type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,10.11.2015
 COM(2015) 559 final
 2015/0259(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Kõigi püügivõimalusi käsitlevate määrustega on vaja piirata kalavarude püüki sellise tasemeni, mis on kooskõlas ühise kalanduspoliitika üldeesmärkidega. Seda arvesse võttes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (edaspidi „ühise kalanduspoliitika alusmäärus”) sätestatud iga-aastaste püügi piirnormide ja püügikoormuspiirangute ettepanekute eesmärgid, et tagada liidu kalanduse ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus.
 Püügivõimalused määratakse kindlaks iga-aastase majandamistsükli jaoks (süvamere kalavarude puhul kaheks aastaks). See ei takista siiski pikaajalistel majandamiskavadel põhineva strateegia kasutuselevõttu. EL on teinud selles valdkonnas suuri edusamme ning kaubanduslikku huvi pakkuvaid põhilisi kalavarusid reguleeritakse nüüd mitmeaastaste majandamiskavadega. Iga-aastased lubatud kogupüügid ja püügikoormuse ülemmäärad peavad olema nende kavadega kooskõlas.
 Käesolevas ettepanekus käsitletakse kalapüügivõimalusi, mille Euroopa Liit kehtestab ühepoolselt. Siiski kajastatakse selles ka kalapüügivõimalusi, mis põhinevad mitme- või kahepoolsete kalandusläbirääkimiste tulemustel. Koguste jaotamisel liikmesriikide vahel lähtutakse suhtelise stabiilsuse põhimõttest.
 Seega hõlmab see ettepanek peale liidu autonoomsete kalavarude järgmist:
 ühised kalavarud, st varud, mida majandatakse koos Norraga Põhjameres ja Skagerraki väinas või mis on seotud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) rannikuriikide nõupidamistega.
 piirkondlike kalandusorganisatsioonidega saavutatud kokkulepetest tulenevad kalapüügivõimalused.
 Mitmed kalapüügivõimalused on käesolevas ettepanekus märkega „p.m.” (pro memoria). Selle põhjuseks on asjaolu, et:
 –nõuanded mõne kalavaru kohta ei ole kättesaadavad ajaks, mil on kavas ettepanek vastu võtta või
 –teatavad püügipiirangud ja muud soovitused asjaomastelt piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt ei ole veel vastu võetud, kuna aastakoosolekud ei ole veel toimunud; või
 –Gröönimaa vete mõnede kalavarude, ühiste kalavarude ning Norra ja muude kolmandate riikidega vahetatavate kalavarude kohta ei ole veel andmeid ja need kinnitatakse alles pärast 2015. aasta novembris ja detsembris asjaomaste riikidega peetavate konsultatsioonide lõppu; või
 –mõne kalavaru kohta on teaduslik nõuanne saadud, kuid hindamine on veel pooleli.
 Varude ülevaade
 Komisjon on iga-aastases teatises „Arutelu kalapüügivõimaluste üle” (COM(2015) 239), edaspidi „teatis”) tavapäraselt analüüsinud olukorda, millega püügivõimaluste ettepanekutes tuleb arvestada. Teatises antakse 2015. aastal avaldatud teaduslike nõuannete põhjal ülevaade kalavarude seisukorrast. Positiivsest küljest märgitakse teatises, et üha enam suureneb selliste kalavarude arv, mille kohta on täielik analüüs kättesaadav, ning nendest varudest, mille kohta on maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlev nõuanne kättesaadav, püütakse üle poole sellisel tasemel või alla selle, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse.
 Vastuseks komisjoni taotlusele esitas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) 30. juunil 2015 iga-aastase nõuande enamiku käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalavarude kohta. ICES on arvesse võtnud komisjoni teatises esitatud suuniseid.
 ICESi teaduslik nõuanne sõltub suuresti järgmistest asjaoludest: täielikult saab hinnata üksnes neid kalavarusid, mille kohta on piisavalt usaldusväärseid andmeid, nii et saab anda hinnangu varude suuruse kohta, samuti prognoosida, kuidas varud reageerivad erinevate kasutamisstsenaariumide korral (neid nimetatakse „püügivõimaluste tabeliteks”). Kui on piisavalt andmeid, saavad teadusasutused esitada prognoose kalapüügivõimaluste kohandamiseks, nii et asjaomane kalavaru saaks taastuda maksimaalset jätkusuutlikku saagikust võimaldava tasemeni. Seepärast nimetatakse seda nõuannet maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevaks nõuandeks. Muudel juhtudel toetuvad teadusasutused kalapüügivõimaluste kohta soovituste andmisel ettevaatusprintsiibile. ICESi poolt sel puhul kasutatav metoodika on esitatud ICESi avaldatud nõuannetes piiratud andmetega kalavarude kohta
 1
 .
 Suurem osa kavandatud lubatud kogupüükidest on esitatud IA lisas. Selles lisas on esitatud 153 lubatud kogupüüki kalavarude kohta, mida püütakse Skagerrakis, Kattegatis, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkonnas ning CECAFi ELi vetes ja Prantsuse Guajaana vetes. Kõnealustest lubatud kogupüükidest 11 on kehtestatud maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet arvesse võttes. Ülejäänute puhul on toimitud järgmiselt:
 kolme kalavaru lubatud kogupüügi ettepanek on tehtud vastavalt pikaajalisele majandamisstrateegiale, st ühise kalanduspoliitika konkreetsetel kehtivatel eeskirjadel põhinevatele majandamiskavadele, vastavalt komisjoni ettepanekutele veel vastu võtmata majandamiskavade kohta või vastavalt piirkondlike nõuandekomisjonide poolt esitatud ja teaduslike nõuandvate asutuste poolt ettevaatusprintsiibil põhinevaks hinnatud majandamiskavadele.
 51 kalavaru lubatud kogupüügi puhul on tegemist piiratud andmetega kalavarudega, mille kohta täielikku hinnangut anda ei ole võimalik. Neist 26 puhul tehti ettepanek jätta lubatud kogupüük 2015. aasta tasemele pärast nõukogu ja komisjoni ühisavaldust, mille kohaselt kalapüügivõimalused peaksid jääma stabiilseks, välja arvatud juhul, kui teaduslike nõuannete põhjal selgub, et kalavaru seisukord halveneb. Sellise otsuse põhjuseks on asjaolu, et enamikku neist kalavarudest püütakse kaaspüügina mitme liigiga püügipiirkonnas ja puuduvad tegelikud tõendid, et lubatud kogupüügi muutmine mõjutab nende seisukorda, kusjuures lubatud kogupüügi korduva vähendamise tulemuseks võib olla reguleerimisest põhjustatud tagasiheide.
 Ülejäänud lubatud kogupüügid on praeguses etapis esitatud märkega „p.m.” (pro memoria), sest vastavad teaduslikud nõuanded ei ole veel kättesaadavad, neid on vaja veel täiendavalt analüüsida või need sõltuvad rahvusvahelistest läbirääkimistest või kokkulepetest, mis sõlmitakse hiljem aasta jooksul (nt piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekutel). Selliste varude kohta tehtavat ettepanekut on vaja ajakohastada, kui avaldatakse asjakohane teave ja vastavad nõuanded.
