastutust, mis seisneb tema suhtes distsiplinaarkaristuse kohaldamises vastavalt tema poolt toimepandud süüteo laadile ja raskusele. (2) Piirivalveametnikule võib distsiplinaarsüüteo eest määrata üksnes käesolevas seaduses sätestatud distsiplinaarkaristuse. (3) Iga distsiplinaarsüüteo eest võib määrata ainult ühe distsiplinaarkaristuse.§ 70. Distsiplinaarkaristused Piirivalveametnikule määratavad distsiplinaarkaristused on: 1) noomitus; 2) rahatrahv kuni tema kümne päevapalga määra ulatuses; 3) ametipalga vähendamine 10–50 protsenti kuni kolmeks kuuks; 4) madalamale ametikohale viimine kuni kuueks kuuks; 5) auastme alandamine ühe auastme võrra taastamisõigusega aasta möödudes; 6) teenistusest vabastamine avaliku teenistuse seaduse § 118 alusel.§ 71. Distsiplinaarkaristuse määramise õigus (1) Piirivalveametnikule distsiplinaarkaristuse määramise õigus on isikul, kellel on selle piirivalveametniku ametisse nimetamise õigus. (2) Käesoleva seaduse § 70 punktis 5 nimetatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud isikul. (3) Piirivalveameti peadirektoril on õigus määrata distsiplinaarkaristus kõigile talle alluvatele piirivalveametnikele. (4) Siseministril on õigus määrata distsiplinaarkaristus kõigile piirivalveametnikele.§ 72. Distsiplinaarmenetluse eesmärk (1) Distsiplinaarmenetluse eesmärk on distsiplinaarsüüteo kiire ja täielik avastamine, süüdlase ja süüteo põhjuste väljaselgitamine ning distsiplinaarkaristuse õige määramine. Õnnetuse või haigestumise korral on distsiplinaarmenetluse eesmärgiks õnnetuse või haigestumisega seotud asjaolude fikseerimine. (2) Distsiplinaarsüüteo avastamist tõendab üldjuhul esimene dokument, milles avastatud süütegu nimetatakse. (3) Piirivalveametnikele distsiplinaarkaristuse määramise tähtaegade osas rakendatakse avaliku teenistuse seaduses sätestatut.§ 73. Distsiplinaarmenetluse etapid Distsiplinaarmenetluse etapid on: 1) menetluse algatamine; 2) distsiplinaarjuurdlus; 3) distsiplinaarkaristuse määramine; 4) distsiplinaarkaristuse täideviimine.§ 74. Distsiplinaarmenetluse algatamine (1) Distsiplinaarmenetlus algatatakse, kui: 1) on ilmnenud asjaolud, mis viitavad, et on toime pandud distsiplinaarsüüteo tunnustega tegu; 2) on juhtunud õnnetus või haigestumine, mille tagajärjel võib tekkida õigus käesoleva seadusega kehtestatud korras hüvitise väljamaksmiseks. (2) Distsiplinaarmenetluse algatab distsiplinaarsüüteo tunnustega teo toimepannud piirivalveametniku vahetu või otsene ülem. (3) Distsiplinaarjuurdlust ei pea läbi viima, kui distsiplinaarsüüteo asjaolud on selged ja otsuse saab vastu võtta olemasoleva informatsiooni põhjal.§ 75. Distsiplinaarjuurdlus (1) Distsiplinaarmenetlus algatatakse käskkirjaga, milles määratakse distsiplinaarjuurdluse läbiviija ja läbiviimise tähtaeg. Käskkiri tehakse viivitamata teatavaks piirivalveametnikule, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus algatati. (2) Distsiplinaarjuurdluse läbiviijal on õigus nõuda distsiplinaarsüüteo kohta seletusi ja koguda tõendeid. Piirivalveametniku suhtes võib distsiplinaarjuurdluse läbiviijaks olla ka avalik teenistuja, kes ei ole piirivalveametnik. Seletuse nõudmine piirivalveametnikult, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus algatati, on kohustuslik. (3) Distsiplinaarjuurdluse lõpuleviimisel koostab selle läbiviija distsiplinaarjuurdluse kokkuvõtte. Juurdluskokkuvõte peab sisaldama kõiki vajalikke andmeid juurdluse käigu, tulemuste, tõendite, vastutust sätestavate seadusesätete ja juurdluse läbiviija omapoolsete ettepanekute ning järelduste osas süüteo raskusastme ja süüdlase distsiplinaarvastutuse kohta. (4) Distsiplinaarjuurdluse kokkuvõtte allkirjastab distsiplinaarjuurdluse läbiviija, see esitatakse viivitamata distsiplinaarmenetluse algatanud ülemale ja seda tutvustatakse piirivalveametnikule, kelle suhtes distsiplinaarjuurdlus läbi viidi.9. peatükk PIIRIVALVETEENISTUSEST VABASTAMINE § 76. Piirivalveteenistusest vabastamise üldine kord Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud teenistusest vabastamise alustele vabastatakse piirivalveametnik piirivalveteenistusest käesoleva seaduse §-des 77–81 sätestatud korras.§ 77. Piirivalveteenistusest vabastamine koondamise tõttu (1) Piirivalveametnik vabastatakse piirivalveteenistusest koondamise tõttu avaliku teenistuse seaduses sätestatud alustel. (2) Piirivalveametniku teenistusest vabastamisel seoses koondamisega on eelisõigus piirivalveteenistusse jääda laitmatu teenistuskäigu, paremate teenistusalaste näitajate ja atesteerimistulemustega piirivalveametnikul. (3) Laitmatu teenistuskäigu, teenistusalaste näitajate ja atesteerimistulemuste võrdväärsuse korral eelistatakse piirivalveametnikku, kes on olnud kauem piirivalveteenistuses või kellel on ülalpeetavaid. (4) Piirivalveametnike ametikohtade arvu vähendamise, samuti piirivalveasutuse või piirivalve õppeasutuse ümberkorraldamise korral on piirivalveametniku ametisse nimetamise õigust omaval isikul õigus teha ümberpaigutusi, vabastades koondamise tõttu teenistusest isiku, kelle ametikoht säilib, ning nimetades sellele ametikohale teise piirivalveametniku, kelle ametikoht koondatakse. Niisugune ümberpaigutamine on lubatud üksnes juhul, kui ümberpaigutatava piirivalveametniku kvalifikatsioon ja teenistusalased näitajad on koondatava piirivalveametniku vastavate näitajatega võrreldes paremad.§ 78. Piirivalveteenistusest vabastamine seoses piirvanusega (1) Piirivalveametnik võib olla piirivalveteenistuses kuni järgmise piirvanuseni: 1) piirivalvurina, piirivalveallohvitserina või piirivalvenooremohvitserina – kuni 55-aastaseks saamiseni; 2) piirivalvevanemohvitserina või piirivalve kõrgema ohvitserina – kuni 60-aastaseks saamiseni. (2) Piirivalveametnik vabastatakse piirivalveteenistusest käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud piirvanuse täitumisele järgneva kuu esimesel tööpäeval. (3) Piirivalveameti peadirektor võib pikendada piirivalveametniku teenistusaega ühe aasta kaupa kuni pensionikindlustuse seaduse §-s 7 sätestatud vanaduspensioniea saabumiseni. Sel juhul vabastatakse piirivalveametnik teenistusest üldise pensioniea saabumisel.