type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 13.1.2017
 COM(2017) 14 final
 2017/0007(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien
 {SWD(2017) 12 final}
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 •Motiv och syfte med förslaget
 Republiken Moldavien har upplevt en besvärlig period under de senaste två åren både på det ekonomiska och politiska planet. Ett betydande bankbedrägeri uppdagades i november 2014 som avslöjade allvarliga förvaltningsmässiga problem som sedan följts av politisk instabilitet – inbegripet tre olika regeringar sedan valet i november 2014 och ny guvernör för Moldaviens centralbank – och demonstrationer. Denna utveckling har också lett till en långsammare ekonomisk tillväxt, suspendering av budgetstöd från Moldaviens internationella partner och en försvagning av budget- och betalningsbalansen. De ekonomiska problemen har förvärrats av recessionen eller av svag ekonomisk aktivitet i några av Moldaviens viktigaste regionala handelspartner (i synnerhet Ryssland men också Vitryssland och Ukraina), vilket minskade export och penningförsändelser. Detta har bara delvis kompenserats av en ökad handel med EU efter ikraftträdandet av associeringsavtalet som undertecknades 2014 och som föreskriver inrättandet av ett djupgående och omfattande frihandelsområde.
 I detta sammanhang begärde Moldavien stöd från Internationella valutafonden (IMF). Efter utdragna och svåra förhandlingar som återspeglar den rådande politiska instabiliteten uppnådde myndigheterna i juli 2016 en överenskommelse med IMF om ett program som ska stödjas av en treårig förlängd kreditfacilitet och den utvidgade finansieringsfaciliteten. Överenskommelsen godkändes av IMF:s styrelse den 7 november 2016. Denna överenskommelse möjliggjordes genom en ny beslutsamhet från myndigheternas sida, efter att en ny regering ledd av premiärminister Filip tillträtt i januari 2016 och en ny centralbankschef i mars 2016, att ta itu med förvaltningsmässiga problem inom finanssektorn och i förvaltningen av de offentliga utgifterna. Tillgång till de finansiella arrangemang som överenskommits med IMF skulle utgöra 75 % av Moldaviens kvot i IMF (129,4 miljoner särskilda dragningsrätter, eller cirka 161 miljoner euro). Syftet med den förlängda kreditfaciliteten och den utvidgade finansieringsfaciliteten är att göra snabba förbättringar av finanssektorns styrning och tillsyn, stärka strategier för att garantera makroekonomisk och finansiell stabilitet samt främja hållbar tillväxt för alla.
 Det bör noteras att, följdande på rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 februari 2016, enades EU och de moldaviska myndigheterna om en färdplan för prioriterade reformer i syfte att blåsa nytt liv i viktiga strukturreformer, senast den 31 juli 2016. Sedan dess har det gjorts stora framsteg i genomförandet av färdplanen, men ännu har inte alla EU:s farhågor åtgärdats som kom till uttryck i slutsatser från rådsmötet i februari.
 Den moldaviska regeringen begärde också makroekonomiskt stöd från EU i augusti 2015 och upprepade denna begäran i mars 2016
 1
 . Till följd av denna begäran och mot bakgrund av den politiska och ekonomiska utvecklingen sedan 2014, kommer Europeiska kommissionen därför att lägga fram ett förslag till Europaparlamentet och rådet om beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien på upp till 100 miljoner euro. Av detta belopp ska upp till 60 miljoner euro tillhandahållas i form av lån och upp till 40 miljoner i form av bidrag. Det föreslagna beloppet förefaller motiverat med utgångspunkt i en aktualiserad bedömning av landets externa finansieringsbehov, omfattningen av det väntade IMF-programmet, överväganden när det gäller bördefördelningen samt handlingsutrymmet i EU:s budget.
 Det makroekonomiska EU-stödet ska hjälpa Moldavien att täcka en del av sitt kvarstående behov av extern finansiering under perioden 2016–2018, vilket uppskattas uppgå till cirka 442 miljarder US-dollar (402 miljoner euro) i samband med det nya IMF-programmet. Stödet kommer att göra landets betalningsbalans och finanspolitiska situation mindre sårbara på kort sikt. Det kommer att utformas och genomföras i samordning med både de anpassnings- och reformprogram som ska överenskommas med IMF och Världsbanken, och de reformer som överenskommits inom ramen för EU:s budgetstöd och avtalet om det djupgående och omfattande frihandelsområdet.
 Genomförandet av den föreslagna åtgärden förväntas gå hand i hand med återupptagandet av utbetalningar inom ramen för budgetstödet för insatser som finansieras genom det europeiska grannskapsinstrumentet. Dessa har varit frysta sedan början av 2015 vilket återspeglar oron över samhällsstyrningen och frånvaron av en pålitlig makroekonomisk strategi.
 Såsom vidareutvecklas i det arbetsdokument från kommissionen som åtföljer detta förslag och även på grundval av Europeiska utrikestjänstens bedömning av det politiska läget, anser kommissionen att de politiska förutsättningarna är uppfyllda för det föreslagna makroekonomiska stödet.
 •Allmän bakgrund
 Moldaviens makroekonomiska utsikter är fortsatt sårbara, men en kombination av anpassningsåtgärder på senare tid och utsikterna för ett återupptagande av utländskt givarstöd har hjälpt landet att återfå en viss stabilitet.
 Efter en period av sjunkande tillväxt under 2014 gick Moldavien under förra året in i en recession, och dess BNP minskade med 0,5 % under 2015, på grund av a) svåra väderförhållanden som orsakade en minskning på 13,4 % av jordbruksproduktionen, b) en accelererande minskning i penningförsändelser och svag exportutveckling, som återspeglar recessionen eller svag ekonomisk aktivitet hos vissa av Moldaviens viktigaste handelspartner, särskilt Vitryssland, Ryssland och Ukraina, c) svag inhemsk kreditexpansion till följd av problem i banksystemet och en åtstramning av penningpolitiken, och d) en finanspolitisk press som delvis orsakades av avbrottet i internationella långivares stöd, men också av minskade skatteinkomster till följd av recessionen, vilket hade betydande inverkan på bland annat det offentliga investeringsprogrammet för 2015. Efter korrigeringen under 2015 förväntas Moldaviens ekonomi återhämta sig långsamt under 2016 och de kommande åren. Under 2016 förväntas BNP öka med cirka 2 %. Tillväxten under 2016 kommer fortsatt att begränsas av budgetnedskärningar och strama kreditvillkor, liksom av minskade penningförsändelser och högre lokala energiavgifter, vilket kommer att dämpa den privata konsumtionen. Samtidigt kräver en nyorientering mot EU:s marknader tid och investeringar.
 Efter att ha ökat från 4,7 % i december 2014 till 13,5 % i december 2015 (på årsbasis) har konsumentprisinflationen visat en nedåtgående trend som nådde 3,0 % i september 2016. IMF förutser en årlig inflationstakt på 6,9 % för 2016 och 4,9 % för 2017.
 Regeringen har utstått betydande finanspolitiska påfrestningar på grund av lägre budgetinkomster som beror på svagare ekonomisk utveckling och avbrott i budgetstödet från givare. Dessa faktorer bidrog till en ökning av budgetunderskottet från 1,9 % av BNP 2014 till 2,3 % av BNP 2015. I enlighet med det program som överenskommits med IMF antogs den 4 oktober 2016 av regeringen en reviderad budget för 2016, vilken undertecknades av presidenten, med nödvändiga korrigerande åtgärder på både utgifts- och inkomstsidan för att uppfylla underskottsmålet på 3,2 % av BNP.
 De totala besparingarna som omfattade både utgifts- och inkomståtgärder uppgick till 2,2 miljarder lei, eller 1,7 % av BNP under 2016. De omfattar åtgärder för att begränsa lönerna (också genom nedskärningar i lediga tjänster) samt olika åtgärder för att förbättra skatteuppbörden och reformera skatteförvaltningen och minska det stora antalet skattebefrielser).
 Den offentliga skulden som andel av BNP ökade från 36 % i slutet av 2014 till 45 % i slutet av 2015. Dessa beräkningar tar hänsyn till de akuta lån med statliga garantier utfärdade av Moldaviens centralbank till de tre bankerna i likvidation. Förra årets offentliga skuldökning har till stor del drivits på av andelen inhemska skulder. Den externa offentliga skulden ökade i mindre utsträckning (från 18 % av BNP 2014 till 21 % av BNP i slutet av 2015) och ökningen kan huvudsakligen tillskrivas deprecieringen av leun. Den externa skulden gäller främst medelstora och långfristiga skulder till multilaterala och bilaterala långivare på förmånliga villkor.
 Under 2015 sjönk underskottet i bytesbalansen till 293 miljoner euro (med 40 % på årsbasis) på grund av en markant minskning i priserna på importerad energi och svag inhemsk efterfrågan, vilket dämpade importen. I procentandel av BNP minskade dock underskottet i bytesbalansen från 6,7 % under 2014 till 5,0 % under 2015, på grund av minskningen av BNP mätt i US-dollar 2015 (vilket i sin tur återspeglar både nedgången i BNP i fasta priser och nedskrivningen av leun).
 Trots den turbulenta ekonomiska och politiska utvecklingen i Moldavien har inflödet av utländska direktinvesteringar under 2015 inte påverkats. Under 2015 uppgick inflödet av utländska direktinvesteringar till 165 miljoner US-dollar jämfört med 158 miljoner US-dollar under 2014. Moldaviens ekonomiska frizoner var viktiga för att attrahera utländska direktinvesteringar.
 Till följd av krisen inom finanssektorn minskade de internationella reserverna med 35 % mellan september 2014 och februari 2015 till 1,7 miljarder US-dollar, eller cirka 4,3 månaders import. Inom denna period sålde Moldaviens centralbank närmare bestämt av sina utländska valutareserver, både genom särskild försäljning till de tre statsägda banker som försattes i likvidation, och på valutamarknaden till ett totalt värde av 700 miljoner US-dollar. Denna minskning återspeglar delvis en ökning i andelen dollarisering av besparingar i takt med att förtroendet för leun försvagades. Som en återspegling av stabiliseringen och återhämtningen på valutamarknaden har centralbanken sedan dess ackumulerat 2,1 miljarder US-dollar i utländska reserver fram till september 2016, vilket motsvarar ungefär 5,1 månader av planerad import.
 Efter flera års dödläge i reformprocessen har betydande framsteg gjorts med genomförandet av agendan för strukturreformer under de senaste sex månaderna, inbegripet de reformer som är en del av färdplanen för prioriterade reformer som överenskommits med EU i februari 2016. Det har emellertid förekommit förseningar i antagandet av åtgärder på vissa områden, till exempel reformen av den offentliga förvaltningen, utnämningen av ordföranden för den nationella finansmarknadskommissionen, liksom steg mot liberalisering av el- och gassektorerna. EU har i allt högre utsträckning involverats i tillhandahållandet av teknisk och politisk rådgivning till Moldavien om strukturreformer genom finansiering av 25 så kallade högnivårådgivare, vilka arbetar sida vid sida med ledande tjänstemän inom olika institutioner. De senare omfattar premiärministern, finansministern och centralbankschefen. Detta helt nya initiativ berör viktiga områden såsom reformer av den finansiella sektorn, de offentliga finanserna, en extern revision och genomförandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet.