 Kõik kavandatud kalapüügivõimalused vastavad teaduslikele nõuannetele, mille komisjon on saanud kalavarude seisukorra kohta ja mida on kasutatud komisjoni teatises kirjeldatud viisil.
 Määrusega (EL) nr 1380/2013 kehtestatud lossimiskohustus
 Lossimiskohustust, mis kehtestati ühise kalanduspoliitika alusmäärusega, hakatakse kohaldama järk-järgult aastatel 2015–2019. Alates 2019. aastast kohaldatakse lossimiskohustust kõigi kalavarude suhtes, millele on kehtestatud lubatud kogupüük. Alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatakse lossimiskohustust teatava põhjalähedase püügi suhtes Põhjameres ning Atlandi ookeani loode- ja edelaosa vetes. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15, on komisjon lossimiskohustuse täieliku rakendamise ettevalmistamiseks vastu võtnud delegeeritud määrused, milles sätestatakse tagasiheite erikavad.
 Seoses lossimiskohustuse kehtestamisega ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 2 hakkavad kavandatavad kalapüügivõimalused lossitud koguste asemel kajastama püütud koguseid, seega võetakse arvesse, et tagasiheide ei ole enam lubatud. Seda tehakse ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artikli 15 lõikes 1 osutatud püügil asjaomaste kalavarude kohta saadud teaduslike nõuannete põhjal. Kalapüügivõimalused tuleb kindlaks määrata ka kooskõlas muude asjaomaste sätetega, st artikli 16 lõike 1 (suhtelise stabiilsuse põhimõte) ja artikli 16 lõike 4 (ühise kalanduspoliitika eesmärgid ja mitmeaastastes majanduskavades sätestatud eesmärgid) kohaselt.
 Sellest tulenevalt teeb komisjon ettepaneku suurendada lubatud kogupüüki varude puhul, mille suhtes hakatakse 2016. aastal lossimiskohustust kohaldama. Kui teatava kalavaru saak tuleb 2016. aastal jõustuva lossimiskohustuse tõttu lossida, kuid sama kalavaru muu saagi, mille lossimise kohustus jõustub ajavahemikul 2017–2019, võib endiselt vette tagasi heita, teeb komisjon parimate võimalike andmete alusel ettepaneku lubatud kogupüüki vastavalt lossitavatele kogustele suurendada.
 Komisjoni taotlusel pidid liikmesriigid saatma üksikasjalikud andmed tagasiheite kohta; komisjon sai vastavad andmed Põhjamere kohta. Loode- ja edelapiirkonna vete kohta saatsid liikmesriigid keskmisel tagasiheite määral põhinevad andmed. Komisjon on seepärast küsinud teaduslikku nõu iga sellise laevastikuosa panuse kohta, kes vastavalt lossimiskohustusele peab asjaomaste kalavarude kogupüügi ja tagasiheite lossima, ning seda, kui suur on kõnealuste laevastikuosade tagasiheite määr seoses selliste varudega.
 Samal ajal küsis komisjon ka teaduslikku nõu, kuidas lubatud kogupüügi kohandamise alusena tagasiheite keskmist määra kasutada. Seni kuni saadakse teaduslik nõuanne, esitatakse asjaomased lubatud kogupüügid, mida on kavas lähtuvalt lossimiskohustuse kehtestamisest 2016. aastal suurendada, märkega „pm”.
 Peale selle tuleb arvesse võtta ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse ja nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 vahelisi seoseid. Viimasega on kehtestud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas paindlikkust võimaldavad sätted, nagu artikli 3 kohane ettevaatusprintsiipi ja artikli 4 kohane analüütilist lubatud kogupüüki käsitlev säte. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artikleid 3 ja 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti lisati veel üks paindlikkusmehhanism määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9. Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet ning takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist, tuleks selgitada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei tohi kasutada lisaks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohasele ühest aastast teise ülekandmisele.
 Huntahvena püügi meetmed
 Huntahvenat käsitlevas ICESi 2016. aasta nõuandes rõhutatakse, et varude seisund on tõsiselt murettekitav; kudekarja biomass väheneb jätkuvalt ja juurdekasv on endiselt väike. Kuna Atlandi ookeani kirdeosa huntahvena praegune kalastussuremuse määr on rohkem kui kuus korda suurem kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tase, soovitab ICES taas kõnealuse kalavaru kalastussuremust oluliselt vähendada. Huntahven on aeglaselt kasvav liik ja varude taastumine võtab hinnanguliselt 4–7 aastat. Varude kiire vähenemise peatamiseks tuleks viivitamata vastu võtta kõikehõlmav meetmete pakett.
 ICESi 2015. aasta nõuandes kirjeldatud olukorra tõsidust arvesse võttes on selge, et huntahvenavaru kaitseks on vaja jätkuvalt võtta meetmeid, tugineda 2015. aastal tehtud edusammudele ja kaitsta täiendavalt kudekarja, suurendada juurdekasvu ja vähendada huntahvena püüki. Kavandatud meetmete eesmärk on tagada, et kõik need, kes saavad kasu kalavarude taastumisest, aitavad kaasa selle taastamisele.
 Jällegi lähtutakse sellest, et koheste meetmete sotsiaalne ja majanduslik mõju kaalub üles kulud, mis võivad tekkida, kui meetmeid ei võeta ja varude edasine vähenemine jätkub. On vaja sidusat lähenemisviisi, et taastada huntahvenavarud ja taastada selle jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis. Komisjon kavatseb Põhjamere kalavarude tulevaste mitmeaastaste majandamiskavade raames esitada ettepaneku seoses huntahvena majandamismeetmega.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega
 Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.
 •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega
 Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muu poliitikaga, eriti keskkonnapoliitikaga.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.
 Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse artiklis 2 sätestatud kohustustest.
 •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse)
 Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
 •Proportsionaalsus
 Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta.
 Nõukogu kavandatava määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 artikleid 16 ja 17, jaotavad liikmesriigid seejärel kõnealused püügivõimalused omakorda piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt manööverdamisruumi selliste otsuste tegemisel, mis on seotud neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikuga.
 Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.
 •Vahendi valik
 Kavandatav vahend: määrus.
 3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Järelhindamised / kehtivate õigusaktide toimivuse kontroll
 Kalapüügivõimalusi käsitlev määrus vaadatakse aastas mitu korda läbi, et viia sisse vajalikud muudatused uusimate teaduslike nõuannete ja muude arengute kajastamiseks.
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 a)Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
 Komisjon on 2015. aasta kalapüügivõimalusi käsitleva teatise alusel pidanud nõu sidusrühmadega, eelkõige piirkondlike nõuandekomisjonidega, ja liikmesriikidega kavandatud lähenemisviisi üle, mille ta on esitanud kalapüügivõimalusi käsitlevate erinevate ettepanekutena.
 Lisaks on komisjon nimetatud konsulteerimisel järginud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Konsulteerimise parandamine ühenduse kalanduse juhtimisel” (KOM(2006) 246 (lõplik)) esitatud põhimõtteid nn ettepoole toomise protsessi kohta.