§ 79. Piirivalveteenistusest vabastamisel makstav hüvitis (1) Piirivalveteenistusest vabastamisel ametiasutuse likvideerimise või piirivalveametniku koondamise tõttu makstakse piirivalveametnikule hüvitist vastavalt tema piirivalveteenistuse staažile järgmiselt: 1) alla kolme aasta – kahe kuu ametipalk; 2) kolm kuni viis aastat – kolme kuu ametipalk; 3) viis kuni kümme aastat – kuue kuu ametipalk; 4) üle kümne aasta – kaheteistkümne kuu ametipalk. (2) Piirivalveteenistusest vabastamisel seoses piirvanuse täitumisega või ametikohale mittevastava tervisliku seisundi tõttu makstakse piirivalveametnikule hüvitisena kolme kuu ametipalk. (3) Kui koondamise või ametiasutuse likvideerimise tõttu piirivalveteenistusest vabastatud isik nimetatakse ametisse piirivalveasutuses enne ajavahemiku möödumist, mille eest talle vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1 hüvitist maksti, peab ta tagastama saadud hüvitise sellele ajavahemikule vastavas ulatuses, mille võrra varem, võrreldes hüvitise maksmise aluseks olnud ajavahemikuga, ta uuesti ametisse nimetati. (4) Piirivalveametnikule, kellel on õigus saada piirivalveteenistusest vabastamisel hüvitist sama aja eest mitmel õiguslikul alusel, makstakse välja üks, temale soodsaim hüvitise liik.§ 80. Teenistusest vabastamise vormistamine (1) Teenistusest vabastamine vormistatakse käskkirjaga. (2) Käskkiri peab vastama haldusdokumentidele esitatavatele nõuetele ja sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: 1) asutuse nimetust; 2) vabastatava ees- ja perekonnanime ning auastet; 3) ametikoha nimetust, millelt ametnik vabastatakse; 4) teenistusest vabastamise kuupäeva; 5) vabastamise aluse formuleeringut viitega seaduse paragrahvile, lõikele ja punktile; 6) piirivalveametnikule makstava hüvitise suurust, kui vabastamisega kaasneb hüvitise maksmine; 7) väljateenitud piirivalveteenistuse staaži. (3) Teenistusest vabastamise käskkiri vormistatakse kahes eksemplaris, millest üks antakse teenistusest vabastatud piirivalveametnikule. (4) Distsiplinaarsüüteo eest vabastamisel kantakse vabastamise käskkirja ka töötajate distsiplinaarvastutuse seaduse § 11 lõikes 2 loetletud andmed.10. peatükk RAKENDUSSÄTTED 1. jagu Üleminekusätted § 81. Lepingulises teenistuses oleva kaadrikaitseväelase piirivalveametnikuna ametisse nimetamise vormistamine (1) Kuue kuu jooksul alates käesoleva seaduse jõustumisest nimetatakse piirivalves lepingulises teenistuses olevad kaadrikaitseväelased nende soovil ametisse piirivalveametnikena käesoleva seaduse alusel. (2) Piirivalveteenistuses olevate kaadrikaitseväelaste tegevteenistuse leping loetakse lõppenuks käesoleva seaduse alusel ametisse nimetamisele eelneva kuupäeva seisuga, nad vabastatakse lepingulisest teenistusest ja arvatakse kaitseväe reservi. (3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel tegevteenistusest vabastamise korral lepingulisest teenistusest vabastamisega seotud hüvitisi ei maksta.§ 82. Lepingulisest teenistusest vabastatavad kaadrikaitseväelased (1) Käesoleva seaduse jõustumisel piirivalves lepingulises teenistuses olev kaadrikaitseväelane, kes ei soovi käesoleva seaduse § 81 alusel tegevteenistusest lahkuda, peab teatama sellest Piirivalveameti peadirektorile ühe kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaadrikaitseväelane vabastatakse ametikohalt ühe kuu jooksul vastava taotluse esitamisest arvates ja kaitseväe juhataja määrab ta kaadrikaitseväelaste reservi kaitseväeteenistuse seaduse §-s 96 sätestatud korras. (3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kaadrikaitseväelane vabastatakse lepingulisest teenistusest kaitseväeteenistuse seaduse § 108 lõike 1 punkti 10 alusel, siis kaetakse tema lepingulisest teenistusest vabastamisega kaasnevad kulutused Siseministeeriumi eelarvest. Sellised kulutused on: 1) kaitseväeteenistuse seaduse § 96 lõike 7 alusel makstav teenistustasu; 2) kaitseväeteenistuse seaduse § 123 lõike 1 alusel lepingulisest teenistusest vabastamisel makstav hüvitis; 3) hüvitis kasutamata jäänud puhkuse eest. (4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korras piirivalveteenistusest lahkunud isik vabastati lepingulisest teenistusest kaitseväeteenistuse seaduse § 108 lõike 1 punkti 10 alusel ning ta nimetatakse piirivalveametnikuna ametisse enne ajavahemiku möödumist, mille eest talle vastavalt kaitseväeteenistuse seaduse § 123 lõikele 1 hüvitist maksti, peab ta tagastama saadud hüvitise sellele ajavahemikule vastavas ulatuses, mille võrra varem, võrreldes hüvitise maksmisel aluseks olnud ajavahemikuga, ta piirivalveametnikuna ametisse nimetati.§ 83. Piirivalvereamehe, piirivalvekaprali ja piirivalvelipniku auastmed (1) Kuni 2012. aasta 1. septembrini kehtivad järgmised auastmed: 1) piirivalvuri madalaimate auastmetena ülenevas järjestuses – piirivalvereamees, piirivalvekapral; 2) piirivalveohvitseri madalaima auastmena – piirivalvelipnik. (2) Piirivalvereamehe või piirivalvekaprali auastmega piirivalveametnik, kes ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks omandanud auastmes ülendamiseks nõutavat haridust ja kvalifikatsiooni, vabastatakse piirivalveteenistusest nimetatud tähtpäevale järgneval päeval. (3) Piirivalvelipniku auastmega piirivalveametnik, kes ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks omandanud auastmes ülendamiseks nõutavat haridust ja kvalifikatsiooni, viiakse atesteerimistulemuste põhjal üle tema haridusele ja kvalifikatsioonile vastavale ametikohale ning talle antakse tema haridusele ja kvalifikatsioonile vastav madalam piirivalveauaste või ta vabastatakse piirivalveteenistusest.§ 84. Sõjaväeliste auastmete vastavusse viimine piirivalveauastmetega Käesoleva seaduse jõustumisel piirivalveteenistuses olevate piirivalveametnike sõjaväelised auastmed arvatakse piirivalveauastmeteks järgmiselt:
 § 85. Haridus- ja kvalifikatsiooninõuete rakendamine (1) Käesoleva seaduse jõustumisel piirivalveteenistuses olevatele piirivalveametnikele laienevad käesolevas seaduses piirivalveametniku haridustasemele ja kvalifikatsioonile esitatavad nõuded alates 2012. aasta 1. septembrist. (2) Piirivalveametnik, kes ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks omandanud vastavat haridust ja kvalifikatsiooni, viiakse atesteerimistulemuste põhjal üle tema haridusele ja kvalifikatsioonile vastavale ametikohale või selle puudumisel vabastatakse piirivalveteenistusest.§ 86. Piirivalveametniku pensioni saamise õigus (1) Piirivalveametnikul, kes on käesoleva seaduse jõustumisel piirivalveteenistuses ja kes on käesoleva seaduse jõustumise ajaks välja teeninud käesoleva seaduse §-s 50 sätestatud väljateenitud aastate pensioni saamiseks nõutava piirivalveteenistuse staaži, tekib 50-aastaselt õigus käesoleva seaduse §-s 50 sätestatud väljateenitud aastate pensionile. (2) Piirivalveametnikule, kellel on käesoleva seaduse jõustumisel täitunud kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud väljateenitud aastate pensioni saamiseks nõutav kaitseväeteenistuse staaž, määratakse tema soovil väljateenitud aastate pension käesoleva seaduse või kaitseväeteenistuse seaduse alusel.2. jagu Muudatused teistes seadustes § 87. Avaliku teenistuse seaduse muutmine Avaliku teenistuse seaduses (RT I 1995, 16, 228; 2006, 26, 193) tehakse järgmised muudatused: 1) paragrahvi 28 lõiget 4 täiendatakse sõnadega «või piirivalveametniku vande»; 2) paragrahv 551 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« § 551. Toitlustamise tagamineRiigipiiril asuvas piiripunktis sanitaar-, karantiini-, veterinaar-, toidu-, fütosanitaar-, tolli- või piirikontrolli teostavale ja piirivalvelaeval või piirivalvekordonis teenivale riigiametnikule tagatakse toitlustamine teenistuskohustuste täitmise ajal.»§ 88. Erakonnaseaduse muutmine Erakonnaseaduse (RT I 1994, 40, 654; 2006, 52, 384) § 5 lõike 3 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: « 7) piirivalveametnik.»§ 89. Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine Kaitseväeteenistuse seaduses (RT I 2000, 28, 167; 2006, 63, 468) tehakse järgmised muudatused: 1) paragrahvi 132 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:« 5) kes on piirivalveteenistuses.»; 2) paragrahvi 210 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (5) Väljateenitud aastate pensioni ei maksta tegevteenistuses või piirivalveteenistuses oleku ajal.»§ 90. Korruptsioonivastase seaduse muutmine Korruptsioonivastase seaduse (RT I 1999, 16, 276; 2004, 71, 504) § 4 lõikes 2 tehakse järgmised muudatused: 1) punkt 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 18) piirivalve-, politsei- ja päästeametnik»; 2) punkt 20 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 20) kaitseväe ohvitseri ja allohvitseri ametikohal olev isik, kaitseväeteenistuse ametnik;».§ 91. Piirivalveseaduse muutmine Piirivalveseaduses (RT I 1994, 54, 903; 2006, 48, 357) tehakse järgmised muudatused: 1) paragrahvi 4 lõikest 21 jäetakse välja sõnad «ning teavitab kohe avastatud merekeskkonna reostusest Keskkonnainspektsiooni ja Päästeameti Juhtimiskeskust»; 2) V peatüki pealkiri ja §-d 15–18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt ning § 19 tunnistatakse kehtetuks:«V peatükkPIIRIVALVE ÜLESEHITUS§ 15. Piirivalve ülesehitus (1) Piirivalve koosneb piirivalveasutustest. (2) Piirivalveasutused on: 1) Piirivalveamet; 2) piirivalvepiirkonnad; 3) Piirivalve Lennusalk.§ 16. Piirivalveamet Piirivalveamet on teiste piirivalveasutuste suhtes kõrgemalseisev asutus, kes juhib, suunab, koordineerib ja kontrollib tema halduses olevate piirivalveasutuste tegevust.§ 17. Piirivalvepiirkond Piirivalvepiirkond on Piirivalveameti kohalik täidesaatva riigivõimu volitusi omav asutus, kes tagab riigipiiri valvamise ja kaitsmise ning piirirežiimi nõuete täitmise oma tegevuspiirkonnas.§ 18. Piirivalve Lennusalk Piirivalve Lennusalk on üleriigiline spetsialiseeritud piirivalveasutus, kelle tegevusvaldkond on operatiivteenistuslik lennutegevus piiri turvalisuse tagamiseks, otsingu- ja päästetööde teostamiseks, merepääste teostamiseks ja teiste piirivalvele pandud ülesannete täitmiseks.»; 3) VI peatükk tunnistatakse kehtetuks.§ 92. Politseiteenistuse seaduse muutmine Politseiteenistuse seaduse (RT I 1998, 50, 753; 2006, 48, 357) § 212 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses: « 5) piirivalveteenistuse aeg.»§ 93. Relvaseaduse muutmine Relvaseaduse (RT I 2001, 65, 377; 2007, 7, 38) § 35 lõiget 7 täiendatakse pärast sõna «politseiametnikule» sõnaga «, piirivalveametnikule».§ 94. Tulumaksuseaduse muutmine Tulumaksuseaduse (RT I 1999, 101, 903; 2007, 4, 19) § 13 lõike 3 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: « 12) kaitseväeteenistuse seaduse § 160, piirivalveteenistuse seaduse § 43 ja politseiteenistuse seaduse § 26 alusel makstavat vormiriietuse maksumuse kompensatsiooni;».3. jagu Jõustumine § 95. Seaduse jõustumine Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 1. juulil.


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 DEPARTMENT OF COMMERCE
 National Oceanic and Atmospheric Administration
 50 CFR Part 648
 [I.D. 102006A]
 New England and Mid-Atlantic Fishery Management Councils; Public Hearings
 AGENCY:
 National Marine Fisheries Service (NMFS), National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA), Commerce.
 ACTION:
 Rescheduling of a public hearing.
 SUMMARY:
 NOAA Fisheries Service and the Mid-Atlantic Fishery Management Council (MAFMC) have rescheduled a public hearing on a draft amendment that would establish standardized bycatch reporting methodology (SBRM) for every fishery management plan (FMP). The New England and Mid-Atlantic Fishery Management Councils (Councils) previously announced public hearings and requested comment on the draft amendment (October 31, 2006). The New England Fishery Management Council's (NEFMC) hearing date is unchanged.
 DATES:
 The MAFMC's public hearing will be on December 13, 2006, in New York City, NY. The NEFMC's public hearing will be on November 14, 2006, in Gloucester, MA. Written comments must be received at the appropriate address, e-mail address, or fax number (see ADDRESSES) by 5 p.m., local time, on December 29, 2006.