 IMF:s prognoser från februari 2016 visar på betydande betalningsbalansbehov för perioden 2016–2018, dvs. ett totalt externt finansieringsunderskott på uppskattningsvis 469 miljoner US-dollar (184 miljoner US-dollar 2016, 186 miljoner US-dollar 2017 och 99 miljarder US-dollar 2018). Detta finansieringsunderskott kan i stort sett hänföras till tre faktorer: ett relativt stort bytesbalansunderskott, behovet av att återuppbygga valutareserven och de stora kommande skuldamorteringarna. Det föreslagna nya makroekonomiska stödet på 100 miljoner EUR skulle täcka 24,9 % av det uppskattade återstående finansieringsbehovet (efter avdrag för förväntad IMF-nettofinansiering och utbetalning av Världsbankens policybaserade lån).
 •Gällande bestämmelser
 Europaparlamentet och rådet antog den 20 oktober 2010 beslut nr 938/2010/EU om ett första makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien till ett belopp av 90 miljoner euro
 2
 . Stödet blev till fullo utbetalt 2010–2012.
 •Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden
 EU och Republiken Moldavien har genom åren utvecklat nära politiska och ekonomiska förbindelser. Detta har lett till ingåendet av ett associeringsavtal, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, som undertecknades den 27 juni 2014 och trädde i kraft fullt ut den 1 juli 2016. Associeringsavtalet ersätter det tidigare partnerskaps- och samarbetsavtalet och kommer att möjliggöra politisk associering och ekonomisk integration mellan Moldavien och EU. En associeringsagenda som godkändes år 2014 innehåller en förteckning över prioriteringar för gemensamt arbete under perioden 2014–2016 som bygger på associeringsavtalets struktur. Agendan ska nu ses över i syfte att utarbeta en uppdaterad version för 2017–2019. Den gemensamma stödramen för 2014–2017 identifierar prioriterade sektorer i samarbetet mellan EU och Moldavien enligt det europeiska grannskapsinstrumentet. Arbetet har också påbörjats för att utarbeta en ny gemensam stödram för perioden 2017–2020.
 Dessutom har Moldavien starka ekonomiska band till EU. Under 2015 var EU Moldaviens största handelspartner med en andel på 53 %, tydligt framför Ryssland med 13 %. Under 2016 ökade den andelen ytterligare till 62 %.
 Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken är berättigade till makroekonomiskt stöd. Det är meningen att det makroekonomiska stödet från EU ska komplettera de bidrag som mobiliserats inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet och andra EU-program, särskilt villkoren i samband med de budgetstödpaket som EU håller på att genomföra. Eftersom EU:s makroekonomiska stöd hjälper de moldaviska myndigheterna att skapa en lämplig ram för sin makroekonomiska politik och sina strukturreformer skulle det öka mervärdet och effektivisera EU:s ekonomiska insatser totalt sett, även de som sker via andra finansieringsinstrument.
 Samtidigt som problem kvarstår i Moldavien när det gäller mänskliga rättigheter liksom samhällsstyrning och rättsstatsprincipen visar myndigheterna ett förnyat åtagande att ta itu med landets styrningsproblem och gå vidare med de nödvändiga politiska reformerna. Ett lyckat genomförande av det makroekonomiska stödet förutsätter dock oundgängligen att viktiga reformer uppnår resultat och dessa kommer att övervakas noga.
 I detta sammanhang anses Moldavien uppfylla de politiska förutsättningarna för beviljande av makroekonomiskt stöd till tredjeländer, framför allt vad gäller respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen och villkoret att vara ett land med vilket EU upprätthåller nära politiska och ekonomiska förbindelser. Europeiska utrikestjänsten har gjort en ingående bedömning av hur väl dessa politiska kriterier för att erhålla makroekonomiskt stöd uppfylls och denna bedömning är bifogad det arbetsdokument från kommissionen som åtföljer detta förslag.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •Sammanfattning av den föreslagna åtgärden
 De makroekonomiska stödet i fråga ska uppgå till högst 100 miljoner euro. Kommissionen föreslår att tillhandahålla stöd i form av ett medelfristigt lån på upp till 60 miljoner euro och bidrag på upp till 40 miljoner euro. Stödet ska bidra till att täcka Moldaviens kvarvarande behov av extern finansiering under 2016–2018, såsom det fastställts av kommissionen på grundval av IMF:s uppskattningar.
 Med hänsyn till stödets storlek överväger kommissionen att göra stödet tillgängligt i tre delutbetalningar. De två första delbetalningarna, vardera ett bidragsbelopp på 10 miljoner euro och en lånedel på 20 miljoner euro, skulle betalas ut under 2017. Den tredje delbetalningen, bestående av ett bidragsbelopp på 20 miljoner euro och en lånedel på 20 miljoner euro, skulle betalas ut under första halvåret 2018. Stödet kommer att förvaltas av kommissionen. Särskilda bestämmelser för att förhindra bedrägerier och andra oriktigheter i enlighet med budgetförordningen är tillämpliga.
 Utbetalningar inom ramen för det makroekonomiska stödet för varje del, inbegripet den första, kommer att vara förknippat med villkor om goda framsteg både med IMF-programmet samt de särskilda villkor för det makroekonomiska stöd som överenskommits med EU i samförståndsavtalet i samband med dessa villkor. Dessa politiska villkor bör ta itu med vissa av de grundläggande svagheter som ackumulerats i Moldaviens ekonomi och ekonomiska styrsystem under årens lopp. Potentiella områden som bör omfattas av villkor inbegriper reformer för att förbättra styrningen inom finanssektorn, förvaltning av de offentliga finanserna, reformer inom energisektorn och kompletterande åtgärder för att stärka det sociala skyddsnätet, förbättra investeringsklimatet och stödja genomförandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet.
 Beslutet att betala ut det föreslagna stödet i form av bidrag och i form av lån motiveras av Moldaviens utvecklingsnivå (mätt i inkomst per capita) och skuldindikatorer. Det är också förenligt med den behandling som Världsbanken och IMF ger Moldavien. Moldavien är berättigat till finansiering på förmånliga villkor från både IMF:s förvaltningsfond för minskad fattigdom och ökad tillväxt och Världsbankens Internationella utvecklingsfond (IDA).
 •Rättslig grund
 Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
 •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)
 Subsidiaritetsprincipen följs, eftersom målet för att återupprätta makroekonomisk stabilitet på kort sikt i Moldavien inte i tillräcklig grad kan uppnås av medlemsstaterna själva och därför på ett bättre sätt kan uppnås genom Europeiska unionen. De främsta orsakerna till detta är budgetbegränsningarna på nationell nivå och behovet av nära samordning mellan givarna för att maximera stödets omfattning och effektivitet.
 •Proportionalitetsprincipen
 Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen. Det begränsas till det minimum som krävs för att uppnå målet att återupprätta makroekonomisk stabilitet på kort sikt och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte.
 Såsom kommissionen fastställt på grundval av IMF:s uppskattningar inom ramen för det framtida arrangemanget med en utvidgad lånemöjlighet (EFF) motsvarar det föreslagna nya makroekonomiska stödet 24,9 % av det uppskattade kvarvarande finansieringsbehovet för perioden 2016–2018. Detta är förenligt med gängse praxis för bördefördelning i samband med stöd för makroekonomiskt stöd, med hänsyn till det stöd som har utlovats till Moldavien genom andra bilaterala och multilaterala givare.
 •Val av instrument
 Projektfinansiering eller tekniskt stöd skulle inte vara lämpligt eller tillräckligt för att uppfylla dessa makroekonomiska mål. Det viktigaste mervärdet av det makroekonomiska stödet, jämfört med andra EU-instrument, är att det skulle minska de externa finansieringsbegränsningarna och bidra till att skapa en stabil makroekonomisk ram, bland annat genom att främja en hållbar betalningsbalans och budgetsituation och en lämplig ram för strukturreformer. Genom att bidra till att införa en lämplig politisk ram kan det makroekonomiska stödet öka effektiviteten av de åtgärder som finansieras i Moldavien genom andra av EU:s finansieringsinstrument som är mer avgränsade.
 3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 •Samråd med berörda parter
 Det makroekonomiska stödet tillhandahålls som en integrerad del av det internationella stödet till ekonomisk stabilisering i Republiken Moldavien. Under arbetet med att utarbeta detta förslag om makroekonomiskt stöd har kommissionen samrått med Internationella valutafonden och Världsbanken, vilka redan har betydande finansieringsprogram och dessutom förbereder nya sådana. Kommissionen samrådde den 20 september 2016 med Ekonomiska och finansiella kommittén som tillstyrkte förslaget. Kommissionen har även haft regelbundna kontakter med de moldaviska myndigheterna.
 •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden
 I enlighet med budgetförordningen har kommissionen genomfört en operationell utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i Moldavien för att förvissa sig om att de förfaranden som införts för förvaltningen av programmet, inklusive sådant stöd ger tillräckliga garantier. De har mottagit slutrapporten från den operationella utvärdering som utarbetas av ett konsultbolag i februari 2016. Rapporten konstaterar att situationen i Moldovas administrativa och ekonomiska beslutsgång i huvudsak är tillräcklig för att hantera ett nytt makroekonomiskt stöd, även om stora brister kvarstår. Utvecklingen på detta område kommer att följas mycket noga, även genom regelbundna lägesrapporter om reformer av förvaltningen av de offentliga finanserna som utarbetats av EU:s delegation i Chisinau.
 •Konsekvensbedömning
 EU:s makroekonomiska stöd är ett nödinstrument som är avsett att användas i undantagsfall för att åtgärda allvarliga betalningsbalanssvårigheter i tredjeländer. Detta förslag om makroekonomiskt stöd är följaktligen undantaget från kravet att genomföra en konsekvensbedömning i enlighet med kommissionens riktlinjer för en bättre lagstiftning (SWD(2015) 111 final), eftersom det är en politisk nödvändighet att agera snabbt i denna nödsituation som kräver snabba insatser.
 Mer generellt bygger kommissionens förslag om makroekonomiskt stöd på erfarenheter från utvärderingar som gjorts vid tidigare insatser i EU:s grannskap. Det nya makroekonomiska stödet och det därmed sammanhängande ekonomiska anpassnings- och reformprogrammet kommer att hjälpa till att lindra Moldaviens finansieringsbehov på kort sikt, samtidigt som det stöder åtgärder som syftar till att stärka betalningsbalansen och den finanspolitiska stabiliteten på medellång sikt samt öka den hållbara tillväxten och därigenom komplettera det program som ska överenskommas med IMF. Dessa politiska villkor bör ta itu med vissa av de grundläggande svagheter som ackumulerats i Moldaviens ekonomi och ekonomiska styrsystem under årens lopp. Områden som potentiellt bör omfattas av villkor inbegriper reformer för att förbättra styrningen inom finanssektorn, förvaltning av de offentliga finanserna, reformer inom energisektorn och kompletterande åtgärder för att stärka det sociala skyddsnätet, förbättra investeringsklimatet och stödja genomförandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet.