 Lisaks korraldas komisjon 14. juulil 2015 sidusrühmadele ürituse, millel tutvustati ja arutati teaduslike nõuannete tulemusi ja peamisi järeldusi.
 b)Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine
 Vastus eespool nimetatud komisjoni teatisele kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta kajastab sidusrühmade vaateid komisjoni hinnangule varude seisukorra kohta ning seda, kuidas tagada varude asjakohane majandamine. Komisjon võttis neid vastuseid ettepaneku koostamisel arvesse.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Metoodikaküsimustes konsulteeris komisjon, nagu juba nimetatud, Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukoguga (ICES). ICESi nõuanded põhinevad selle eksperdirühmade ja otsuseid tegevate organite väljatöötatud nõuanderaamistikul, mis on välja antud kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga, mille komisjon on kinnitanud.
 Lõplik eesmärk on tagada selline kalavarude tase, mis võimaldab saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse. See eesmärk on lisatud sõnaselgelt ühise kalanduspoliitika uude alusmäärusesse, eelkõige selle artikli 2 lõikesse 2, milles sätestatakse, et see eesmärk „tuleb saavutada võimaluse korral 2015. aastaks ning [...] 2020. aastaks kõigi kalavarude puhul.” See kajastab liidu võetud kohustusi seoses ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisega 2002. aastal Johannesburgis ja eesmärgi saavutamiseks väljatöötatud rakenduskavaga. Nagu juba märgitud, on mõne kalavaru puhul teave maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kohta tõepoolest kättesaadav. Selliste kalavarude hulka kuuluvad püügimahu ja kaubandusliku väärtuse seisukohalt väga tähtsad kalavarud, nagu euroopa merluus, tursk, euroopa merikurat, harilik merikeel, megrimid, kilttursk ja norra salehomaar.
 Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamiseks on teatavatel juhtudel vaja kalastussuremust ja/või püüki vähendada. Käesolevas ettepanekus kasutatakse sel puhul maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet, kui see on olemas. Kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega ja kui lubatud kogupüük on kavandatud maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitleva nõuande põhjal, vastab lubatud kogupüük tasemele, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamise 2015. aastal. Selline lähenemisviis järgib põhimõtteid, mis on esitatud teatises kalapüügivõimaluste kohta 2015. aastaks.
 Piiratud andmetega kalavarude puhul soovitavad teaduslikud nõuandeasutused, kas püüki vähendada, hoida sama tasemel või suurendada. Mitmel juhul on ICESi nõuandes selliste erinevuste kohta antud kvantitatiivseid juhiseid, mis põhinevad ettevaatusprintsiibil, mille kohaselt võib püügikogust ühe aastaga suurendada või vähendada kuni 20 %. Nende juhiste põhjal on koostatud kavandatud lubatud kogupüük. Kui teaduslik nõuanne ei ole üldse kättesaadav, on järgitud ettevaatusprintsiipi, mis tähendab lubatud kogupüügi ennetavat vähendamist 20 %.
 Teatavate kalavarude kohta (peamiselt laialt levinud liigid, haid ja raid) avaldatakse nõuanne sügisel. Vajaduse korral tuleb käesolevat ettepanekut pärast nõuande saamist ajakohastada. Lõpuks, nagu eespool märgitud, kasutatakse teatavate kalavarude puhul teaduslikku nõuannet majandamiskavade rakendamiseks.
 •Mõju hindamine
 Kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kohaldamisala on piiratud aluslepingu artikli 43 lõikega 3.
 Liit on majanduslikult äärmiselt tähtsate kalavarude, nagu tursk, harilik merikeel, atlandi merilest jt, majandamiseks kehtestanud mitmed mitmeaastased majandamiskavad. Enne selliste kavade vastuvõtmist tuleb hinnata nende mõju. Kui kavad on jõustunud, määratakse nende põhjal asjaomaseks aastaks kindlaks lubatud kogupüügi ja püügikoormuse mahud, mis tuleb kehtestada kavade pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks. Komisjon on kohustatud esitama oma ettepaneku püügikoormuse kehtestamiseks kooskõlas nende kavadega senikaua, kuni need kehtivad. Seega tulenevad paljud ettepanekus sisalduvad olulised püügikoormuse tasemed konkreetsest mõjuhinnangust, mis tehti kooskõlas majandamiskavaga, millel need põhinevad.
 Ülejäänud kalavarude suhtes, ja vaatamata sellele, et mitmeaastased kavad ei pruugi olla vastu võetud, püütakse ettepanekus vältida lühiajalisi strateegiaid ja teha otsuseid pikaajalise jätkusuutlikkuse kasuks, ning seega võetakse arvesse nõuandekomisjonide ja sidusrühmade algatusi, kui ICES ja/või STECF on need heaks kiitnud. Ühise kalanduspoliitika reformi komisjonipoolne ettepanek töötati välja mõju hindamise aruande (SEK(2011) 891) põhjal, mille raames analüüsiti maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärki. Selle järelduste kohaselt on kõnealune eesmärk keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse saavutamiseks vajalik tingimus.
 Mis puutub piirkondliku kalandusorganisatsiooni hallatavatesse kalapüügivõimalustesse ja varudesse, mida jagatakse kolmandate riikidega, siis käesoleva ettepanekuga võetakse eelkõige üle rahvusvaheliselt kokkulepitud meetmed. Kõiki asjaolusid, mis on olulised kalapüügivõimaluste võimalike mõjude hindamisel, käsitletakse rahvusvaheliste läbirääkimiste ettevalmistamise ja korraldamise etapis, mille raames liidu kalapüügivõimalused lepitakse kokku kolmandate isikutega.
 •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine
 Ettepanekuga nähakse ette (ELi või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige seoses püügikoormuse arvestuse nõuetega ja täielikult dokumenteeritud kalapüügiga.
 •Põhiõigused
 Ei kohaldata
 4.MÕJU EELARVELE
 Kavandatud meetmed ei mõjuta eelarvet.
 5.MUUD KÜSIMUSED
 •Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord
 Määruse sätteid rakendatakse ja selle täitmist kontrollitakse kooskõlas kehtiva ühise kalanduspoliitikaga.
 •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus
 Käesolevas ettepanekus piirdutakse kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise ning kõnealuste võimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega.
 Kalavarude muutumise tegelike arengusuundade kohta võib esile tõsta järgmist.
 Pürenee poolsaare ümbruse veed
 Euroopa merikuradi varud on pisut vähenenud, megrimivarud on viimasel aastal jätkuvalt vähenenud ja mitu norra salehomaari funktsionaalset üksust on peaaegu ammendatud. Uusmeremaa merluusi varu biomass on stabiliseerumas, ehkki püügisurve on endiselt liiga kõrge.
 Biskaia laht
 Hariliku merikeele varu seisukord halveneb jätkuvalt. Viimaste aastate jooksul on teadlased soovitanud lubatud kogupüüki vähendada. ICES kaalus 2013. aastal ennetavate pikaajaliste majandamismeetmete võtmist, mida soovitasid sidusrühmad. 2015. aasta lubatud kogupüük põhineb nendel meetmetel eesmärgiga hoida lubatud kogupüük samal tasemel ning järk-järgult vähendada kalastussuremust kuni jätkusuutliku tasemeni. Kuna kalastussuremus on viimastel aastatel suurenenud ja biomass on nüüd allpool ettevaatusprintsiibile vastavat taset, tuleks lubatud kogupüüki 2016. aastal vähendada.