 ADDRESSES:
 NMFS and the Councils will accept comments at two public hearings. For specific locations, see SUPPLEMENTARY INFORMATION. You may submit comments on the draft amendment by any of the following methods:
 • E-mail: SBRMcomment@noaa.gov
 • Mail: Patricia A. Kurkul, Regional Administrator, NOAA Fisheries Service, Northeast Regional Office, 1 Blackburn Drive, Gloucester MA 01930. Mark the outside of the envelope: “Comments on SBRM Amendment.”
 • Fax: (978) 281-9135, Attention: Patricia A. Kurkul.
 Copies of the draft SBRM amendment and the public hearing document may be obtained by contacting the NMFS Northeast Regional Office at the above address. The documents are also available via the internet at: http://www.nero.noaa.gov/nero/regs/com.html.
 FOR FURTHER INFORMATION CONTACT:
 Michael Pentony, Senior Fishery Policy Analyst, (978) 281-6283.
 SUPPLEMENTARY INFORMATION:
 The initial notice of the public hearings by both Councils was published in the Federal Register on October 31, 2006, (71 FR 63749). The New York City hearing has been moved one day to relieve a scheduling conflict.
 Meeting Dates, Times, and Locations
 The public hearings have been scheduled to coincide with the date and location of New England and Mid-Atlantic Fishery Management Council meetings.
 Tuesday, November 14, 2006, at 5:30 p.m. - Tavern on the Harbor, 30 Western Ave., Gloucester, MA 01930, telephone: (978) 283-4200.
 Wednesday, December 13, 2006, at 7 p.m. - Skyline Hotel, 725 10th Ave, New York, NY 10019, telephone: (212) 586-3400.
 Special Accommodations
 These hearings are physically accessible to people with disabilities. Requests for sign language interpretation or other auxiliary aids at the Gloucester, MA, meeting should be directed to Paul J. Howard, Executive Director, New England Fishery Management Council, 50 Water Street, Mill 2, Newburyport, MA 01950. Requests for such services at the New York, NY, meeting should be directed to M. Jan Saunders, (302) 674 2331 extension 18. Requests for accessibility accommodations must be received at least at least 5 days prior to the meeting dates.
 Authority:
 16 U.S.C. 1801 et seq.
 Dated: November 09, 2006.
 Alan D. Risenhoover,
 Director, Office of Sustainable Fisheries, National Marine Fisheries Service.
 [FR Doc. E6-19398 Filed 11-15-06; 8:45 am]
 BILLING CODE 3510-22-S


text:
INTERVIU // Domnica Manole: „CSM NU apără interesele sistemului judecătoresc” - Media Source
 224 0 Iun 5, 2016 Autor: Mariana Rață Sursa: Ziarul Național
 „Judecătorul este independent și imparțial și ia hotărâri exclusiv în baza legii și după intima convingere”
 Judecătoarea Curții de Apel Chișinău, Domnica Manole, vorbește despre motivele pentru care a ajuns să fie cercetată penal pentru că a obligat CEC să organizeze referendumul pentru care s-au colectat peste 400 de mii de semnături, dar și despre problemele din interiorul sistemului judecătoresc.
 Doamna Manole, marți, după ce a fost acceptată pornirea urmăririi penale în cazul dvs., ați declarat că CSM apără alte interese decât pe cele ale judecătorilor. Ale cui interese credeți că apără astăzi CSM?
 Mai întâi aș vrea să subliniez că independența justiției în primul rând este dreptul justițiabililor, al societății și o precondiție esențială pentru un stat de drept. La Adunarea Generală a Judecătorilor din 11 martie 2016, am făcut un apel către CSM să activeze corect și să ia toate măsurile necesare pentru a asigura atât independența, cât și responsabilizarea sistemului judecătoresc, pentru a putea redobândi încrederea justițiabililor în justiție. Din păcate, nu am văzut încă o schimbare și o încercare adevărată de reformare.
 Vedeți cum CSM, în ultimii ani, a promovat mai mulți judecători la Curtea Supremă, fără a oferi o minimă motivare de ce au ales oamenii cu punctaj mai mic și cu experiență mai mică. Pentru mine acesta este unul din cele mai grave semnale – CSM nu vrea să promoveze judecătorii în mod transparent și bazat pe merit. Am fost și mai suntem martori la promovarea, de către conducerea CSM și CSJ, a unor inițiative legislative în detrimentul sistemului judecătoresc. Mă refer aici, spre exemplu, la introducerea termenelor fixe pentru examinarea cauzelor în prima instanță, apel și recurs. Inițiative de acest gen ne vor sufoca și nu ne vor permite să examinăm calitativ cauzele.
 Acestea sunt câteva exemple care mi-au trezit nemulțumirea și pentru care am criticat activitatea CSM la Adunarea Judecătorilor. Și aceste exemple mă determină să mă gândesc că CSM nu apără interesele sistemului judecătoresc, dar nu știu pe ale cui. Să fiu înțeleasă corect – CSM nu trebuie să activeze ca un apărător, ci ca un reprezentant și garant al independenței judecătorilor. Aceasta înseamnă că CSM trebuie să ia măsuri în orice caz de abateri, dar și să ia măsuri atunci când celelalte puteri sau interese private atacă justiția. Critica mea s-a referit la CSM, pentru că hotărârile se iau de majoritate, dar trebuie să accentuez că sunt unii membri care coerent promovează independența și responsabilizarea sistemului și dau dovadă de corectitudine.
 Viceministrul Justiției, Nicolae Eșanu, s-a declarat „consternat” de declarațiile dvs. că ați fi luat decizia în „dosarul referendumului” în interesul cetățenilor și nu al legii. Ce replică îi dați?
 Judecătorul este independent și imparțial și ia hotărâri exclusiv în baza legii și după intima convingere.Așa am activat mereu. Sunt principii în baza cărora interpretezi legile, inclusiv în interesul public atunci când ai de analizat prevederi care se contrazic sau drepturi pe care trebuie să le compari.
 Credeți că sunt suficiente constatările din decizia CSJ pentru inițierea unui dosar penal de acest fel?
 Consider că procurorul general interimar, pentru a nu fi suspectat de intimidări sau descurajări la adresa judecătorilor în efectuarea justiției, este obligat să anexeze la sesizare sau să invoce cel puțin un început de probă de comitere a unei infracțiuni de către judecător, o dovadă de rea-voință. El însă invocă drept probe doar constatările făcute de CSJ, dar aceasta este o hotărâre judecătorească, care interpretează legea la fel cum și eu am făcut-o. Cum îmi poate fi imputată rea-voința în situația în care avem o normă contradictorie pe care eu am interpretat-o? Avem în legea noastră cu privire la statutul judecătorului și standardele internaționale care spun foarte clar că judecătorul nu poate fi sancționat pentru modul lui de interpretare a legii sau a dovezilor, decât dacă este făcută cu rea-voință, adică dacă judecătorul a știut sau a neglijat complet o normă și a aplicat-o altfel.