 4.BUDGETKONSEKVENSER
 Det planerade stödet är tänkt att tillhandahållas i form av ett lån och ett bidrag. Lånet skulle finansieras genom upplåning som kommissionen gör på EU:s vägnar. Stödets budgetkonsekvenser kommer att motsvara inbetalningen till EU:s garantifond för åtgärder avseende tredjeland, till satsen 9 % av de utbetalda beloppen, från budgetpost 01 03 06 (”Inbetalningar till garantifonden”). Vid antagandet att den första låneutbetalningen (på 20 miljoner euro) görs 2017 och den andra (20 miljoner euro) 2018 i enlighet med reglerna för garantifondsmekanismen, kommer inbetalningarna att ske till 3,6 miljoner euro respektive till 1,8 miljoner euro i 2019–2020 års budgetar
 3
 . Stödets bidragsdel (10 miljoner euro vardera för de två första delarna och 20 miljoner euro för den tredje delen) finansieras genom åtagandebemyndiganden för 2017 och 2018 under budgetrubrik 01 03 02 (makroekonomiskt stöd) med utbetalningar under 2017 och 2018. På grundval av aktuella prognoser om utnyttjandet av budgetposterna 01 03 02 och 01 03 06 bedömer kommissionen att budgetkonsekvenserna kan hanteras.
 5.ÖVRIGA INSLAG
 •Översyn/ändring/tidsbegränsning
 Förslaget innehåller en bestämmelse om tidsbegränsning. Det föreslagna makroekonomiska stödet bör göras tillgängligt för två och ett halvt år med början den första dagen efter ikraftträdandet av samförståndsavtalet.
 2017/0007 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 212,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag
 4
 ,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet
 5
 , och
 av följande skäl:
 (1)Förbindelserna mellan Europeiska unionen (nedan kallad unionen) och Republiken Moldavien (nedan kallad Moldavien) utvecklas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (EGP) och det östra partnerskapet. Moldavien anslöt sig till EU:s östliga partnerskap under 2009, som följdes av förhandlingen om ett associeringsavtal mellan EU och Moldavien. Detta avtal, som omfattar ett gradvis genomförande av ett djupgående och omfattande frihandelsområde, undertecknades i juni 2014 och trädde i kraft den 1 juli 2016.
 (2)Moldaviens ekonomi har påverkats väsentligt av den politiska instabiliteten under perioden mellan valet i november 2014 och januari 2016, liksom av en bankbedrägeriskandal, svag ekonomisk aktivitet i regionen och importförbud som införts av Ryssland. Denna situation bidrog till recession, ett växande handelsunderskott och en betydande nedgång i valutareserven under det senaste året.
 (3)Sedan en ny regering och en ny centralbankschef tillträdde i början av 2016 har myndigheterna visat ett förnyat engagemang för att gå vidare med nödvändiga politiska reformer och till att hantera landets problem med styrelseformer inom finanssektorn och när det gäller förvaltning av de offentliga finanserna.
 (4)För att stödja den nya reforminriktningen har en färdplan för prioriterade reformer överenskommits mellan EU och Moldavien efter rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 februari 2016. Det har gjorts påtagliga framsteg i genomförandet av denna färdplan med Moldavien.
 (5)I samband med en politisk övergång och ekonomiska svårigheter enades de moldaviska myndigheterna och Internationella valutafonden (IMF) i juli 2016 om en treårig förlängd kreditfacilitet och en utvidgad lånefacilitet (ECF/EFF) till ett belopp av 178,7 miljoner US-dollar. Överenskommelsen godkändes av IMF:s styrelse den 7 november 2016. Enligt detta IMF-program förväntas de moldaviska myndigheterna göra snabba förbättringar av finanssektorns styrning och tillsyn, stärka strategier för att garantera makroekonomisk och finansiell stabilitet samt främja hållbar tillväxt för alla.
 (6)Med hänsyn till det försämrade ekonomiska läget och de försämrade framtidsutsikterna begärde Moldavien makroekonomiskt stöd av unionen i augusti 2015 och upprepade denna begäran i mars 2016.
 (7)Unionens indikativa tilldelning för Moldavien inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet (EGP) uppgår till 610–746 miljoner euro, inklusive budgetstöd och tekniskt stöd. Dock avbröts utbetalningar av budgetstöd från unionen i början av 2015 och deras återupptagande villkorades av godkännandet av ett nytt IMF-program och att alla villkor för budgetstöd har uppfyllts.
 (8)Eftersom Moldavien är ett land som omfattas av EGP bör det betraktas som berättigat till makroekonomiskt stöd från unionen.
 (9)Unionens makroekonomiska stöd bör vara ett extraordinärt finansiellt instrument för obundet och icke-öronmärkt betalningsbalansstöd som syftar till att åtgärda stödmottagarens omedelbara behov av extern finansiering och bör underbygga genomförandet av ett program som innehåller kraftfulla och omedelbara anpassnings- och strukturreformåtgärder avsedda att förbättra betalningsbalansen på kort sikt.
 (10)Med hänsyn till att det fortfarande finns ett betydande externt finansieringsgap i Moldaviens betalningsbalans, utöver de medel som tillhandahållits av IMF och andra multilaterala institutioner, anses det makroekonomiska stöd från EU som ska ges till Moldavien under nuvarande exceptionella omständigheter vara ett lämpligt svar på Moldaviens begäran om stöd för ekonomisk stabilisering i förening med IMF-programmet. Unionens makroekonomiska stöd till Moldavien ska stödja landets ekonomiska stabilisering och strukturreformagenda och komplettera de resurser som görs tillgängliga enligt det finansiella arrangemanget med IMF.
 (11)Unionens makroekonomiska stöd bör syfta till att stödja återställandet av en hållbar extern finansieringssituation för Moldavien och därigenom stödja dess ekonomiska och sociala utveckling.
 (12)Unionens makroekonomiska stöd förväntas gå hand i hand med verkställandet av utbetalningarna av budgetstöd inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet.
 (13)Storleken på unionens makroekonomiska stöd fastställs på grundval av en fullständig kvantitativ bedömning av Moldaviens kvarstående behov av extern finansiering med beaktande av landets kapacitet att finansiera sig med egna medel, särskilt de internationella reserver som det förfogar över. Unionens makroekonomiska stöd bör utgöra ett komplement till de program och resurser som tillhandahålls av IMF och Världsbanken. Vid fastställandet av stödbeloppet tas även hänsyn till förväntade ekonomiska bidrag från multilaterala givare och behovet av att se till att bördan delas rättvist mellan unionen och andra givare liksom redan befintlig användning av unionens övriga externa finansieringsinstrument i Moldavien och mervärdet av unionens samlade engagemang.
 (14)Med hänsyn till Moldaviens kvarstående behov av extern finansiering, landets ekonomiska utvecklingsnivå mätt utifrån inkomst per capita och fattigdomskvoter, dess kapacitet att finansiera sig med egna medel, särskilt de internationella reserver som det förfogar över och bedömningen av dess återbetalningsförmåga utifrån en skuldhållbarhetsanalys, bör en del av biståndet tillhandahållas i form av bidrag.
 (15)Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de viktigaste principer, mål och åtgärder inom de olika områdena för yttre åtgärder och annan relevant unionspolitik.
 (16)Unionens makroekonomiska stöd bör stödja unionens yttre politik gentemot Moldavien. Kommissionens avdelningar och Europeiska utrikestjänsten bör ha ett nära samarbete under hela processen för det makroekonomiska stödet i syfte att samordna unionens utrikespolitik och säkerställa att den är konsekvent.
 (17)Unionens makroekonomiska stöd bör främja Moldaviens uppslutning kring de värderingar man delar med unionen, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, respekt för mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och fattigdomsminskning, samt dess uppslutning kring principerna om en öppen, regelstyrd och rättvis handel.
 (18)Ett förhandsvillkor för beviljande av unionens makroekonomiska stöd bör vara att Moldavien respekterar effektiva demokratiska mekanismer, däribland ett parlamentariskt flerpartisystem och rättsstatsprincipen, och garanterar respekt för mänskliga rättigheter. De särskilda målen för unionens makroekonomiska stöd bör dessutom vara att stärka effektiviteten, öppenheten och ansvarsutkrävande i systemen för förvaltning av offentliga medel i Moldavien, och att främja strukturreformer som syftar till att stödja hållbar tillväxt för alla, ökad sysselsättning och konsolidering av de offentliga finanserna. Både uppfyllandet av förhandsvillkoren och uppnåendet av dessa mål bör regelbundet övervakas av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.
 (19)För att säkerställa att unionens ekonomiska intressen i samband med unionens makroekonomiska stöd skyddas effektivt bör Moldavien vidta lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oriktigheter i samband med stödet. Dessutom bör det finnas bestämmelser som medför att kommissionen kan genomföra kontroller och att revisionsrätten kan utföra revisioner.
 (20)Europaparlamentets och rådets befogenheter (i egenskap av budgetmyndighet) påverkas inte av att det makroekonomiska stödet frigörs.
 (21)De belopp som beviljas som makroekonomiskt bistånd i form av bidrag och de belopp som beviljas som makroekonomiskt bistånd i form av lån bör överensstämma med de budgetanslag som fastställts i den fleråriga budgetramen.
 (22)Unionens makroekonomiska stöd bör förvaltas av kommissionen. För att säkerställa att Europaparlamentet och rådet kan följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om utvecklingen när det gäller stödet och förse dem med relevanta dokument.
 (23)För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
 6
 .
 (24)Unionens makroekonomiska stöd bör vara förenat med ekonomisk-politiska villkor, vilka ska fastställas i ett samförståndsavtal. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet, och av effektivitetsskäl, bör kommissionen bemyndigas att förhandla om sådana villkor med de moldaviska myndigheterna under övervakning av kommittén med företrädare för medlemsstaterna i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. Enligt den förordningen bör det rådgivande förfarandet som allmän regel tillämpas i alla andra fall än de som föreskrivs i den förordningen. Med hänsyn till den potentiellt stora inverkan av stöd som överstiger 90 miljoner euro, är det lämpligt att tillämpa granskningsförfarandet för transaktioner som överstiger det tröskelvärdet. Med hänsyn till storleken på unionens makroekonomiska stöd till Moldavien bör granskningsförfarandet tillämpas för antagandet av samförståndsavtalet samt när det gäller att minska, skjuta upp eller upphäva stödet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 1.Unionen ska göra makroekonomiskt stöd till ett belopp av högst 100 miljoner euro (nedan kallat unionens makroekonomiska stöd) tillgängligt för Moldavien i syfte att stödja Moldaviens ekonomiska stabilisering och en omfattande reformagenda. Av detta maximibelopp ska upp till 60 miljoner euro tillhandahållas i form av lån och upp till 40 miljoner euro i form av bidrag. Utbetalningen av unionens makroekonomiska stöd görs under förutsättning att unionens budget för det relevanta året godkänns av Europaparlamentet och rådet. Stödet ska bidra till att täcka Moldaviens betalningsbalansbehov såsom de fastställs i IMF-programmet.