 Keldi meri ja La Manche’i väin
 Hoolimata võetud meetmetest on saagi suur tagasiheide selles piirkonnas jätkuvalt probleem nii valge lihaga kalaliikide kui ka lestaliste püügil. Seepärast soovitatakse teaduslikes nõuannetes oluliselt vähendada nende lubatud kogupüüki, nt tursa ja kilttursa puhul. La Manche’i väina idaosa hariliku merikeele varu seisukorra parandamiseks tuleb võtta kiiresti meetmed: juurdekasv on viimase kahe aasta vältel olnud väike ja selle kalavaru pikaajaline elujõulisus on ohus.
 Šotimaast lääne poole jäävad veed
 Tursa- ja merlangivarud on jätkuvalt halvas seisukorras, mõlema liigi tagasiheide on endiselt ligikaudu 70 %. Olukord võib veelgi halveneda pärast norra salehomaari kohta nõuande avaldamist sügisel. Jätkuvalt on probleemiks alamõõduliste kalade ja kvooti ületava saagi tagasiheide.
 Iiri meri
 Tursa- ja merlangivarude olukord on endiselt muret tekitav, kuigi norra salehomaari püüdva laevastiku püügivahendite selektiivsus on andnud mõningaid tulemusi nende kahe varu kaitsel; siiski märgitakse ICESi nõuandes, et tagasiheide on suur. Hariliku merikeele kudekarja registreeritud biomass on kõigi aegade väikseim. Atlandi merilest seevastu on alakasutatud ja seda heidetakse laialdaselt tagasi merre, kuid see kalavaru on stabiilne.
 Kattegat
 Kattegati tursavaru käsitlev nõuanne 2016. aasta kohta näitab varude seisundi paranemise märke. Kudekarja biomass on jõudsalt kasvanud alates 2009. aastast, mil see oli kõigi aegade madalaim. Suremus on alates 2008. aastast vähenenud. ICES pöörab jätkuvalt tähelepanu vette tagasi laskmise probleemile, sest varude seisund on endiselt halb.
 Põhjameri
 Põhjamere tursa-, kilttursa-, merlangi-, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, hariliku makrelli ja heeringavarusid majandatakse koos Norraga, seepärast määratakse lubatud kogupüügid ja kvoodid kindlaks pärast ELi ja Norra vahelisi konsultatsioone novembris ja detsembris. Üldine olukord Põhjameres on positiivne. Kilttursa-, heeringa- ja atlandi merilesta varud on suurenenud. Märkimisväärne areng on toimunud tursavarude taastumises, kuigi varusid püütakse endiselt üle maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taseme ja varu on allpool ennetuslikku biomassi. Seevastu on teaduslikes nõuannetes soovitatud põhjaatlandi süsika ja Norra salehomaari lubatud kogupüügi vähendamist.
 2015/0259 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.
 (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013
 2
 kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning teiste nõuandvate organite aruandeid ja samuti nõuandekomisjonide antud mis tahes nõuandeid.
 (3)Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad nendega funktsionaalselt seotud tingimused. Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 4 tuleks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 2 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Kooskõlas nimetatud määruse artikli 16 lõikega 1 tuleks kalapüügivõimalused eraldada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus .
 (4)Lubatud kogupüük tuleks seepärast kehtestada vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 olemasoleva teadusliku nõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, ning samal ajal tagada eri kalandussektorite õiglane kohtlemine, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel nõuandekomisjonidega.
 (5)Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus kehtestatakse liigi ja püügiviisi põhjal. Kui püügi suhtes on kehtestatud lossimiskohustus, tuleb käesoleva määrusega hõlmatud piirkonnas lossida kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatakse lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15, on komisjon lossimiskohustuse täieliku rakendamise ettevalmistamiseks vastu võtnud mitu delegeeritud määrust, milles sätestatakse tagasiheite erikava, mis on ajutine ega kehti kauem kui kolm aastat. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt lossimisele ning kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile.
 (6)Teaduslike nõuannete kohaselt on huntahvena (
 Dicentrarchus
 labrax
 ) seisund Keldi meres, La Manche’i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi IVb ja IVc rajoon ning VIIa ja VIId–h rajoon) äärmiselt murettekitav ja varud vähenevad jätkuvalt. Kaitsemeetmed seoses huntahvena püügi keeluga ICESi VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis tuleks alles jätta ja lisada ICESi VIIa ja VIIg rajoon, välja arvatud veed, mis asuvad 12 meremiili kaugusel lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Huntahvena kudekogumeid tuleks kaitsta ja kogu kalavarude levikualas peaks püük olema keelatud aasta esimese kuue kuu jooksul. Huntahvena juhusliku ja vältimatu kaaspüügi tõttu peaksid põhjatraalerid ja seinerid piirduma 1 %ga pardal hoitava mereorganismide kogusaagi kaalust. Vaja on lisapiiranguid, et kaitsta huntahvenat väljaspool kudemisperioodi, seepärast tuleks kehtestada ICESi IVb ja IVc, samuti VIId, VIIe, VIIf ja VIIh rajoonis ning Ühendkuningriigi territoriaalmeres ICESi VIIa ja VII rajoonis igakuised püügi piirnormid. Harrastuspüügi suhtes tuleks piiranguid tugevdada.
 (7)Teatavate varilõpuseliste (haid ja railised) varude lubatud kogupüük on mõned aastad olnud nullis ning sellega seotud sätte kohaselt on kehtestatud kohustus juhupüügiga saadud saak viivitamata vabastada. Erikohtlemise põhjus on selles, et kõnealustel kalavarudel on kehv kaitsestaatus, ning nende kõrge ellujäämismäära tõttu ei põhjusta tagasiheide suuremat kalastussuremust; tagasiheidet peetakse nende liikide kaitsmisel kasulikuks. Alates 1. jaanuarist 2015 tuleb siiski nende liikide pelaagilise püügiga saadud saak lossida, välja arvatud juhul, kui nende kohta kehtib mis tahes erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ette nähtud lossimiskohustusest. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti a kohaselt võib selliseid erandeid teha liikide suhtes, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis. Seetõttu on asjakohane keelata selliste liikide püük asjaomastes piirkondades.
 (8)Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Seega peaks La Manche’i lääneosa hariliku merikeele, Põhjamere atlandi lesta ja hariliku merikeele varu, Kattegati, Šotimaa lääneranniku vete, Iiri mere, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa tursavaru ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük olema kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides: nõukogu määrused (EÜ) nr 509/2007,
 3
 (EÜ) nr 676/2007,
 4
 (EÜ) nr 1300/2008,
 5
 (EÜ) nr 1342/2008
 6
 (tursavarude majandamiskava) ja (EÜ) nr 302/2009
 7
 .