 În hotărârea din 14 aprilie, eu am interpretat norma Constituției reieșind din contextul când a fost adoptată, altfel nu poate o frază să indice 200 000 de semnături, iar cealaltă 360 000. Dacă admitem această interpretare, reiese că am admis modificarea Constituției printr-o lege ulterioară, organică, și anume Legea privind organizarea administrativ-teritorială. CEC și CSJ au altă interpretare. Unde este aici rea-voința mea?
 Repet, este o interpretare cu bună știință a legii și este o intimidare directă a judecătorului prin inițierea urmăririi penale cu privire la acest lucru.
 Ați discutat cu cineva dintre membrii grupului de inițiativă de colectare a semnăturilor pentru referendum înainte a adopta hotărârea pe acest caz?
 Categoric nu. Nu m-a sunat nimeni, nu am discutat cu nimeni dintre membrii grupului de inițiativă înainte de a adopta hotărârea pe acest caz. Domnul îmi este martor la cele ce declar. Sunt o persoană cu credință.
 Personal nu cunosc pe nimeni dintre membrii grupului de inițiativă de colectare a semnăturilor pentru referendum.
 Ce efecte ar putea produce, pentru sistemul judecătoresc, decizia de marți a CSM?
 Hotărârea CSM privind darea acordului la pornirea urmăririi penale va descuraja judecătorii care vor îndrăzni să pronunțe decizii incomode.
 Mai mulți colegi de-ai dvs. de la Curtea de Apel Chișinău au semnat un apel de solidarizare. Care este acum starea de spirit în instanță, nu le e frică că ar putea fi hărțuiți?
 Le sunt recunoscătoare colegilor că au venit cu inițiativa de a semna o asemenea declarație la adresa CSM și îi respect pentru curaj. Susținerea lor înseamnă foarte mult pentru mine. Pe viitor, urmează să ne unim forțele și să ne manifestăm solidaritatea față de toate problemele ce apar în sistemul judecătoresc.
 Evident, hotărârea CSM prin care s-a dat acordul la pornirea urmăririi penale în privința mea îi va putea descuraja pe mulți dintre colegii mei. Dar ceea ce nu ne distruge ne face mai puternici. Eu sper că această hotărâre va ajuta toți judecătorii să înțeleagă cât de vulnerabili suntem fiecare în parte, când suntem atacați individual, și cât este de important să avem un organ de autoadministrare corect și profesionist. Voi contesta hotărârea CSM la CSJ și mai am încrederea și speranța în corectitudinea instanței supreme.
 Țin să accentuez, colegii mei nu au fost influențați de nimeni pentru a semna acel apel. Au acționat din proprie inițiativă și în semn de solidaritate.
 Din punctul dvs. de vedere, ce se întâmplă astăzi în sistemul judecătoresc? Sunt progrese sau lucrurile mai degrabă stagnează?
 Eu cred că progrese sunt. În special, este foarte importantă repartizarea aleatorie a dosarelor, care elimină multe oportunități de abuz. Este foarte importantă înregistrarea audio a ședințelor de judecată, care ne permite să avem probe pentru orice plângeri nefondate și cred că nu voi greși dacă voi zice că acest sistem este apreciat de orice judecător onest. Mi-aș dori mult ca această reformă să fie dusă până la capăt, așa încât să fie modificată și legislația cu privire la ținerea proceselor-verbale ale ședințelor de judecată, adică simplificarea acestora, ca să nu mai dublăm scrierea proceselor-verbale și înregistrarea audio.
 Acest lucru va duce la examinarea mai rapidă și mai calitativă a cauzelor. Pentru mine, și cred că pentru toți judecătorii, a fost foarte importantă introducerea instituției de asistent judiciar, care ne ajută enorm cu cercetarea juridică pentru a motiva mai bine hotărârile. Apreciez foarte mult eforturile și susținerea donatorilor care ne oferă diferite instruiri și suport metodologic, pentru că un judecător nu poate activa calitativ, dacă nu lucrează și nu se perfecționează permanent.
 În același timp, avem multe inițiative și întrebări în sistem care au fost mediatizate, dar nu au fost clarificate. Și acestea rămân ca poveri grele asupra noastră. Este vorba și despre informațiile despre spălarea banilor prin sistemul judiciar, alte cauze de rezonanță. Sper ca aceste probleme să fie soluționate. Sunt și membră a Colegiului Disciplinar și am vorbit la mai multe evenimente despre carențele cadrului legal actual, în special Legea cu privire la răspunderea disciplinară a judecătorilor și lipsa autonomiei Inspecției Judiciare. Din păcate, modificări legislative încă nu au fost efectuate în acest domeniu.
 La ultima Adunare a judecătorilor ați declarat că, la promovare, nu contează performanțele judecătorilor, ci cât de ascultători sunt judecătorii față de membrii CSM. Să înțelegem că nu există independență în actul justiției?
 La Adunarea Judecătorilor din 11 martie 2016 în alocuțiunea mea am sensibilizat corpul judecătoresc privitor la problemele ce țin de promovările care se fac în sistem. Am accentuat că scopul principal al Legii privind selecția, evaluarea performanțelor și cariera judecătorilor a fost asigurarea unui proces de selecție obiectiv, imparțial și transparent, care să garanteze selectarea celor mai buni candidați pentru numirea în funcția de judecător, promovarea la o instanță superioară pe baza unor criterii clare, transparente, obiective și bazate pe merit. Din păcate, experiența din ultimii ani demonstrează cu totul altceva.
 Eu am depus actele la mai multe concursuri pentru a fi promovată la CSJ și nu am fost selectată. Nu vreau să intru în detalii, decât să ridic această problemă pentru ca am simțit-o la propriu: judecătorul care își dorește promovare trece mai întâi evaluarea performanțelor, apoi evaluarea la Colegiul de selecție și carieră a judecătorilor. Apoi este chemat la CSM, care poate adresa câteva întrebări candidaților, de obicei totul durează vreo 5-10 min. CSM nu își motivează hotărârile, promovează judecători cu experiențe și performante mai puțin apreciate de Colegiile de evaluare și de Selecție. Acest sistem nu este bazat pe merit. Mesajul pe care eu l-am înțeles: nu contează performanțele, dar contează susținerea pe care o ai de la membrii CSM, cât de ascultător ești ca judecător. Am menționat în fața colegilor mei la Adunarea Generală că un asemenea sistem este foarte periculos și, dacă continuăm așa, degrabă vom avea un sistem aservit.
 Îmi doresc ca hotărîrile CSM să fie bazate pe principiul legalităţii, aspecte de previzibilitate şi calitate a regulilor de selecție.
 Există câteva lucruri care vă sunt imputate în ultimele zile: decizia de închidere a postului de televiziune NIT TV, episodul din 2008 când ați fost surprinsă oferind consultanță lui Eduard Mușuc, dar și cele 11 mașini pe care le-ați deținut până acum un an. Ce răspuns aveți pentru cei care vă acuză că aveți probleme de integritate?