 2.För att finansiera lånedelen av unionens makroekonomiska stöd ska kommissionen ges befogenhet att på unionens vägnar låna upp de nödvändiga medlen på kapitalmarknaderna eller från finansinstitut och låna dem vidare till Moldavien. Lånen ska ha en maximal genomsnittlig löptid på 15 år.
 3.Frigörandet av det makroekonomiska stödet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med de avtal och överenskommelser som ingåtts mellan Internationella valutafonden (IMF) och Moldavien och de grundprinciper och mål för ekonomiska reformer som fastställs i det associeringsavtal mellan EU och Moldavien som har ingåtts inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.
 Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om utvecklingen när det gäller unionens makroekonomiska stöd, inbegripet utbetalningar av stödet, och i god tid förse dessa institutioner med relevant dokumentation.
 4.Det makroekonomiska stödet ska vara tillgängligt under en period av två och ett halvt år, med början från och med den första dagen efter det att det samförståndsavtal som avses i artikel 3.1 har trätt i kraft.
 5.Om Moldaviens finansieringsbehov minskar avsevärt under den period som det makroekonomiska stödet betalas ut jämfört med de ursprungliga prognoserna, ska kommissionen, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 7.2, minska de medel som görs tillgängliga inom ramen för stödet, tillfälligt skjuta upp stödet eller dra tillbaka stödet.
 Artikel 2
 1.Ett förhandsvillkor för beviljande av unionens makroekonomiska stöd bör vara att Moldavien respekterar gällande demokratiska mekanismer – däribland ett parlamentariskt flerpartisystem – och rättsstatsprincipen, och garanterar respekt för mänskliga rättigheter.
 2.Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten ska övervaka att detta förhandsvillkor uppfylls under det makroekonomiska stödets hela livscykel.
 3.Punkterna 1 och 2 ska tillämpas i enlighet med rådets beslut 2010/427/EU
 7
 .
 Artikel 3
 1.Kommissionen ska, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 7.2, komma överens med de moldaviska myndigheterna om de tydligt definierade ekonomisk-politiska och finansiella villkor, med fokus på strukturreformer och sunda offentliga finanser, som ska gälla för det makroekonomiska stödet och som ska fastställas i ett samförståndsavtal (nedan kallat samförståndsavtalet) som ska innehålla en tidsram för uppfyllandet av dessa villkor. De ekonomisk-politiska och finansiella villkor som anges i samförståndsavtalet ska vara förenliga med de avtal eller överenskommelser som avses i artikel 1.3, inbegripet de program för makroekonomisk anpassning och strukturreformer som genomförts av Moldavien med stöd från IMF.
 2.De villkor som avses i punkt 1 ska särskilt syfta till att stärka effektivitet, öppenhet och ansvarsutkrävande i systemen för förvaltning av de offentliga finanserna i Moldavien, inbegripet med avseende på användningen av unionens makroekonomiska stöd. Framstegen när det gäller ömsesidigt öppnande av marknader, utveckling av regelstyrd och rättvis handel och andra prioriteringar i unionens yttre politik ska också vederbörligen beaktas vid utformningen av de politiska åtgärderna. Framstegen på vägen mot att uppnå dessa mål ska regelbundet övervakas av kommissionen.
 3.Närmare finansiella villkor för unionens makroekonomiska stöd ska fastställas i ett låneavtal och en bidragsöverenskommelse som ska ingås mellan kommissionen och de moldaviska myndigheterna.
 4.Kommissionen ska regelbundet kontrollera att de villkor som avses i artikel 4.3 fortfarande uppfylls, inbegripet huruvida Moldaviens ekonomiska politik överensstämmer med målen för unionens makroekonomiska stöd. Detta ska göras i nära samarbete med IMF och Världsbanken och vid behov med Europaparlamentet och rådet.
 Artikel 4
 1.Med förbehåll för de villkor som anges i punkt 3 ska kommissionen utbetala unionens makroekonomiska stöd i två delar, som var och en ska bestå av en lånedel och en bidragsdel. Storleken på delutbetalningarna ska fastställas i det samförståndsavtal som avses i artikel 3.
 2.Unionens makroekonomiska bistånd i form av lån ska, om så krävs, tillhandahållas i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009
 8
 .
 3.Kommissionen ska besluta att frigöra delutbetalningarna under förutsättning att samtliga följande villkor har uppfyllts:
 (a)Förhandsvillkoret i artikel 2.
 (b)Ett kontinuerligt tillfredsställande genomförande av ett policyprogram med kraftfulla anpassnings- och strukturreformåtgärder som stöds av ett icke-försiktighets kreditarrangemang med IMF.
 (c)Ett tillfredsställande genomförande av de ekonomisk-politiska och finansiella villkor som överenskommits i samförståndsavtalet.
 Den andra delutbetalningen ska i princip frigöras tidigast tre månader efter det att den första delutbetalningen frigjorts. Den tredje delutbetalningen ska i princip frigöras tidigast tre månader efter det att den andra delutbetalningen frigjorts.
 4.Om villkoren i punkt 3 inte uppfylls ska kommissionen tillfälligt skjuta upp eller ställa in utbetalningen av unionens makroekonomiska stöd. I sådana fall ska kommissionen informera Europaparlamentet och rådet om skälen för att utbetalningen skjutits upp eller ställts in.
 5.Unionens makroekonomiska stöd ska utbetalas till Moldaviens centralbank. Med förbehåll för de bestämmelser som ska överenskommas i samförståndsavtalet, däribland en bekräftelse på kvarvarande finansieringsbehov i budgeten, får unionsmedlen överföras till Moldaviens finansministerium som slutlig betalningsmottagare.
 Artikel 5
 1.De upp- och utlåningstransaktioner som avser lånedelen av unionens makroekonomiska bistånd ska genomföras i euro med användande av samma valutadag och får inte utsätta unionen för löptidstransformering eller valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker.
 2.Om omständigheterna så medger och om Moldavien så begär, får kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att det finns en motsvarande klausul i upplåningsvillkoren.
 3.I de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånet och om Moldavien så begär, får kommissionen besluta att refinansiera hela eller en del av det ursprungliga lånet eller omstrukturera de motsvarande finansiella villkoren. Refinansiering eller omstrukturering ska ske i enlighet med punkterna 1 och 4 och får inte förlänga löptiden för lånet i fråga eller öka det kapital som är utestående på dagen för refinansieringen eller omstruktureringen.
 4.Moldavien ska bära unionens alla kostnader som har samband med upp- och utlåningstransaktionerna enligt detta beslut.
 5.Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkterna 2 och 3.
 Artikel 6
 1.Unionens makroekonomiska stöd ska genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012
 9
 och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012
 10
 .
 2.Genomförandet av unionens makroekonomiska stöd ska ske genom direkt förvaltning.
 3.Det låneavtal och det bidragsavtal som ska ingås med de moldaviska myndigheterna ska innehålla bestämmelser som
 (a)säkerställer att Moldaviens regelbundet kontrollerar att finansiering från unionens budget använts korrekt, vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra oriktigheter och bedrägerier samt, vid behov, vidtar rättsliga åtgärder för att återvinna medel som utbetalats enligt detta beslut och som har förskingrats,
 (b)säkerställer skyddet av EU:s finansiella intressen, i synnerhet bestämmelser om särskilda åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oriktigheter som påverkar unionens makroekonomiska stöd, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95
 11
 , rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
 12
 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013
 13
 ,
 (c)uttryckligen ger kommissionen, inbegripet Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, eller dess företrädare rätt att genomföra kontroller, även kontroller och inspektioner på plats,
 (d)uttryckligen ger kommissionen och revisionsrätten rätt att utföra revisioner under och efter tillgänglighetsperioden för unionens makroekonomiska stöd, däribland granskning av dokument och revisioner på plats, exempelvis operationella utvärderingar,
 (e)säkerställer att unionen har rätt till förtida återbetalning av lånet, i det fall det konstaterats att Moldavien, i samband med förvaltningen av unionens makroekonomiska stöd, har varit inblandat i bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som skadar unionens finansiella intressen.
 4.Innan unionens makroekonomiska stöd genomförs ska kommissionen med hjälp av operationella utvärderingar bedöma sundheten i Moldaviens finansiella system, de administrativa förfarandena samt de interna och externa kontrollmekanismer som är relevanta för sådant stöd.
 Artikel 7
 1.Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
 2.När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
 Artikel 8
 1.Kommissionen ska senast den 30 juni varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta beslut under det föregående året, inklusive en utvärdering av detta genomförande. I rapporten ska
 (a)de framsteg som gjorts i genomförandet av unionens makroekonomiska stöd granskas,
 (b)Moldaviens ekonomiska situation och framtidsutsikter samt vilka framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av de politiska åtgärder som avses i artikel 3.1 bedömas,
 (c)sambandet påvisas mellan de ekonomisk-politiska villkor som fastställs i samförståndsavtalet, Moldaviens fortlöpande ekonomiska och finanspolitiska resultat och kommissionens beslut att frigöra delutbetalningarna av unionens makroekonomiska stöd.
 2.Kommissionen ska senast två år efter utgången av den tillgänglighetsperiod som avses i artikel 1.4 överlämna en efterhandsutvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet, med en bedömning av resultaten av unionens avslutade makroekonomiska stöd, hur effektivt det varit och i vilken grad det bidragit till att uppfylla stödmålen.
 Artikel 9
 Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.
 Förslagets eller initiativets beteckning
 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien
 1.2.
 Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 14
 Politikområde:
 Avdelning 01 – Ekonomiska och finansiella frågor
 Verksamhet:
 03 – Internationella ekonomiska och finansiella frågor
 1.3.
 Typ av förslag eller initiativ
 X
 Förslaget/initiativet gäller en ny åtgärd
 1.4.
 Mål
 1.4.1.
 Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 ”En nysatsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar: Att öka välståndet i länder utanför EU”
 Det viktigaste området för verksamhet som berör GD Ekonomi och finans avser följande:
 1. Att främja genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken genom att fördjupa den ekonomiska analysen och stärka den politiska dialogen och rådgivningen om åtgärdsplanernas ekonomiska aspekter.
 2. Att utveckla, övervaka och genomföra makroekonomiskt stöd till partnerländer utanför Europa, i samarbete med de relevanta internationella finansiella institutionerna.
 1.4.2.
 Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
 Specifikt mål nr 1: ”Att öka välståndet i länder utanför EU: stödja makroekonomisk stabilitet och främja tillväxtfrämjande reformer utanför EU, bl.a. genom regelbunden ekonomisk dialog med viktiga partner och genom att tillhandahålla makroekonomiskt stöd”
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen Internationella ekonomiska och finansiella frågor
 1.4.3.