 (9)Seoses Šotimaast läände jäävate vete heeringavaruga andis ICES hiljutise võrdlusaluse kasutamise põhjal nõu VIa ning VIIb ja VIIc rajooni (Šotimaa lääneranniku veed, Iirimaa lääneosa) heeringavarude kohta. ICESi sõnul tuleb välja töötada kõnealuse kalavaru taastamise kava. See nõuanne hõlmab kahte eraldiseisvat lubatud kogupüüki (ühelt poolt VIaS ning VIIb ja VIIc rajooni ning teiselt poolt Vb, VIb ja VIaN rajooni kohta). Kuna puudub kombineeritud kalavarude majandamiskava ja põhjapoolsete varude majandamiskava kombineeritud varude puhul enam ei kehti, peab lubatud kogupüük põhinema maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitleval nõuandel.
 (10)Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ja segapüügiga seotud aspektide kohta.
 (11)Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96
 8
 on kehtestud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas paindlikkust võimaldavad sätted, nagu artikli 3 kohane ettevaatusprintsiipi ja artikli 4 kohane analüütilist lubatud kogupüüki käsitlev säte. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artikleid 3 ja 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti võeti paindlikkusmehhanism kasutusele iga sellise püügi puhul, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohane lossimiskohustus. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks ühises kalanduspoliitikas sätestatud kaitse-eesmärke, ning negatiivset mõju kalavarude bioloogilisele seisundile, võib määruse (EÜ) nr 847/96 artiklite 3 ja 4 sätteid kohaldada lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui liikmesriigid ei kasuta paindlikku ühest aastast teise ülekandmist, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9.
 (12)Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus kõnealuse lubatud kogupüügi mahu määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud kogupüügi mahtu kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju.
 (13)2016. aasta püügikoormuse ülemmäärad on vaja kehtestada kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes samal ajal arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 754/2009
 9
 .
 (14)ICESi uusimate teaduslike nõuannete põhjal ning kooskõlas NEAFC konventsiooni
 10
 raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügi koormust.
 (15)Teatavate liikide, näiteks mõnede hailiikide säilimist võib tõsiselt ohustada isegi piiratud püük. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada.
 (16)Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni osaliste 11. konverentsil, mis toimus 3.–9. novembril 2014 Quitos, lisati mitu liiki konventsiooni I ja II lisas nimetatud kaitstud liikide loetellu alates 8. veebruarist 2015. Seepärast on asjakohane ette näha kõnealuste liikide kaitse seoses kõigis vetes kalastavate liidu kalalaevadega ja liidu vetes kalastavate liitu mittekuuluvate riikide kalalaevadega.
 (17)Käesolevas määruses sätestatud ning liidu laevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009,
 11
 eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta komisjonile andmete saatmisel.
 (18)ICESi nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes tobiapüügi reguleerimise konkreetne süsteem. Kuna ICESi teaduslikud nõuanded peaks avaldatama alles 2016. aasta veebruaris, on asjakohane kehtestada kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük ja kvoodid nulltasemel kuni nõuannete avaldamiseni.
 (19)Püügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks on asjakohane lubada samade bioloogiliste varude puhul paindlikkust teatavate lubatud kogupüügi piirkondade vahel.
 (20)Liit on Norra
 12
 ja Fääri saartega
 13
 sõlmitud kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras pidanud kõnealuste partneritega konsultatsioone kalapüügiõiguste üle. Kalandusalaseid suhteid Gröönimaaga käsitlevas lepingus ja protokollis
 14
 sätestatud korra kohaselt on ühiskomitee kehtestanud liidule 2015. aastaks kalapüügivõimalused Gröönimaa vetes. Seetõttu tuleb need püügivõimalused lisada käesolevasse määrusesse. [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui uued konsultatsioonid on toimunud.]
 (21)NEAFC võttis oma 2014. aastal peetud aastakoosolekul vastu Irmingeri mere meriahvenavarude kaitse meetme, määrates konventsiooniosalistele, sealhulgas liidule 2015. aastaks kindlaks lubatud kogupüügi ja kvoodid. Lisaks jätkuvad 2015. aastal NEAFC rannikuriikide vahelised konsultatsioonid Atlandi-Skandinaavia heeringa püügi võimaluste kohta nimetatud aastal. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks Atlandi-Skandinaavia heeringa püügi ajutised piirnormid protsendina liidu 2014. aasta kvoodist, kuni need vaadatakse läbi NEAFC rannikuriikide vaheliste konsultatsioonide tulemuste põhjal. [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui uued konsultatsioonid on toimunud.]
 (22)NEAFC ei võtnud oma 2014. aastal peetud aastakoosolekul vastu meriahvenavarude kaitse meedet ICESi I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes, määrates konventsiooniosalistele kindlaks lubatud kogupüügi ja kvoodid. Meriahvenavarude püügi võimalusi käsitlevad konsultatsioonid jätkuvad 2015. aastal. Kuna püük toimub aasta teises pooles, kehtestatakse nimetatud varu püügi piirnormid 2015. aasta jooksul, võttes arvesse NEAFC rannikuriikide vaheliste konsultatsioonide tulemusi. [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui uued konsultatsioonid on toimunud.]
 (23)Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) otsustas 2015. aastal peetud aastakoosolekul suurendada hariliku tuuni lubatud kogupüüki ja kvoote kolmeks aastaks ning kinnitas Põhja-Atlandi mõõkkala, Lõuna-Atlandi mõõkkala, Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni ja Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni lubatud kogupüügi ja kvoodid ajavahemikuks 2015–2016 praegusel tasemel. Lisaks, nagu juba hariliku tuuni varude puhul, on asjakohane, et kõikide muude ID lisas esitatud ICCATi kalavarude harrastus- ja sportpüügi suhtes tuleks kohaldada selle organisatsiooni vastuvõetud püügi piirnorme, et tagada, et liit ei ületaks oma kvoote. Kõik need meetmed tuleks rakendada liidu õiguses.
 [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui uus aastakoosolek on toimunud.]
 (24)Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid 2014. aastal peetud aastakoosolekul vastu siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid, sealhulgas kaaspüügi kvoodi 2015. ja 2016. aastaks teatud teadusuuringutega seotud püügi suhtes alapiirkonnas 88.2. Sellise kvoodi täituvust 2015. aastal tuleks 2016. aasta kalapüügivõimaluste kehtestamisel arvesse võtta. [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui uus aastakoosolek on toimunud.]
 (25)Oma 2015. aastal peetud aastakoosolekul kinnitas India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) püügivõimsuse suhtes kehtivaid kaitse- ja majandamismeetmeid. IOTC võttis vastu ka meetme peibutuspüügivahendite kasutamise piiramiseks. Kuna varustuslaevade tegevus ja peibutuspüügivahendite kasutamine on seinnoodalaevade püügikoormuse lahutamatu osa, tuleks neid meetmeid käesoleva määrusega rakendada liidu õiguses.
 (26)Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) aastakoosolek peetakse 25.–29. jaanuaril 2016. On asjakohane, et praegused meetmed jäävad SPRFMO konventsiooni piirkonnas ajutiselt kehtima kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni. Tšiili stauriidi ei tohiks siiski püüda sihtliigina enne, kui lubatud kogupüük on kehtestatud selle aastakoosoleku järel.