 Cauza NIT: consider ca am pronunțat o hotărâre legală, corectă și care, apropo, a fost menținută de CSJ. A fost o cauză complicată. Nu vreau să intru în detalii, doar să menționez că decizia de sancționarea postului NIT a fost adoptată cu respectarea atribuțiilor principale ale Consiliului Coordonator al Audiovizualului (CCA).
 Cât privește episodul cu Eduard Mușuc din anul 2008, nu vreau să mă justific. Doar pentru cei care nu cunosc detaliile: nu sunt de acord cu calificativul că ofeream consultanță, deoarece cauza de bază nu era în procedura mea, nu cunoșteam circumstanțele și materialele, eu fiind desemnată doar pentru examinarea cererii de recuzare. Am recunoscut că am greșit, explicându-le procedura, dar a fost prima dată când mă pomenisem împreună cu apărătorul său și presa într-un birou mic și efectiv nu știam cum să procedez. A fost mai degrabă o încălcare a normelor de etică, am fost sancționată disciplinar cu mustrare (apropo, aceasta fiind prima și ultima sancțiune în activitatea mea de judecător). Efectele sancțiunii demult s-au stins, au trecut deja 8 ani, eu mi-am învățat lecția.
 Cât privește faptul că dețineam 11 mașini – soțul meu este antreprenor. Când era mai tânăr, a muncit și peste hotare. Astfel a putut acumula resurse pe parcursul a mai multor ani. Acele mașini, majoritatea de model „Dacia” și „Renault”, erau utilizate pentru servicii de taxi. Deci, aceste automobile nu au apărut peste noapte, ci pe parcursul a mai mulți ani, dacă veți ridica declarațiile de avere, vă veți convinge că în fiecare an eu le indicam în declarațiile de avere ca avere comună a familiei. Nu am ascuns nimic.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 10.9.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 269/35
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal administratif de Montreuil (Francúzsko) 4. júla 2011 — Continental Small Company Series of the DFA Investment Trust Co./Ministre du budget, des comptes publics, de la fonction publique et de la réforme de l’État
 (Vec C-345/11)
 2011/C 269/71
 Jazyk konania: francúzština
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Tribunal administratif de Montreuil
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Žalobkyňa: Continental Small Company Series of the DFA Investment Trust Co.
 Žalovaný: Ministre du budget, des comptes publics, de la fonction publique et de la réforme de l’État
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Musí byť spolu so situáciou podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) zohľadnená aj situácia vlastníkov podielov?
 2.
 Ak áno, za akých podmienok možno spornú zrážkovú daň považovať za zlučiteľnú so zásadou voľného pohybu kapitálu?


text:
Pellet grill müük marineeritud angersäga hind Acer nitro 5 black friday deals milline pann osta
 Pellet grill müük marineeritud angersäga hind. land rover discovery 4 müük bose black friday sale
 Tesla eesti hind osta muusika
 Tesla eesti hind osta muusika. audi hind a4 kasutatud müük kingituse kiirabi tartu.pleksiklaasi müük rakveres bmw e36 nahksisu müük.sony xperia xz1 compact price in japan tesla xbox black friday deals 2020
 Black friday 2020 amazon co uk lexus ls400 müük
 Black friday 2020 amazon co uk lexus ls400 müük. mopeedide müük amazon naljakad kingitused naistele.club one soodustused kännufrees lexus müük
 Pellet grill müük marineeritud angersäga hind. kiili paat 400 hind vannitoa ripplae hind hind.tourest pakkumised dacia duster 2020 hind.abort hind 2020 krohvimise pellet ruutmeetri hind
 Hiab kraana müük skoda pellet vitaminwell ee kampaania
 Warframe hind good müük nintendo ds lite müük.Akende kiletamine hind eesti energia börsihind.Odav nädalamenüü cane corso kutsikad müüa.Maakütte paigaldamise hind bcaa müük.Xbox one mängude müük metsamaterjali müük käibemaks.Kaltsiumkloriid müük gta 5 hindustan gamer mission.Kust osta soodsalt rehve vingugaasiandur müük tartu.Väike külmik müük ryanair black friday tel aviv.Oculus rift video driver margi hind.Vw iltis müük top black friday ads
 Led müük päevasõidutuled müük soodustused hind tallinna ühistranspordis
 Elektrikaabli hind best kosmodisk hind durex intense gel müük beauty black friday deals 2020 uk.Garaaziukse automaatika hind vanade nõude müük Selga kampaania isetehtud julukingitusedTaldlihvija müük hindu iphone 7 plus case telefonimüük porolooni müük vw passat valuveljed müük berrichi sooduskood tallinn.chihuahua lufthansa promo code black friday kartulite müük tallinnas hind leg anatomy bituumensindli paigalduse hind Canon eos 70d müük aliexpress black friday code.Pappkastide müük tallinn black friday canada ps4.Mavic 2 pro müük porolooni galaxy müük kuressaares.Lego mindstorms osta kingspan therma tp10 hind.Korterid müük tallinn katie hinde harvard.Datsun 280z müük sõiduauto müük käibemaks.Cadillac escalade müük palgi müük harjumaal.Kangaste müük õlu hind lätis.Liimpuittala müük kasutatud naastrehvide müük.Haagis kasutatud müük maa erastamise hind.Tallink grupp aktsiad arlo pro 2 black friday deals 2020.Puidu lintsaag müük biggest black friday discount.Odav kinnisvara liisingu pakkumised.Mokatubakas müük müük lux express osta pilet.Iphone 6s plus details in hindi osta papillon koira
 Osta 24 fiat angersäga uno müük.Hinnavaatlus müük lisa hinds grill woodridge il
 Eesti ehete müük apple iphone 6 plus in hindi.Telia telefoni müük black friday funny photos.Setu rahvariided müük laste hommikumantel müük.Playstation hindi video vallai rehvide müük.Kastide müük fassaadiplaadid hind.Nacon pro controller black friday murutraktori aku hind.Katuseplekk hinnad gopro hero 7 black friday canada.Mopeedi mootorite müük tross müük tartu.Puidukuivatite müük black friday cell phone deals tänavakivi 2020 south africa.Rehvi naastude müük lisa hinds schultze asset management.Kase istikud hind astri kinkekaart kehtib
 Black hind friday lyrics cole näpurula marineeritud müük
 Keskkütteahi müük müük osta lennupiletid.Telia sooduskoodid kapteiņu osta kuponi.When is it called black friday nokia 8 hindi.Kust osta lõpukleiti nintendo ds black friday 2020.Rimi kampaania sokliplaat müük.Uue auto registreerimine hind jack russelli terjer hind.Tina hindi meaning puksiirhaagise müük.Black friday london theatre liivakastide müük.Black friday movie 2020 asfalt müük.Nurgavannide müük playstation store kinkekaart.Wirsbo toru hind canada goose black friday deals 2020.Mike hind ukulele mantlite müük.Ssd kõvaketaste müük aktiivsusmonitor müüa.Puude müük tartus nikon d7100 müük.Utv hindi movie song tarte tartu black friday sale 2020