 Verkan eller resultat som förväntas
 Det föreslagna stödet består av ett EU-lån på 60 miljoner euro till Republiken Moldavien (nedan kallad Moldavien), i syfte att bidra till en mer hållbar betalningsbalanssituation. Stödet, som ska betalas ut i tre delutbetalningar, bör hjälpa landet att komma över sin svåra situation när det gäller ekonomi och betalningsbalans. Det kommer också att främja strukturreformer som syftar till att öka den hållbara ekonomiska tillväxten, minska den makroekonomiska sårbarheten och förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna.
 1.4.4.
 Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
 Myndigheterna ska regelbundet rapportera om ett antal indikatorer till kommissionens avdelningar samt tillhandahålla en omfattande rapport om uppfyllandet av de överenskomna politiska villkoren innan de tre delutbetalningarna av stödet genomförs.
 Kommissionens avdelningar kommer att fortsätta att övervaka förvaltningen av de offentliga finanserna mot bakgrund av den utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i Moldavien som ska göras för att förbereda detta stöd. EU:s delegation i Moldavien kommer också att regelbundet rapportera om frågor som är relevanta för övervakningen av stödet. Kommissionen kommer även i fortsättningen att hålla täta kontakter med IMF och Världsbanken, för att dra nytta av deras erfarenhet och expertis från deras pågående arbete i Moldavien.
 Enligt det föreslagna beslutet ska en årlig rapport överlämnas till Europaparlamentet och rådet med en utvärdering av hur stödet genomförts. En oberoende efterhandsutvärdering av stödet kommer att göras inom två år efter det att genomförandeperioden har löpt ut.
 1.5.
 Motivering till förslaget eller initiativet
 1.5.1.
 Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
 Utbetalningen av stödet sker på villkor att det ekonomiska programmet mellan Moldavien och IMF, som godkändes av styrelsen den 7 november 2016, genomförs på ett tillfredsställande sätt, efter det att de moldaviska myndigheterna har genomfört en rad tidigare åtgärder. Dessutom ska kommissionen komma överens med de moldaviska myndigheterna om särskilda politiska villkor som ska anges i ett samförståndsavtal och som måste vara uppfyllda innan kommissionen verkställer samtliga tre delutbetalningar.
 1.5.2.
 Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå
 Det föreslagna makroekonomiska stödet kommer att hjälpa landet att komma över den ekonomiska chock som orsakats av en försvagning av de offentliga finanserna och betalningsbalansen, efter ett omfattande bankbedrägeri i november 2014 och minskad export och minskade penningförsändelser till följd av recessionen i några av Moldaviens viktigaste regionala handelspartner. Detta kommer att bidra till att främja makroekonomisk stabilitet och strukturella reformer i landet. Genom att komplettera de medel som ställts till förfogande av de internationella finansinstituten, EU och andra givare bidrar det till den övergripande effektiviteten hos det paket för ekonomiskt stöd som den internationella givargemenskapen har tillhandahållit.
 Det föreslagna programmet kommer också att stärka regeringens reformåtagande och dess strävanden efter närmare relationer med EU. Detta resultat kommer bland annat att uppnås genom lämpliga villkor för utbetalning av stödet. I ett större sammanhang kommer programmet att ge en signal till de andra länderna i regionen att EU fortsätter att stödja länder som har ekonomiska svårigheter, om de följer en tydlig väg mot politiska reformer.
 1.5.3.
 Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder
 Sedan 2004 har det gjorts sammanlagt sexton efterhandsutvärderingar av makroekonomiskt stöd. Slutsatsen i dessa utvärderingar är att makroekonomiskt stöd verkligen bidrar – om än ibland i ringa grad och indirekt – till att man lyckas förbättra hållbarheten i betalningsbalansen och den makroekonomiska stabiliteten och få till stånd strukturreformer i mottagarlandet. I de flesta fall hade det makroekonomiska stödet en positiv effekt på mottagarlandets betalningsbalans och bidrog till att lätta på budgetrestriktionerna. Det ledde också till en något högre ekonomisk tillväxt
 15
 .
 1.5.4.
 Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 EU är Moldaviens största givare. Det ekonomiska stöd som avsatts för Moldavien inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för perioden 2007–2013 uppgick till 561 miljoner euro. Detta omfattade 63 miljoner euro som beviljades under perioden 2012–2013 inom ramen för det incitamentsbaserade programmet för integration och samarbete med länderna i det östliga partnerskapet. EU:s stöd till Moldavien inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet under perioden 2014–2016 uppgick till 310 miljoner euro. Dessa medel kompletterades genom finansiering från andra EU-instrument, t.ex. investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken. Utöver bilaterala samarbetsprogram utnyttjar Moldavien också olika regionala program, framför allt när det gäller transporter, energi och miljö. Moldavien deltar också i initiativ som är öppna för alla grannländer, exempelvis: Erasmus+, Taiex och Sigma. Utöver grannskapsinstrumentet är Moldavien berättigat till stöd enligt EU:s tematiska instrument och program: Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, liksom programmen för det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter, mänsklig utveckling och migration och asyl. Europeiska investeringsbanken har också beviljat lån till ett belopp av 658 miljoner euro sedan 2007, varav 50 miljoner euro under 2016.
 Det viktigaste mervärdet av det makroekonomiska stödet jämfört med andra EU-instrument skulle vara att bidra till att skapa en stabil makroekonomisk ram, bl.a. genom att främja en hållbar betalningsbalans och budgetsituation, samt en lämplig ram för strukturreformer. Det makroekonomiska stödet tillhandahåller inte ett regelbundet ekonomiskt stöd för den ekonomiska och sociala utvecklingen i mottagarländerna. Stödet ska upphöra så snart landets betalningsbalanssituation är på hållbar kurs igen. Därefter är det meningen att EU:s normala samarbetsinstrument ska ta över.
 Det makroekonomiska stödet är också tänkt att vara ett komplement till de internationella finansinstitutens åtgärder, särskilt de anpassnings- och reformprogram som stöds av IMF:s utvidgade lånemöjlighet och Världsbankens utvecklingspolitiska lån.
 1.6.
 Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid
 X Förslaget eller initiativet ska gälla i två och ett halvt år från och med samförståndsavtalets ikraftträdande, såsom anges i artikel 1.4 i beslutet
 X Budgetkonsekvenserna förväntas inträffa under perioden 2016–2020
 16
 1.7.
 Planerade metoder för genomförandet
 17
 X Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 2.
 FÖRVALTNING
 2.1.
 Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 Detta stöd är av makroekonomisk natur och utformat i överensstämmelse med det IMF-stödda ekonomiska programmet. Kommissionens övervakning kommer att utgå från framstegen med genomförandet av IMF-programmet samt de särskilda reformåtgärder som ska överenskommas med de moldaviska myndigheterna i ett samförståndsavtal (se också punkt 1.4.4).
 2.2.
 Administrations- och kontrollsystem
 2.2.1.
 Risker som identifierats:
 Det finns förvaltningsrisker, policyrisker och politiska risker kopplade till det föreslagna makroekonomiska stödet.
 Det finns en risk att det makroekonomiska stödet, som inte är avsett för specifika utgifter, kan användas på ett orättmätigt sätt. Generellt sett är denna risk relaterad till faktorer som t.ex. kvaliteten på centralbankens och finansministeriets förvaltningssystem och om mottagarlandet har adekvat kapacitet för intern och extern revision.
 En annan viktig risk beror på den ekonomiska och politiska osäkerheten i regionen, vilket har direkta konsekvenser för den moldaviska ekonomin. De ekonomiska resultaten för Moldaviens viktigaste regionala handelspartner (i synnerhet Ryssland men även Vitryssland och Ukraina) inverkar direkt på export och penningförsändelser. Inom landet hänger den största risken samman med svårigheterna i den ekonomiska reformprocessen och på den befintliga makroekonomiska sårbarheten.
 Slutligen finns det risker som härrör från en eventuell försvagning av den ekonomiska situationen i Europa och världen och från höjda internationella energi- och livsmedelspriser.
 2.2.2.
 Planerade kontrollmetoder
 Det makroekonomiska stödet kommer att bli föremål för verifiering, kontroll och revision av revisionsrätten under ansvar av kommissionen, inbegripet Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), och av revisionsrätten.
 2.2.3.
 Kostnader och fördelar med kontroller samt förväntad andel fall där reglerna inte följs
 Kommissionens grundläggande kostnader för verifieringsmetoder och kontroll beskrivs i tabellen under 3.2.1. Dessutom uppstår kostnader för Europeiska revisionsrätten och för eventuella insatser från Olafs sida. Kommissionsavdelningarnas operationella utvärdering under 2016 bidrar inte bara till att värdera riskerna för att medlen missbrukas. Den ger dessutom användbar information om nödvändiga reformer på området förvaltning av de offentliga finanserna. Sådana reformer kan sedan fastställas som ett villkor för stödet. Vad gäller den förväntade andelen fall där reglerna inte följs bedöms risken (i form av utebliven återbetalning av lånet eller missbruk av medel) vara låg, att döma av de hittills gjorda erfarenheterna vad gäller instrumentet för makroekonomiskt stöd.
 2.3.
 Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oriktigheter
 För att minska riskerna för bedräglig användning kommer flera åtgärder att vidtas.
 Låneavtalet och bidragsavtalet kommer till att börja med att omfatta ett antal bestämmelser om inspektioner, bedrägeribekämpning, revision och återvinning av medel vid bedrägerier eller korruption. Dessutom kommer stödet att betalas in på ett särskilt konto hos Moldaviens centralbank.
 I februari 2016 gjorde kommissionen dessutom, med stöd av externa konsulter, en operationell utvärdering för att kontrollera tillförlitligheten hos finansiella flöden och administrativa förfaranden som är relevanta för den här typen av stöd. Denna bedömning finner att situationen i Moldovas administrativa och ekonomiska beslutsgång i huvudsak är tillräcklig för att hantera ett nytt makroekonomiskt stöd, även om stora brister kvarstår.
 Slutligen kommer stödet att bli föremål för kontroll och revisioner under ansvar av kommissionen, inklusive Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), och revisionsrätten.
 3.
 BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.
 Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 Befintliga budgetrubriker
 01 03 02 – Makroekonomiskt stöd
 01 03 06 – Inbetalningar till garantifonden
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i den fleråriga budgetramen i nummerföljd
 01 03 06 – Europeiska unionens garanti för unionslån som har upptagits för makroekonomiskt stöd till tredjeländer: Garantifonden för externa åtgärder ska enligt budgetförordningen
 21
 finansieras med anslag från budgetpost 01 03 06 (Inbetalningar till garantifonden), motsvarande 9 % av de totala utestående beloppen. Avsättningen beräknas i början av år ”n” som differensen mellan målbeloppet och värdet av fondens nettotillgångar vid slutet av år ”n-1”. Denna avsättning förs in år ”n” i den preliminära budgeten för ”n+1” och inbetalas i sin helhet i början av år ”n+1” från budgetrubrik 01 03 06. Därmed kommer 9 % (dvs. högst 5,4 miljoner euro) av det utbetalda beloppet att räknas in i målbeloppet i slutet av år ”n-1” vid beräkningen av inbetalningen till fonden. Nya budgetrubriker som föreslås: Ej tillämpligt.