 (27)Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) jättis 2015. aastal peetud 89. aastakoosolekul jõusse kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitse meetmed. Ühtlasi jättis IATTC jõusse resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks jätkuvalt rakendada liidu õiguses.
 (28)Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2015. aastal peetud aastakoosolekul kaitsemeetmena vastu patagoonia kihvkala ja süvamere punakrabi kahte aastat hõlmava lubatud kogupüügi, jättes samas jõusse limapeade, oranži karekala ja kultkala suhtes kehtiva lubatud kogupüügi. SEAFO poolt vastu võetud praegu kohaldatavaid kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevaid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui uus aastakoosolek on toimunud.]
 (29)Oma 12. aastakoosolekul võttis Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) vastu kaitse- ja majandamismeetmed.
 [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui uus aastakoosolek on toimunud.]
 (30)Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osalisriigid ei muutnud oma 2013. aastal peetud aastakoosolekul püügivõimalusi käsitlevaid meetmeid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. [Põhjendust, samuti asjakohaseid sätteid, millele see viitab, muudetakse pärast seda, kui uus aastakoosolek on toimunud.]
 (31)Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis 2015. aastal peetud 37. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2016. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooni ala alapiirkondades 1–4.
 (32)Asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võtavad teatavad rahvusvahelised meetmed, millega luuakse või piiratakse liidu kalapüügivõimalusi, vastu aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja, et sätteid, millega neid meetmeid rakendatakse liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi konventsiooni alas kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alas kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2015, on asjakohane kohaldada käesoleva määruse asjaomaseid sätteid alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alas kala ilma loata püüda.
 (33)Vastavalt liidu avaldusele, mis käsitleb ELi vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis,
 15
 on vaja määrata kindlaks Venezuela Bolívari Vabariigile liidu vetes riffahvena püügi võimalused.
 (34)Selleks et tagada ühetaolised tingimused konkreetsele liikmesriigile loa andmisel tema kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi alusel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
 16
 .
 (35)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused täiendavate merepäevade andmiseks püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning seoses tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti seoses liikmesriigi lipu all sõitvate laevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalike tabelivormide kehtestamisega.
 (36)Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2016, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2016, ning teatavaid piirkondi käsitlevad erisätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist.
 (37)Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidus kohaldatava õigusega,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I JAOTIS
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Reguleerimisese
 1.Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügiks teatavates vetes väljaspool liitu.
 2.Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:
 a)2016. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2017. aasta püügi piirnormid;
 b)püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruarist 2016 kuni 31. jaanuarini 2017, välja arvatud juhul, kui artiklites 9, 31 ja 32 ning IIE lisas on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud tähtajad;
 c)teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2016;
 d)teatavate kalavarude püügi võimalused aastatel 2016 ja 2017 IATTC konventsiooni alas, mis on täpsustatud artiklis 28.
 Artikkel 2
 Kohaldamisala
 Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:
 a)liidu laevad;
 b)liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad;
 c)harrastuspüük artikli 10 tähenduses.
 Artikkel 3
 Mõisted
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a)„liidu laev” liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;
 b)„kolmanda riigi laev” – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;
 c)„harrastuspüük” – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi ja sportlikul eesmärgil;
 d)„liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud aluslepingu II lisas loetletud territooriumidega külgnevad veed;
 e)„rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;
 f)„varu” – mere bioloogiline ressurss teataval majandamisalal;
 g)„lubatud kogupüük” (TAC):
 i)püügil, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus – igast kalavarust aastas püüda lubatud kogus;
 ii)igasugusel muul kalapüügil – igast kalavarust aastas lossida lubatud kogus;
 h)„kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;
 i)„analüütiline hindamine” – asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;
 j)„ettevaatusprintsiibil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele” – lähenemisviis, mille kohaselt ei tohi piisava teadusinfo puudumist kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta võtmata majandamismeetmed sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide ning mittesihtliikide ja nende elukeskkonna kaitseks;
 k)„võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008
 17
 ;
 l)„liidu laevastikuregister” – kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3 komisjoni poolt loodud register;
 m)„püügipäevik” – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik.
 Artikkel 4
 Kalapüügi piirkonnad
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:
 a)„ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 218/2009
 18
 III lisas määratletud geograafilised alad;
 b)„Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;
 c)„Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;
 d)„ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 –53° 30' N 15° 00' W,
 –53° 30' N 11° 00' W,
 –51° 30' N 11° 00' W,
 –51° 30' N 13° 00' W,
 –51° 00' N 13° 00' W,
 –51° 00' N 15° 00' W,
 –53° 30' N 15° 00' W;
 e)„ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 26” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 –43° 00' N 8° 00' W,
 –43° 00' N 10° 00' W,
 –42° 00' N 10° 00' W,
 –42° 00' N 8° 00' W;
 f)„ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 27” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 –42° 00' N 8° 00' W,
 –42° 00' N 10° 00' W,
 –38° 30' N 10° 00' W,
 –38° 30' N 9° 00' W,
 –40° 00' N 9° 00' W,
 –40° 00' N 8° 00' W;
 g)„Cádizi laht” – ICESi IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7o 23' 48′′ W ida poole;
 h)CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009
 19
 II lisas määratletud geograafilised alad;
 i)Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) püügipiirkonnad on määruse (EÜ) nr 217/2009
 20
 III lisas määratletud geograafilised alad;
 j)„SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis
 21
 määratletud geograafiline ala;
 k)„ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala” – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis
 22
 määratletud geograafiline ala;
 l)„CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala” – määruse (EÜ) nr 601/2004
 23
 artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;
 m)„IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala” – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis („Antigua konventsioon”)
 24
 määratletud geograafiline ala;
 n)„IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) konventsiooni ala” – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus
 25
 määratletud geograafiline ala;
 o)„SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – 10° põhjalaiusest lõuna poole jääv avamerepiirkond, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool, SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes,
 26
 ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;
 p)„WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala” – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis
 27
 määratletud geograafiline ala;
 q)„Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust;
 r)„IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond” – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala:
 –150o läänepikkust,
 –130o läänepikkust,
 –4o lõunalaiust,
 –50o lõunalaiust.
 II JAOTIS
 LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED
 I peatükk
 Üldsätted
 Artikkel 5
 Lubatud kogupüük ja selle jaotamine
 1.Liidu laevadele liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.
 2.Liidu laevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 15 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008
 28
 ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele.
 Artikkel 6
 Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük
 1.Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.
 2.Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi järgmiselt:
 a)see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning
 b)selle tulemusena:
 i)analüütilise hinnangu olemasolu korral kasutatakse varusid alates aastast 2016 ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel;
 ii)kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile kalavarude majandamisele.
 3.Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2016 järgmise teabe:
 a)vastuvõetud lubatud kogupüügid;
 b)asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;
 c)üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.
 Artikkel 7
 Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused
 1.Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük ja mille suhtes ei kehti lossimiskohustus, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult järgmistel juhtudel:
 (a)saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või
 (b)püük moodustab osa liidule kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.
 2.Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 osutatud, mittesihtliigi varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on määratletud I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada püük asjaomasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.