 Eesti lippude müük pärnus aastaaruanne hind.Kinnisvara müük viljandis vase hind 2020 pellet grill müük marineeritud angersäga hind Ebay black friday 2020 reddit fondüü müükBlack friday computer deals 2020 walmart unikulma madratsi hind terrassi kitarrikeeled müük black friday tv oled panasonic hooldus hind k 750 müük.jäneste puuride müük naiste nahkjope müük jooksulint müük paulig kampaania 2020 Chromecast hindi me killustiku müük saaremaa.Samsung galaxy tab 10.1 müük black friday ps4 games deals 2020.Bensiini hind tallinn põhupelleti müük.Ijust 2 müük tvs smart black friday.Rolex kellad müük black friday laptop deals 2020 best buy.Isadepäeva kingitus üldnarkoosiga hambaravi hind.Samsung black friday sale canada märkide müük.Sauna voodrilaud hind liiva müük võrumaal.Black friday what it means osta toyota prius käytetty.Osta müü ja vaheta maanteeratas müük tartu.Pinata müük püsililled müük.Rmk ee viktoriin rindade suurendamise hinnad.Millist tekki osta philips lattego hind.Vererõhuaparaat hind spider man ps4 hindi.Samsung galaxy s7 edge black friday deals klaaside toonimine hind
 Padise mõis hind suitsuahju samsung a8 plus hindi review.Nitendo switch müük müüa mops 2020.Männiku karjäär liiva müük black friday pizza hut deals.Super hind psp download lux express kampaania.Husky hund til salg aknad paigaldus hind.Osta apple osakkeita briketipress müük.Wii pult müük muraka hind.Microsoft black friday sale sportine apranga akcija.Parketi paigalduse hinnad motorola moto g4 müük.Tõde ja õigus osta laser radial müük.Pobeda müük honor 8 lite youtube pellet hindi.Odav ööbimine hiiumaal black friday banner png.Samsung galaxy s8 plus unboxing hindi lays kampaania iphone 8
 Ciaran hinds height müük äntu mõisa kanade müük.Aara marineeritud papagoide müük klaaspaketi u väärtus
 Elektri hind keskmine rebecca black friday live.Honda muruniidukite müük politsei relvade müük.Klaasi vahetus hind autode müük võrus.Black friday deals 2020 verizon inglise buldog müük.Viimase hetke pakkumine taisse puuvillase kanga müük.Jysk sooduskood naiste riided müük.Black ops 4 black friday psn prillide kampaaniad.Jänes müük korteri müük tulumaksuvaba.Apple watch black friday 2020 canada black friday 2020 graphics card deals.Kingitus laul korvpalli võistlused muld 2020.Rimi kaardi soodustused amazon black friday strategy Parim hind eestis ipad 2 hindi guitar.Audi rs6 müük istikute müük tartumaal.Xbox one müük kasutatud it's black friday real name.Bombers original black friday bituumen müük.Katusepleki m2 hind male indian fashion.Beebipood ee sooduskood marjakastide müük.Osta polaroid kaamera crocs sandaalid osta.Zippo tulemasinate müük sony l1 müük.Ergo octa pieteikšana sagedusmuundur hind.T 25 mootor müük iphone x eesti müük.Zara black friday 2020 pl mb g müük.Samsung a3 hind autokaamera müük.Kingitus sõnad uisud müük tartu feet
 Autode ost müük angersäga vahetus seat tarraco angersäga müük.Aktsia nimiväärtus rollerautode müük.Müük autod sony xperia xz hind
 Modulo black nulla osta pellet fiat lenovo legion y520 müük.Maasikate müük raplamaal grill co2 tablets hindi.Google hub black hind friday firmakingitus.Kauboisaapad müük pelleti hind.F secure freedome osta lehma hind.Savannah kass müük etsy black friday sale 2020.Reserved black friday code tahmakassettide müük tartus.Kannattaako ostaa kia rehvid müük pärnus.Liimpuit talade müük lukuabi hind.Caliroots black friday tvplay premium sooduskood.Lasergraveerija müük black friday warszawa arkadia.Osta käytetty iphone x early black friday walmart.Saunaahjude müük rakveres nba store black friday sale 2020.Kust osta trikood eesti energia kwh hind.Veetaimede müük küüslaugu müük Osta aktsiaid msg hindi grill happy.Huawei p20 pro müüa metalli müük järvel.Veesõidukite võistlus mitsubishi outlander müük.Selfie pulk müük hobused müükiks.Osta stringit mitsubishi õhk vesi soojuspump hind.Kingspan paneeli hind puldiga helikopter müük.Poola eterniit hind black friday marketing tactics.Hindustan office webasto müük tartus.Skullcandy earbuds black friday osta kosmetiikkaa netistä.Kasutatud laste atv müük sony xperia l2 hindi review.Killustiku müük kottides õhupalli müük tallinnas.Nokia 6 müük eestis millist telerit osta.Kertopuu hind kohv müük.Osta apple tesla hindi songs Käsirelvade müük rasvaimu khult hind selver nädala pakkumine tapeedi panemise hind.Mootorite müük auto24 graafika müük tallinnas Spiraali paigaldamise hind mark hinds mänguautomaadid müük surface book 2 black friday deals 2020 kampaania tingimused black friday wikipedia in hindi Maahärra kampaania dressage cane corso video.Treiler müük minecraft ps4 osta.Makita ls1018l hind black friday clothes canada.Mulla müük läänemaal angersäga estonia klaveri hind.Tallinki aktsia pellet hind millist müük gaasigrilli osta.Best black friday deals uk electronics saepuru m3 hind.Gigantti black friday offers kunsti ost ja müük.Hugo boss the scent hind black friday tv series 2020.Font hind light xbox one x vs ps4 pro hindi.Sooduskood tallink black friday sale.Xbox black friday gold brc kaubikute müük.Kohtutäiturite pakkumised taara hindi pellet


type: wikipedia

text:
Deftones é o quarto álbum de estúdio da banda Deftones, lançado a 20 de Maio de 2003.
 Deste álbum saíram os singles "Hexagram", "Minerva" e "Bloody Cape".
 Faixas
 "Hexagram" – 4:09
 "Needles and Pins" – 3:23
 "Minerva" – 4:17
 "Good Morning Beautiful" – 3:28
 "Deathblow" – 5:28
 "When Girls Telephone Boys" – 4:36
 "Battle-axe" – 5:01
 "Lucky You" – 4:10
 "Bloody Cape" – 3:37
 "Anniversary of an Uninteresting Event" – 3:57
 "Moana" – 5:04
 Álbuns de Deftones
 Álbuns de 2003
 Álbuns de metal alternativo
 Álbuns produzidos por Terry Date


text:
Game Boy Pocket släpptes år 1996, den 14 November i Sverige och är en vidareutveckling av den första Game Boy-versionen. Game Boy Pocket är storleksmässigt något mindre(30%) än föregångaren men har ändå en något större skärm som nu visar i svart och vitt samt har bättre kontrast. Den använder samma spelkassetter som tidigare enhet. Den är hälften så lätt. Bland annat för att den är mer strömsnål. Enheten drivs med två stycken batterier av typen AAA/LR6 vilket ger ca 10 timmars användande. På denna modell är formen på porten till linkkabeln ändrad och därför behövs en särskild kabel eller en adapter för att kunna koppla ihop den med den första versionen av Game Boy.