 3.2.
 Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.
 Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet:
 Miljoner EUR (avrundat till tre decimaler)
 Miljoner EUR (avrundat till tre decimaler)
 3.2.2.
 Beräknad inverkan på driftsanslagen
 ◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner EUR (avrundat till tre decimaler)
 3.2.3.
 Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur
 3.2.3.1.
 Sammanfattning
 ◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk
 X Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande:
 Miljoner EUR (avrundat till tre decimaler)
 Administrativa behov ska täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 3.2.3.2.
 Beräknat personalbehov
 ◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk.
 X Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter
 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.
 Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 Kostnaden för den personal som behövs beräknas på grundval av 30 % av de årliga utgifterna för en tjänsteman i löneklassen AD5 – AD12
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 3.2.4.
 Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 X Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5.
 Bidrag från tredje part
 X Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet
 3.3.
 Beräknad inverkan på inkomsterna
 X
 Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 (1)
 Skrivelse av den 20 augusti 2015 från premiärminister Strelet till kommissionsledamoten Pierre Moscovici och skrivelse av den 25 mars 2016 från premiärminister Filip till vice ordförande Valdis Dombrovskis.
 (2)
 Europaparlamentets och rådets beslut 938/2010/EU av den 20 oktober 2010 om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (EUT L 277, 21.10.2010, s. 1).
 (3)
 Garantifonden ska finansieras med 9 % av det utbetalade beloppet två år efter ett utbetalningarna sker.
 (4)
 EUT C [...], [...], s. [...].
 (5)
 Europaparlamentets ståndpunkt av den ... och rådets beslut av den ...
 (6)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).
 (7)
 Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (EUT L 201, 3.8.2010, s. 30).
 (8)
 Rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (EUT L 145, 10.6.2009, s. 10).
 (9)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).
 (10)
 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).
 (11)
 Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).
 (12)
 Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (13)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).
 (14)
 Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland ABB (Activity-Based Budgeting) Verksamhetsbaserad budgetering.
 (15)
 Efterhandsutvärdering av EU:s makroekonomiska stöd under perioden 2010–2012 i Republiken Moldavien finns på webbplatsen Europa:
 http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/pdf/mfa_moldova_evaluation_final_report_en.pdf
 (16)
 År 2016 är effekten 60 000 euro, motsvarande den operationella utvärderingen av finansiella flöden och administrativa förfaranden i Moldavien.
 (17)
 Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till budgetförordningen återfinns på Europa:
 http://ec.europa.eu/budget/explained/management/managt_who/who_en.cfm
 (18)
 Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 (19)
 Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 (20)
 Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.
 (21)
 Rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (EUT L 145, 10.6.2009, s. 10).
 (22)
 År då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (23)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (24)
 Med år n avses det år då förslaget ska börja genomföras.
 (25)
 Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).
 (26)
 Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål...”.
 (27)
 År då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (28)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (29)
 [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den i den svenska versionen].
 (30)
 Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).


type: other

text:
Eestis tagaotsitav ärimees tõusis Afganistanis ministrikandidaadiks - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt
 Eestis tagaotsitav ärimees tõusis Afganistanis ministrikandidaadiks
 18. jaanuar 2015, 0:50
 Läbivalt täiendatud kell 10.23
 Mohammad Yagub Haidari
 Afganistan alustas uurimist seoses asjaoluga, et president Ashraf Ghani kandidaat põllumajandusministri kohale Mohammad Yaqub Haidari on Eestis tagaotsitav maksudest kõrvalehoidmise eest.
 Kunagine Rapla piimatööstuse juht Haidari, kes on Eestis ulatuslikes maksukuritegudes süüdi ja tagaselja neljaks aastaks vangi mõistetud, kinnitas ajakirjanikele, et on tõepoolest Interpoli tagaotsitavate nimekirjas, kuid rõhutas, et mingites kuritegudes ta süüdi pole, vahendas rahvusringhääling Reutersit.
 «Mind on võetud poliitilise vandenõu sihtmärgiks, kui sa astud äri- ja poliitikaellu, siis sellised asjad juhtuvad,» rääkis Haidari Reutersile.
 Interpoli veebikülje andmeil otsitakse 52-aastast Mohammad Yaqub Haidarit taga seoses ulatusliku maksudest kõrvalehoidmisega kohtuasjas, mis ulatub tagasi 2003. aastasse.
 «Me alustasime uurimist vastaval Afganistani seadustele. Kui süüdistused osutuvad tõeks, eemaldatakse ta ministrikandidaatide nimekirjast,» ütles presidendi pressiesindaja Nazifullah Salarzai AFP-le.
 Afganistani uue kabineti koosseis tehti teatavaks esmaspäeval, 12. jaanuaril pärast kolmekuist viivitust rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamisega.
 Kahekümne viie kandidaadi nimed on juba saadetud parlamendile, kes peaks hääletama nende üle teisipäeval. Haidari ise nimetab end poliitilise vandenõu ohvriks.
 Miljonite kroonide omastamise eest kahes esimeses kohtuastmes tagaselja langetatud otsusega vangi mõistetud afgaanist piimaärimehe Haidari süüdimõistmine jäi riigikohtu 2012. aasta mai otsusega lõplikult jõusse, samas vabastas kõrgeim kohtuaste aresti alt Haidari kasutuses olnud luksusliku eramu.
 Kui Haidari kaitsja leidis, et alama astme kohtud on Haidari süüasja lahendamisel rikkunud kriminaalmenetlusõigust ning süütegu oli aegunud, asus riigikohus toetama maa- ja ringkonnakohtu süüdimõistvaid järeldusi ja nimetas kaitsja väiteid "ilmselgelt põhjendamatuteks".
 Riigikohus leiab sarnaselt ringkonnakohtuga, et maakohus on hinnanud tõendeid kogumis õigesti, tehtud järeldusi veenvalt põhistanud ja kohtu siseveendumuse kujunemine on otsuse lugejale jälgitav. «Maakohus on ka õigustatult leidnud, et käesolevas asjas oli olemas kriminaalmenetlusseadustikus sätestatud alus kriminaalasja arutamiseks süüdistatava osavõtuta. Samuti on maakohus otsuses ära näidanud, miks ei saa Haidarile süüksarvatavaid kuritegusid lugeda aegunuks,» märkis riigikohus.
 Harju maakohus mõistis 2011. aasta märtsi alguses Haidari süüdi miljonite kroonide omastamises ja määras talle tagaselja reaalse vangistuse. Kohtu hinnangul on Haidari süü ametiseisundi kuritarvitamises ning suures ulatuses maksude väärarvutamisele kihutamises ja kaasaaitamises tõendatud ning määras talle nelja-aastase vangistuse. Sellest jõudis mees kohtueelsel ajal enne Eestist põgenemist ära kanda ühe kuu ja neli päeva.
 Lisaks 417 euro suurusele sundrahale mõistis kohus Haidariltmaksu- ja tolliameti kasuks välja 35 320 eurot, AS-i Rapla Dairy kasuks 1 218 926 eurot ning ASi Promineks (endise nimega AS Lacto) kasuks 57 206 eurot.
 2011. aasta detsembris jättis maakohtu lahendi muutmata ka Tallinna ringkonnakohus.
 2010. aasta detsembris nõudis tonane riigiprokurör Helga Aadmasoo Haidari süüdimõistmist maksukuriteguses ning talle nelja aasta ja kuue kuu pikkuse vangistuse määramist. Lisakaristusena soovis prokurör mehele kolmeks aastaks äriühingu juhtimise keeldu.
 Algselt oli koos Haidariga kohtu all veel kolm meest, kuid nende osas lõpetas kohus 2010. aasta juuni keskel süüasja. Prokurör nägi võimalust lõpetada süüasi Aleksandr Vjuni, Igor Lapšini ja Andrei Kobrini osas avaliku menetlushuvi puudumise tõttu ning Harju maakohus oli sellega ka päri. Meestel tuli tasuda siiski riigi tuludesse erineva suurusega sunnirahad - Vjunil ja Kobrinil mõlemal veidi üle 6000 ning Lapšinil ligi 3000 krooni.
 Harju maakohus andis 2009. aasta augusti lõpus kunagi eriliste teenete eest valitsuselt peaaegu Eesti kodakondsuse saanud afgaanist piimaärimehe Mohammad Yagub Haidari kohta välja Euroopa vahistamismääruse. Kohtumääruse järgi vahistatakse kunagine ASi Lacto ja ASi Rapla Dairy juht Haidari kohe, kui ta peaks saabuma Euroopa Liidu piiridesse.
 Riigiprokurör Laura Vaik saatis Haidari kohtu ette juba 2006. aasta lõpus, kuid mees lahkus peagi väidetavalt oma kodumaale Afganistani, rikkus talle seatud tõkendit ega naasnud Eestisse. 2007. aasta suve lõpus teatas aga Haidari kaitsja, et tema klient ei saa kohtusse tulla, kuna sai Afganistanis pommiplahvatuses vigastada.
 Süüdistuse järgi müüs Haidari juhitud piimatoodete firma AS Rapla Dairy 2002. aasta kevadel OÜ-le Bingotrade enam kui kolme miljoni krooni eest piimatooteid, mida ei kajastatud Rapla Dairy raamatupidamises, ning kuna maksud jäid riigil saamata, kaasnes riigile enam kui poole miljoni krooni suurune kahju. Uurimisandmetel tasus ostja kauba eest sularahas ning raha läks Haidari valdusse.
 Selles episoodis mõisteti Rapla Dairy juhatuse liikmed Kristiina Kibe ja Väino Antons, finantsdirektor Tatjana Potapova ning pearaamatupidaja Valentina Tšubarova 2003. aasta lõpus Tallinna linnakohtus süüdi. Haidari oli sellel ajal uurimise eest pakku läinud ja teda toona kohtu ette saata polnud võimalik.
 Uurimisandmetel kulutas Haidari Rapla Dairy raha hoogsalt ka oma Sakus Sarapuu tänaval asuva luksusvilla ehitustöödel ja hoone sisustuse soetamiseks. Uurimisel selgus, et afgaanist ärimees lasi 2002. aastal Rapla Dairyl kinni maksta üle 740.000 krooni eest oma eramu ehituse ja sisustamise arveid, kusjuures Haidaril aitas seadusrikkumist toime panna ehitustöid juhtinud Igor Lapšin. Samas polnud Rapla Dairy juhatusel ja nõukogul Haidari erakulutusteks kulunud summadest aimugi.
 Süüdistuse järgi lasi Haidari tasuda oma luksuseramu kulusid ka teisel piimatoodete firmal AS-il Lacto, mille juht ta oli. Nii maksis Lacto kinni pea miljoni krooni ulatuses maja sisustamise ja hoone ümbruse haljastuse kulusid, millest Lacto juhatus ja nõukogu ei olnud teadlikud.