 Artikkel 8
 Püügikoormuse piirangud
 Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike jooksul kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:
 a)IIA lisa kohaldatakse teatavate tursa-, lesta- ja hariliku merikeele varude majandamisel Kattegatis, Skagerrakis, ICESi IIIa rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning ICESi IV alapiirkonnas, ICESi VIa, VIIa ja VIId rajoonis ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes;
 b)IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamisel ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;
 c)IIC lisa kohaldatakse hariliku merikeele varude majandamisel ICESi VIIe rajoonis.
 Artikkel 9
 Süvamere kalapüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud
 1.Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002
 29
 (millega kehtestatakse süvamerepüügiloa omamise nõue) artikli 3 lõiget 1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.
 2.Liikmesriigid tagavad, et 2016. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tase (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg muid süvamereliike kui põhjaatlandi hõbekala.
 Artikkel 10
 Huntahvena püügi meetmed
 1.Liidu laevadel on keelatud püüda huntahvenat ICESi VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning ICESi VIIa ja VIIg rajooni vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Liidu laevadel on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida.
 2.Alates 1. jaanuarist 2016 kuni 30. juunini 2016 on liidu laevadel on keelatud püüda huntahvenat ICESi püügipiirkondades IVb, IVc, VIIa ja VIId–h ning kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida. Siiski võivad põhjatraalerid ja seinerid
 30
 hoida pardal huntahvena saaki, mis ei ületa 1 % pardal hoitava mereorganismide kogusaagi kaalust.
 3.Alates 1. juulist 2016 kuni 31. detsembrini 2016 on liidu laevadel keelatud huntahvenat püüda üle 1 000 kilogrammi kuus laeva kohta järgmistes piirkondades:
 a)ICESi IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh rajoon;
 b)veed, mis asuvad 12 meremiili kaugusel lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi VIIa ja VIIg rajoonis.
 Samuti on liidu laevadel kõnealusel ajavahemikul keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida 1 000 kilogrammist suuremaid huntahvena koguseid, mis on püütud nimetatud piirkondadest.
 Käesolevas lõikes sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühest kuust teise või ühelt laevalt teisele. Liikmesriigid teatavad komisjonile püütud huntahvena saagi püügivahendi liigi kaupa hiljemalt 20 päeva pärast iga kuu lõppu.
 4.ICESi IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk rajoonis toimuva harrastuspüügi käigus tohib üks kalamees jätta endale kuni ühe huntahvena päevas.
 Artikkel 11
 Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted
 1.Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:
 a)määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohaseid kalapüügivõimaluste vahetamisi;
 b)määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamisi;
 c)määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohaseid kalapüügivõimaluste ümberjaotamisi;
 d)määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohaseid lubatud lisakoguste lossimisi;
 e)määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;
 f)määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi;
 g)käesoleva määruse artikli 15 kohaseid kvootide ülekandmisi ega vahetamisi.
 2.Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiipi või analüütilist lubatud kogupüüki, on seoses määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmisega kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.
 3.Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.
 4.Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata lubatud kogupüügi suhtes, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.
 Artikkel 12
 Püügikeeluaeg
 1.Porcupine'i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2016 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railised, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.
 Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine'i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 Punkt
 Laiuskraad
 Pikkuskraad
 1
 52° 27' N
 12° 19' W
 2
 52° 40' N
 12° 30' W
 3
 52° 47' N
 12° 39,600' W
 4
 52° 47' N
 12° 56' W
 5
 52° 13,5' N
 13° 53,830' W
 6
 51° 22' N
 14° 24' W
 7
 51° 22' N
 14° 03' W
 8
 52° 10' N
 13° 25' W
 9
 52° 32' N
 13° 07,500' W
 10
 52° 43' N
 12° 55' W
 11
 52° 43' N
 12° 43' W
 12
 52° 38,800' N
 12° 37' W
 13
 52° 27' N
 12° 23' W
 14
 52° 27' N
 12° 19' W
 Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine'i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.
 2.ICESi IIa ja IIIa rajoonis ja ICESi IV alapiirkonnas on kutseline tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2016.
 Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmandate riikide selliste laevade suhtes, kellel on lubatud püüda tobiat ICESi IV alapiirkonna liidu vetes.
 Artikkel 13
 Keelud
 1.Liidu laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:
 (1)täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;
 (2)mõrtsukhai (Carcharodon carcharías) kõigis vetes;
 (3)hall lühiogahai (Centrophorus squamosus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;
 (4)portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;
 (5)hiidhai (Cetorhinus maximus) kõigis vetes;
 (6)šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;
 (7)luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;
 (8)sile tiibrai (Dipturus batis), sh selle liigid (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia), ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;
 (9)suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;
 (10)ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;
 (11)õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;
 (12)harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;
 (13)Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) kõigis vetes;
 (14)hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõigis vetes;
 (15)järgmised merisarvikute liigid kõikides vetes:
 i)vahemere merisarvik (Mobula mobular);
 ii)guinea merisarvik (Mobula rochebrunei);
 iii)astelsaba-merisarvik (Mobula japanica);
 iv)silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni);
 v)väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee);
 vi)Munki merisarvik (Mobula munkiana);
 vii)sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana);
 viii)lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii);
 ix)atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);
 (16)järgmised saagraide (Pristidae) liigid kõikides vetes:
 i)salesaagrai (Anoxypristis cuspidate);
 ii)väike saagrai (Pristis clavata);
 iii)väikehammas-saagrai (Pristis pectinata);
 iv)harilik saagrai (Pristis pristis);
 v)roheline saagrai (Pristis zijsron);
 (17)
 ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;
 (18)
 norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;
 (19)
 musterrai (Raja undulata) ICESi VI ja X alapiirkonna liidu vetes;
 (20)
 valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;
 (21)
 logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;
 (22)
 euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.
 2.Kui lõikes 1 osutatud liikide isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.
 Artikkel 14
 Andmete edastamine
 Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.
 II peatükk
 Kalapüügiload püügiks kolmandate riikide vetes
 Artikkel 15
 Kalapüügiload
 1.Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.
 2.Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile (edaspidi „vahetusleping”) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.
 III peatükk
 Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes
 Artikkel 16
 Kvootide ülekandmine ja vahetamine
 1.Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni lepinguosaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik”) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.
 2.Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, milles kõnealune liikmesriik on piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega kokku leppinud. Seejärel edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teatab siis piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaadile kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.
 3.Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.
 4.Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase lepinguosalisega sõlmitud kokkuleppega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kalapüügivõimaluste kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.
 1. JAGU
 ICCATi KONVENTSIOONI ALA
 Artikkel 17
 Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud
 1.Nende liidu söödalaevade ja landipüügilaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.
 2.Nende liidu rannalähedase väikesemahulise püügi laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.
 3.Nende liidu laevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.
 4.Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.
 5.Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.
 6.Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.
 Artikkel 18
 Harrastus- ja sportpüük
 Liikmesriigid eraldavad ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks.
 Artikkel 19
 Haid
 1.Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.
 2.Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.
 3.Perekonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluva vasarhai rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alas toimuva püügi korral.
 4.Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.
 5.Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.
 2. JAGU
 CCAMLRi KONVENTSIOONI ALA
 Artikkel 20
 Keelud ja püügipiirangud
 1.V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.