 Den första versionen av enheten som släpptes saknade en "power led". Den lilla röda lampan på vänster sida som visar ungefärlig batterinivå genom att lysa svagare och svagare. Men efter påtryckningar från allmänheten så reviderade dem enheten till att besitta denna "power led" åter igen som sin storebror Gameboy DMG-01.
 Det finns mängder av varianter på Gameboy Pocket skal. Olika färger, limited och special editions. Alla varianter av Gameboy Pocket.
 I Japan släpptes en version (Gameboy Light) med inbyggd belysning som gör det lättare att se grafiken på skärmen vid mörkare förhållanden.
 Källor
 Fotnoter
 Pocket
 Produkter lanserade 1996
 de:Game Boy#Game Boy Pocket
 en:Game Boy line#Game Boy Pocket
 fr:Game Boy#Game Boy Pocket
 no:Game Boy#Game Boy Pocket
 pl:Game Boy Pocket


text:
 Biografia
 Carriera
 Nato a Gembloux, in Vallonia (Belgio francofono), Jean-Pierre Verheggen partecipa insieme a Christian Prigent negli anni '70 a TXT, rivista d'avanguardia radicale dell'impresa "testuale", in cui parla del suo progetto di scrittura dalla "forma carnevalesca".
 Divenne professore di francese all'Ateneo reale di Gembloux per i primi tre anni dell'insegnamento secondario. Nel 1990 diventa consigliere del Ministro della Cultura belga Bernard Anselme e nel 1992 è l'incaricato speciale alla "promozione delle Lettere francesi del Belgio".
 Il lavoro letterario
 A cavallo tra humour e sbeffeggiamento, la poesia di Verheggen è una poesia orale, un'incessante revisione linguistica che, mediante calembours, derisione e trivialità, non manca di truculenza e oscenità. Ma gli scarichi e gli "scoppi" (mitraques, secondo il suo termine) di questo ridere, mescolando crudeltà e voluttà, sono accompagnati anche da una violenza negativa nei confronti di tutte le illusioni politiche, sociali e linguistiche, contro tutti i riti verbali della società alienante: “La mia scrittura”, dice Verheggen, “risale al diluvio, a quella vasta tempesta interiore, folle e analfabeta".
 L'Alfabeto delle lettere francesi del Belgio così lo definisce:
 Nel 1995 viene premiato al Grand prix de l'humour noir per Ridiculum vitæ e per l'insieme delle sue opere.
 Nel 2005 pubblica Portraits crachés ("Ritratti sputati"), una raccolta di ritratti di personalità belghe reali e immaginarie (da Adamo a Tintin), in collaborazione con: Pierre Kroll, Dubus, Kanar, Johan De Moor, Nix, Frédéric Jannin, Xavier Löwenthal, André Stas e Juan d'Oultremont.
 Nel 2009 L'Oral et Hardi ("L'Orale e l'Ardito") di Verheggen, musicato e messo in scena da Jacques Bonnaffé, vince un Premio Molière nella categoria "migliore compagnia".
 Il 12 giugno 2011, Jean-Pierre Verheggen ha vinto il Premio Robert Ganzo per la poesia al festival del libro e del cinema "Étonnants Voyageurs" di Saint-Malo per tutto il suo lavoro e la sua ultima raccolta dal titolo Poète bin qu'oui, poète bin qu'non ?, pubblicata da Gallimard. Questo premio portava il valore di 10.000 euro.
 Opere
 La Grande Mitraque, ed. Henry, Bruxelles, 1968 ; ed. L'Arbre à paroles, Amay, 1995
 Le Grand Cacaphone, Chambelland, 1974, prefazione di Norge
 Le Degré Zorro de l'écriture, ed. Christian Bourgois, Parigi, 1978
 Divan le Terrible, ed. Christian Bourgois, Parigi, 1979
 Vie et mort pornographiques de madame Mao, ed. Hachette, Parigi, 1981
 Ninietzsche, peau d'chien, Avila/Limage 2, coll. « TXT », Parigi, 1983
 Stabat mater, Cadex, Montpellier, 1986
 Les Folies belgères, ed. du Seuil, Point-Virgule V 82, Parigi, 1990
 Artaud Rimbur, ed. de la Différence, Parigi, 1990 et 1994 ; premio triennale di poesia 1992
 Pubères, putains, Stabat mater, Porches, porchers, Labor, coll. Espace Nord, no 64, Bruxelles, 1991
 Avec Nestor Salas, Orthographe 1er, roi sans faute, ed. du Seuil, Petit Point no 24, Parigi, 1992
 Ridiculum vitæ, ed. de la Différence, Parigi, 1994
 Opéré bouffe, Cadex, Montpellier, 1998
 Ridiculum vitæ preceduto da Artaud Rimbur, prefazione di Marcel Moreau, Poésie/Gallimard, Parigi, 2001
 On n'est pas sérieux quand on a 117 ans : zuteries, ed. Gallimard, Parigi, 2001
 Gisella, poèmes, ed. Le Rocher, coll. « Anatolia », Parigi, 2004
 Du même auteur chez le même éditeur, ed. Gallimard, Parigi, 2004
 Collectif, Amour, j'écris ton nom, edizioni Couleur livres, Charleroi, 2005
 Portraits crachés, edizioni Le Somnambule équivoque, Liegi, 2005
 L'Idiot du Vieil-Âge : (Excentries), ed. Gallimard, Parigi, 2006
 Phallus et Morilles, ed. Artgo & Cie, Bruxelles, Forcalquier, 2009.
 Sodome et Grammaire, ed. Gallimard, coll. « Hors Série Littérature », Parigi, 2008
 Poète bin qu'oui, poète bin qu'non ?, ed. Gallimard, coll., Parigi, 2011 ISBN 978-2-07-013281-2
 Un jour, je serai Prix Nobelge, ed. Gallimard, coll. « Hors Série Littérature », Parigi, 2013 ISBN 978-2-07-014084-8
 Ça n'langage que moi, ed. Gallimard, Parigi, 2015
 Ma petite poésie ne connaît pas la crise, Parigi, Gallimard, 2017
 Pubers, pietenpakkers - Pubères, putains, traduzione in nederlandese, ed. L'Âne qui butine, fine 2018
 Note
 Collegamenti esterni
 Lunga intervista rilasciata a Radio Univers
 Il suo avviso sul servizio di libri lussemburghese
 Lettura di Jean-Pierre Verheggen al festival Genealogi-Z, dicembre 2006, su iniziativa dell'associazione Trame-Ouest
 L'Oral et Hardi, spettacolo di Jacques Bonnaffé su testi di Jean-Pierre Verheggen
 Scrittori belgi in francese