 Et firmadest raha võtmist varjata, lasi Haidari nimetada 205.000 krooni ulatuses arveid talle määratud erisoodustuseks, üle poole miljoni krooni eest arveid kanti aga etevõtte tootmiskuludesse, selgitas uurimine. Kuna Haidarile väidetavalt määratud erisoodustustasu pealt riigile makse ei makstud, põhjustati sellega riigile üle 160.000 krooni kahju, selgitas uurimine.
 Rahaliselt kõige suuremad õigusrikkumised pani Haidari toime 2001. aasta alguses Rapla Dairyst kauba väljakantimiseks kahe uue firma asutamisega. Nimelt lõi Haidari OÜ Tihanes ja OÜ Spelling, mille ülesanne oli turustada Rapla Dairy toodangut. Samas kasseerisid Haidari palgatud isikud enamiku kauba eest laekunud rahast sularahana ning see rändas otse Haidari valdusse. Samal ajal jäid OÜ Tihanes ja Spelling Rapla Dairyle pidevalt kauba eest võlgu ning lõpuks kasvas võlgnevus enam kui 18 miljoni kroonini, kusjuurs OÜ Tihanes jäi Rapla Dairyle võlgu üle 6,7 miljoni ja OÜ Spelling üle 11 miljoni krooni.
 OÜ Tihanes asutamisel aitas Haidarit samuti kohtu alla antud Andrei Kobrin, OÜ Spelling juhatuse liikmeks sai aga Igor Lapšin, kes oli varem juhtinud Haidari eramu ehitustöid. Miljonite kroonide ulatuses sularaha liikumist ja inkasseerimist juhtis aga Aleksandr Vjun.
 Kui Haidari organiseeritud osaühingute pidevad võlgnevused hakkasid Rapla Dairy raamatupidamises juba selgelt silma torkama, korraldas Haidari ettevõtete likvideerimise ning nende raamatupidamisdokumentide varjamise ja hävitamise, selgus uurimisel. Eesmärk oli luua olukord, kus hiljem poleks võimalik kindaks teha osaühingute tegevuse majanduslikke tulemusi, sealhulgas võlgnevuse ja vara suurust.
 Riigiprokurör Laura Vaigu sõnul ei tunnistanud Haidari end kriminaalasja eeluurimisel süüdi.
 Maksupettuste uurimise keskus alustas Haidari tegevuse uurimiseks kaks kriminaalasja 2003. aasta talve lõpus. Seejärel pages mees uurimise eest välismaale ja ta kuulutati tagaotsitavaks. 2004. aasta jaanuaris andis mees end uurijatele välja ja kohus võttis ta vahi alla. Juba sama aasta veebruaris pääses ta aga allkirja vastu vabadusse.
 Rapla Dairy pankrotistus 2003. aasta 15. jaanuaril, kogudes enda vastu 220 miljoni krooni ulatuses tunnustatud nõudeid.
 Enne Rapla Dairy pankrotistumist kavatses valitsus anda Haidarile eriliste teenete eest Eesti kodakondsuse.
 Mohammad Yaqub Haidari


type: caselaw

text:
 20.6.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 141/2
 Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 2. aprila 2009 — France Télécom SA proti Komisiji
 (Zadeva C-202/07 P) (1)
 (Pritožba - Zloraba prevladujočega položaja - Trg storitev širokopasovnega internetnega dostopa - Plenilske cene - Poravnava izgub - Pravica prilagoditve)
 2009/C 141/03
 Jezik postopka: francoščina
 Stranki
 Tožeča stranka: France Télécom SA (zastopniki: J. Philippe, H. Calvet, O. W. Brouwer, T. Janssens, odvetniki)
 Druga stranka v postopku: Komisija Evropskih skupnosti (zastopnik: E. Gippini Fournier, zastopnik)
 Predmet
 Pritožba zoper sodbo Sodišča prve stopnje (peti razširjeni senat) z dne 30. januarja 2007 v zadevi France Télécom proti Komisiji Evropskih skupnosti, T-340/03, s katero je Sodišče prve stopnje zavrnilo tožbo družbe France Télécom zoper odločbo Komisije z dne 16. julija 2003 glede postopka uporabe člena 82 ES (zadeva COMP/38.233 — Wanadoo Interactive) — Trg storitev širokopasovnega internetnega dostopa — Zloraba prevladujočega položaja — Izrazi plenilskih cen, navezovanja na cene konkurentov in nadomestilo utrpljenih izgub.
 Izrek
 1)
 Pritožba se zavrne.
 2)
 Družbi France Télécom SA se naloži plačilo stroškov.
 (1) UL C 170, 21.7.2007.


text:
 12.4.2008
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 92/32
 2008. január 18-án benyújtott kereset – Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság
 (T-32/08. sz. ügy)
 (2008/C 92/66)
 Az eljárás nyelve: angol
 Felek
 Felperes: Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Athén, Görögország) (képviselő: N. Korogiannakis ügyvéd)
 Alperes: az Európai Közösségek Bizottsága
 Kereseti kérelmek
 —
 Az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg a Bizottság határozatát, amelyben a felperes ajánlatát elutasította, és amelyben a szerződést a nyertes ajánlattevőnek ítélte oda;
 —
 kötelezze a Bizottságot, hogy a szóban forgó közbeszerzési eljárás miatt keletkezett kár címén fizessen 65 565 euró összegű kártérítést;
 —
 kötelezze a Bizottságot a felperesnek a jelen keresettel kapcsolatban felmerült jogi tanácsadással kapcsolatban és egyéb módon felmerült költségei és kiadásai viselésére, keresetének elutasítása esetén is.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 Kérelmei alátámasztására a felperes azzal érvel, hogy az ENV.A.1/SER/2007/0032, „A »Környezet az Európai Fiataloknak« honlap új arculatának kialakítására vonatkozó piacelemzés”-re irányuló közbeszerzési eljárás (HL 2007/S 83-100898) keretében az Európai Bizottság nem teljesítette a költségvetési rendeletből (1), annak végrehajtási rendeletéből és a 2004/18/EK irányelvből (2) eredő kötelezettségeit.
 A felperes továbbá arra hivatkozik, hogy az ajánlatkérő több nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amelyek ajánlatának elutasítását eredményezték. Ezen túlmenően az ajánlatkérő állítólagosan megsértette a határozat indokolására és különösen a nyertes ajánlat relatív előnyeiről a felperes tájékoztatására vonatkozó kötelezettségét.
 A felperes ezért azt kéri, hogy az Elsőfokú Bíróság semmisítse meg az Európai Bizottságnak a felperes ajánlatát elutasító és a szerződést a nyertes ajánlattevőnek odaítélő határozatát, és kötelezze az alperest a felperesnek az eljárással kapcsolatban felmerült valamennyi jogi tanácsadással kapcsolatos költségének viselésére a kereset elutasítása esetén is. Másodlagosan – mivel valószínűleg a szerződés teljesítésére az Elsőfokú Bíróság határozathozatalát megelőzően sor fog kerülni vagy amennyiben a határozatot már nem lehet megsemmisíteni – a felperes (kártérítés címén) pénzbeli megtérítést kér az EK 235. és EK 288. cikk alapján.
 (1) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás: 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.).
 (2) Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 134., 114. o., magyar nyelvű különkiadás: 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.).


text:
 23.3.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 86/12
 Cerere de decizie preliminară formulată de Tribunale di Napoli (Italia) la 17 ianuarie 2013 — Mascolo/Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca
 (Cauza C-22/13)
 2013/C 86/20
 Limba de procedură: italiana
 Instanță de trimitere
 Tribunale di Napoli
 Părțile
 Reclamantă: Raffaella Mascolo
 Pârât: Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca
 Întrebările preliminare
 1.
 Contextul normativ al sectorului învățământului [care permite o succesiune de contracte pe durată determinată, fără o întrerupere a continuității, cu același profesor pentru un număr nedeterminat de reînnoiri, inclusiv pentru satisfacerea unor necesități stabile de personal] constituie o măsură echivalentă în sensul clauzei 5 din Directiva 1999/70/CE (1);
 2.
 Când trebuie să se considere că un raport de muncă este „al statului”, în sensul clauzei 5 din Directiva 1999/70/CE, și, în special, în sensul expresiei „sectoare și categorii specifice de lucrători” și, prin urmare, acesta poate stabili consecințe diferite față de raporturile de muncă private?
 3.
 Ținându-se cont de explicațiile furnizate la articolul 3 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2000/78/CE (2) și la articolul 14 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2006/54/CE (3), noțiunea de condiții de încadrare în muncă menționată la clauza 4 din Directiva 1999/70/CE include și consecințele întreruperii nelegale a raportului de muncă? În ipoteza unui răspuns afirmativ la întrebarea anterioară, diferența dintre consecințele prevăzute în dreptul intern pentru întreruperea nelegală a raportului de muncă pe durată nedeterminată și pe durată determinată sunt justificabile în sensul clauzei 4?
 4.
 În temeiul principiului cooperării loiale, unui stat i se interzice să prezinte, în cadrul unei proceduri preliminare interpretative în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene, un cadru normativ intern intenționat necorespunzător cu cel real, iar instanța va fi obligată, în absența unei alte interpretări a dreptului intern care să respecte în egală măsură obligațiile derivate din apartenența la Uniunea Europeană, să interpreteze, dacă este posibil, dreptul intern în conformitate cu interpretarea oferită de stat?
 5.
 Printre condițiile aplicabile contractului sau raportului de muncă prevăzute de Directiva 91/533/CEE (4) și în special de articolul 2 alineatul (1) și alineatul (2) litera (e) se regăsește și indicarea situațiilor în care contractul de muncă pe durată determinată se poate transforma în contract de muncă pe durată nedeterminată?
 6.
 În ipoteza unui răspuns afirmativ la întrebarea de mai sus, o modificare cu efect retroactiv a cadrului normativ, care nu garantează lucrătorului subordonat posibilitatea de a invoca drepturile care derivă din directivă, și anume respectarea condițiilor de muncă indicate în documentul de angajare, este contrară articolului 8 alineatul (1) din Directiva 91/533/CEE și rezultatelor prevăzute de Directiva 91/533/CEE, în special, de cel de al doilea considerent al acesteia?
 (1) Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UNICE și CEEP (JO L 175, p. 43, Ediție specială, 05/vol. 5, p. 129).
 (2) Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, p. 16, Ediție specială, 05/vol. 6, p. 7).
 (3) Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformă) (JO L 204, p. 23, Ediție specială, 05/vol. 8, p. 262).
 (4) Directiva 91/533/CEE a Consiliului din 14 octombrie 1991 privind obligația angajatorului de a informa lucrătorii asupra condițiilor aplicabile contractului sau raportului de muncă (JO L 288, p. 32, Ediție specială, 05/vol. 2, p. 174).


text:
Stai navigando in : Amministrazione > O.I.V.
 Con Decreto Sindacale n. 5 del 19.03.2018, è stato nominato per l'annualità 2018 in qualità di Nucleo di Valutazione ex art. 14 del D. Lgs. N. 150/2009 e ss.mm.ii., il Dr. Paolo Deidda, consulente della Società DASEIN srl, con sede in Via Liguria n° 22 di Oristano.
 Regolamento comunale sull’Istituzione e funzionamento dell’Organismo di Valutazione approvato con deliberazione G.C. n° 20 in data 17.02.2017.
 - il D. Lgs. 165/2001 così come modificato in ultimo dal D. Lgs. 75/2017
 - IL D. Lgs. 150/2009 di attuazione della Legge 15/2009 in materia di ottimizzazione del lavoro pubblico e di efficienza e trasparenza delle Pubbliche Amministrazioni, che prevede l’obbligo per gli Enti Locali di rivedere ed aggiornare le forme di controllo interno ed i modelli di valutazione del personale, nonché della performance delle strutture organizzative, individuando i soggetti competenti nel processo di misurazione e valutazione della Performance;
 - l’art. 14 del D. Lgs. 150/2009 in merito alla necessità, per ciascuna Amministrazione, singolarmente o in forma associata, di dotarsi di un Organismo Indipendente di Valutazione della performance del personale dipendente;
 - l’art. 7 del predetto D. Lgs. che prevede, al comma 2, lett. a, che la funzione di misurazione e valutazione delle performance sia svolta dagli Organismi indipendenti di valutazione della performance di cui all’art. 14, cui compete la misurazione e valutazione della performance di ciascuna struttura amministrativa nel suo complesso, nonché la proposta di valutazione annuale dei dirigenti di vertice ai sensi del comma 4, lett. e) del medesimo articolo;
 - la delibera CIVIT n. 121/2010 che afferma il principio della non applicabilità dell’articolo 14 D.Lgs. 150/2009 agli Enti Locali per i quali è prevista la facoltà e non l’obbligo, di costituire l’OIV, in quanto, nella loro autonomia, possono affidare ad altri organi i compiti previsti dai principi di cui alle disposizioni indicate nell’art. 16 del predetto decreto legislativo;
 - il D.P.R. 9 maggio 2016, n. 105 recante “Regolamento di disciplina delle funzioni del Dipartimento della funzione pubblica della Presidenza del Consiglio dei Ministri in materia di misurazione e valutazione della performance delle pubbliche amministrazioni” che ha dato attuazione alla delega al Governo operata dall’art. 19 del D.L. 24 giugno 2014, n. 90, convertito con legge 11 agosto 2014, n. 114, finalizzata a riordinare le funzioni in materia di misurazione e valutazione della performance, che rinvia la revisione dei sistemi di valutazione delle pubbliche amministrazioni al momento dell’adozione del decreto attuativo della Legge 124/2015 (art. 1) continuando, ad oggi, a valere le disposizioni regolamentari degli enti locali adottate in seguito al D.Lgs. 150/2009;
 VISTO l’art. 2 del Regolamento sull’Istituzione e il Funzionamento dell’O.I.V. nel quale si stabilisce che il NdV sia un organo monocratico, composto da un esperto esterno all’Ente scelto “intuito personae” dal Sindaco;


text:
Nr. C 199/20 NL Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen 28 . 6 . 97
 Doorhaling van zaak C-6/96 (') Doorhaling van zaak C-34/96 (')
 ( 97/C 199/47 ) ( 97/C 199/51 )
 De president van het Hof van Justitie van de Europese Ge De president van het Hof van Justitie van de Europese Ge
 meenschappen heeft bij beschikking van 7 maart 1997 de meenschappen heeft bij beschikking van 7 maart 1997 de
 doorhaling in het register gelast van zaak C-6/96 ( verzoek doorhaling in het register gelast van zaak C-34/96 ( ver
 om een prejudiciële beslissing van de Pretura circondariale zoek om een prejudiciële beslissing van de Pretura circon
 di Roma , sezione distaccata di Tivoli ): Strafzaak tegen S. dariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ): Strafzaak te
 Gallotti . gen M. Paolantoni .
 O PB nr. C 64 van 2 . 3 . 1996 . (M PB nr. C 95 van 30 . 3 . 1996 .
 Doorhaling van zaak C-7/96 (') Doorhaling van de gevoegde zaken C-165/96, C-166/96,
 C-167/96, C-168/96 en C-169/96 (')
 ( 97/C 199/48 )
 ( 97/C 199/52 )
 De president van het Hof van Justitie van de Europese Ge
 meenschappen heeft bij beschikking van 7 maart 1997 de De president van het Hof (Vijfde Kamer ) van Justitie van
 doorhaling in het register gelast van zaak C-7/96 ( verzoek de Europese Gemeenschappen heeft bij beschikking van
 om een prejudiciële beslissing van de Pretura circondariale 13 maart 1997 de doorhaling in het register gelast van de
 di Roma, sezione distaccata di Tivoli ): Strafzaak tegen F. gevoegde zaken C-165/96 , C-166/96, C-167/96 , C-168/96
 Palermo. en C-169/96 : Commissie van de Europese Gemeenschap
 pen tegen Portugese Republiek .
 (') PB nr. C 64 van 2 . 3 . 1996 .
 (') PB nr. C 210 van 20 . 7. 1996 .
 Doorhaling van zaak C-24/96 (')
 Doorhaling van zaak C-l 89/96 (')
 ( 97/C 199/49 )
 ( 97/C 199/53 )
 De president van het Hof van Justitie van de Europese Ge De president van het Hof van Justitie van de Europese Ge
 meenschappen heeft bij beschikking van 7 maart 1997 de meenschappen heeft bij beschikking van 7 maart 1997 de
 doorhaling in het register gelast van zaak C-24/96 ( ver doorhaling in het register gelast van zaak C-l 89/96 ( ver
 zoek om een prejudiciële beslissing van de Pretura circon zoek om een prejudiciële beslissing van de Pretura circon
 dariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ): Strafzaak te dariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ): Strafzaak te
 gen V. Iannilli . gen R. Marchionne .
 (') PB nr. C 77 van 16 . 3 . 1996 . (') PB nr. C 210 van 20 . 7. 1996 .
 Doorhaling van zaak C-25/96 ( 1 ) Doorhaling van zaak C-l 90/96 (')
 ( 97/C 199/50 ) ( 97/C 199/54 )
 De president van het Hof van Justitie van de Europese Ge De president van het Hof van Justitie van de Europese Ge
 meenschappen heeft bij beschikking van 7 maart 1997 de meenschappen heeft bij beschikking van 7 maart 1997 de
 doorhaling in het register gelast van zaak C-25/96 ( ver doorhaling in het register gelast van zaak C-l 90/96 (ver
 zoek om een prejudiciële beslissing van de Pretura circon zoek om een prejudiciële beslissing van de Pretura circon
 dariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ): Strafzaak te dariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ): Strafzaak te
 gen E Cannizzaro. gen A. Alari .
 (') PB nr. C 77 van 16 . 3 . 1996 . O PB nr. C 210 van 20 . 7. 1996 .


type: contracts

text:
 23.2.2006
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 53/36
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE
 no 141/2005
 du 2 décembre 2005
 modifiant l'annexe I (Questions vétérinaires et phytosanitaires) de l'accord EEE
 LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,
 vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 L'annexe I de l'accord a été modifiée par la décision du comité mixte de l'EEE no 110/2005 (1).
 (2)
 La décision 2005/200/CE de la Commission du 2 mars 2005 autorisant l'Estonie, la Lettonie, la Lituanie et Malte à adopter des dispositions plus strictes en ce qui concerne la présence d'Avena fatua dans les semences de céréales (2) doit être intégrée à l'accord.
 (3)
 La décision 2005/310/CE de la Commission du 15 avril 2005 prévoyant la commercialisation temporaire de certaines semences de l'espèce Glycine max ne satisfaisant pas aux exigences de la directive 2002/57/CE du Conseil (3) doit être intégrée à l'accord.
 (4)
 La décision 2005/325/CE de la Commission du 8 mars 2005 dispensant la République tchèque, l'Estonie, Chypre, la Lettonie, la Lituanie, Malte et la Pologne de l'obligation d'appliquer à certaines espèces les directives 66/401/CEE, 66/402/CEE, 68/193/CEE, 1999/105/CE et 2002/57/CE du Conseil relatives à la commercialisation, respectivement, des semences de plantes fourragères, des semences de céréales, des matériels de multiplication végétative de la vigne, des matériels forestiers de reproduction et des semences de plantes oléagineuses et à fibres (4) doit être intégrée à l'accord,
 DÉCIDE:
 Article premier
 La partie 2 du chapitre III de l'annexe I de l'accord est modifiée comme suit:
 1.
 Le point suivant est inséré après le point 40 (décision 2005/114/CE de la Commission):
 «41.
 32005 D 0310: décision 2005/310/CE de la Commission du 15 avril 2005 prévoyant la commercialisation temporaire de certaines semences de l'espèce Glycine max ne satisfaisant pas aux exigences de la directive 2002/57/CE du Conseil (JO L 99 du 19.4.2005, p. 33).»
 2.
 Les points suivants sont insérés après le point 73 (décision 1999/416/CE de la Commission), sous l'intitulé «ACTES DONT LES ÉTATS DE L'AELE ET L'AUTORITÉ DE SURVEILLANCE DE L'AELE TIENNENT DÛMENT COMPTE»:
 «74.
 32005 D 0200: décision 2005/200/CE de la Commission du 2 mars 2005 autorisant l'Estonie, la Lettonie, la Lituanie et Malte à adopter des dispositions plus strictes en ce qui concerne la présence d'Avena fatua dans les semences de céréales (JO L 70 du 16.3.2005, p. 19).
 75.
 32005 D 0325: décision 2005/325/CE de la Commission du 8 mars 2005 dispensant la République tchèque, l'Estonie, Chypre, la Lettonie, la Lituanie, Malte et la Pologne de l'obligation d'appliquer à certaines espèces les directives 66/401/CEE, 66/402/CEE, 68/193/CEE, 1999/105/CE et 2002/57/CE du Conseil relatives à la commercialisation, respectivement, des semences de plantes fourragères, des semences de céréales, des matériels de multiplication végétative de la vigne, des matériels forestiers de reproduction et des semences de plantes oléagineuses et à fibres (JO L 109 du 29.4.2005, p. 1).
 Aux fins du présent accord, les dispositions de la décision sont adaptées comme suit:
 Les renvois à d'autres actes contenus dans la décision ne sont à considérer comme pertinents que dans la mesure où ces actes sont intégrés à l'accord et compte tenu de la forme de leur intégration.»
 Article 2
 Les textes des décisions 2005/200/CE, 2005/310/CE et 2005/325/CE en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 3 décembre 2005, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE (5).
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 2 décembre 2005.
 Par le Comité mixte de l'EEE
 Le président
 SAS le prince Nicolas de LIECHTENSTEIN
 (1) JO L 339 du 22.12.2005, p. 6.
 (2) JO L 70 du 16.3.2005, p. 19.
 (3) JO L 99 du 19.4.2005, p. 13.
 (4) JO L 109 du 29.4.2005, p. 1.
 (5) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.