 2.Uurimusliku kalapüügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.
 Artikkel 21
 Uurimuslik kalapüük
 1.Ainult CCAMLRi liikmeks olev liikmesriik võib 2016. aastal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2016.
 2.FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.
 3.Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.
 Artikkel 22
 Tavalise hiilgevähi püük 2016/2017. püügihooajal
 1.Üksnes CCAMLRi liikmeks olev liikmesriik võib 2016/2017. püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLRi konventsiooni alas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teatab ta hiljemalt 1. juuniks 2016 kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004
 31
 artikliga 5a CCAMLRi sekretariaadile ja komisjonile oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades teatamiseks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud vormi.
 2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.
 3.Liikmesriik, kes kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teatab oma vastavast kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.
 4.Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:
 a)täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;
 b)põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.
 5.Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.
 3. JAGU
 IOTC KONVENTSIOONI ALA
 Artikkel 23
 IOTC konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine
 1.IOTC konventsiooni alas troopikatuuni püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.
 2.IOTC konventsiooni alas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.
 3.Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust.
 4.Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus püügivõimsuse kavandatava ülekandmise korral on asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Üle ei kanta nende laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.
 5.Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.
 Artikkel 24
 Triivivad peibutuspüügivahendid
 Seinnoodalaev ei kasuta korraga rohkem kui 550 aktiivset triivivat peibutuspüügivahendit.
 Artikkel 25
 Haid
 1.Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.
 2.Kõikide pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevad, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teostavad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ning püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.
 3.Kui lõikes 1 ja 2 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi nende isendeid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.
 4. JAGU
 SPRFMO KONVENTSIOONI ALA
 Artikkel 26
 Pelaagiline kalapüük
 1.Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2016. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavuse taset kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, s.o 78 600 GTni.
 2.Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga.
 3.IJ lisas sätestatud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO sekretariaadile edastamiseks SPRFMO konventsiooni alas aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta.
 Artikkel 27
 Põhjalähedane kalapüük
 1.Liikmesriigid piiravad 2016. aastal oma laevade püüki või püügikoormust SPRFMO konventsiooni alas, piirdudes konventsiooniala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoiavad püügi tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.
 2.Liikmesriigid, kellel püügiregistri kohaselt puudus põhjalähedase kalapüügi koormus SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püügiregistriväliselt püüda.
 5. JAGU
 IATTC KONVENTSIOONI ALA
 Artikkel 28
 Seinnoodapüük
 1.Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:
 a)29. juulist kuni 28. septembrini 2016 või 18. novembrist 2016 kuni 18. jaanuarini 2017 järgmiste piiridega määratud alal:
 –Vaikse ookeani Ameerika rannik,
 –150o läänepikkust,
 –40o põhjalaiust,
 –40o lõunalaiust
 b)29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2016 järgmiste piiridega määratud alal:
 –96o läänepikkust,
 –110o läänepikkust,
 –4o põhjalaiust,
 –3o lõunalaiust.
 2.Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli 2016. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratletud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi.
 3.IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.
 4.Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:
 a)kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või
 b)reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.
 Artikkel 29
 Pikkuim-hallhai püügi keeld
 1.IATTC konventsiooni alas on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi.
 2.Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Laeva käitajad peavad nende liikide isendid viivitamata vette tagasi laskma.
 3.Laeva käitajad peavad:
 a)registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);
 b)edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelneva aasta jooksul kogutud teabe komisjonile selle aasta 31. jaanuariks, mil käesolev määrus jõustub.
 Artikkel 30
 Merisarviklaste püügi keeld
 IATTC konventsiooni alas on liidu laevadel keelatud püüda merisarviklasi (sealhulgas hiid-sarvikrai ja merisarvikud) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui merisarviklasi on märgatud, peavad liidu kalalaevad viivitamata nad võimaluse korral elusana ja vigastamata vette tagasi laskma.
 6. JAGU
 SEAFO KONVENTSIOONI ALA
 Artikkel 31
 Süvamerehaide püügi keeld
 SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:
 –tont-musthai (Apristurus manis),
 –sile tumehai (Etmopterus bigelowi),
 –lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),
 –suur tumehai (Etmopterus princeps),
 –ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),
 –railased (Rajidae),
 –harilik samethai (Scymnodon squamulosus),
 –Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,
 –harilik ogahai (Squalus acanthias).
 7. JAGU
 WCPFC KONVENTSIOONI ALA
 Artikkel 32
 Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügi tingimused
 1.Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügipäevade arv ei ületa 403 päeva.
 2.Liidu laevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alas 20°lõunalaiusest lõuna pool.
 3.Liikmesriigid tagavad, et 2016. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.
 Artikkel 33
 Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond
 1.WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2016 (kell 00.00) kuni 31. oktoobrini 2016 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev ühelgi ajahetkel
 a)ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;
 b)ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.
 2.Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.
 3.Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:
 a)reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;
 b)kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või
 c)külmutusseadmetel tekib tõsine rike.
 Artikkel 34
 Mõõkkala püügi luba omavate liidu laevade arvu piiramine
 WCPFC konventsiooni alas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.
 Artikkel 35
 Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid
 1.WCPFC konventsiooni alas on keelatud järgmiste liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine:
 a)siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis),
 b)pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).
 2.Kui lõikes 1 osutatud liikide isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.
 Artikkel 36
 IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond
 1.Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima artiklites 32–35 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punktis r määratletud IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.
 2.Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima artikli 28 lõike 1 punktis a, lõigetes 2–4 ja artiklis 29 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punktis r määratletud IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.
 8. JAGU
 BERINGI MERI
 Artikkel 37
 Kalapüügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnas
 Beringi mere avamere piirkonnas on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).
 III JAOTIS
 KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE
 KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES
 Artikkel 38
 Lubatud kogupüügid
 Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.
 Artikkel 39
 Kalapüügiload
 Liidu vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on sätestatud VIII lisas.
 Artikkel 40
 Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused
 Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 39 sätestatud lubade alusel.
 Artikkel 41
 Keelud
 1.Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:
 (a)täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;
 (b)järgmised saagraide liigid liidu vetes:
 –salesaagrai (Anoxypristis cuspidate);
 –väike saagrai (Pristis clavata);
 –väikehammas-saagrai (Pristis pectinata);
 –harilik saagrai (Pristis pristis);
 –roheline saagrai (Pristis zijsron);
 (c)hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;
 (d)sile tiibrai (Dipturus batis), sh selle liigid (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia), ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;
 (e)õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;
 (f)ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;
 (g)šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV ja XIV alapiirkonna liidu vetes;
 (h)harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;
 (i)Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) liidu vetes;
 (j)hiid-sarvikrai (Manta birostris) liidu vetes;
 (k)järgmised merisarvikute liigid liidu vetes:
 i)
 vahemere merisarvik (Mobula mobular);
 ii)
 guinea merisarvik (Mobula rochebrunei);
 iii)
 astelsaba-merisarvik (Mobula japanica);
 iv)
 silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni);
 v)
 väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee);
 vi)
 Munki merisarvik (Mobula munkiana);
 vii)
 sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana);
 viii)
 lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii);
 ix)
 atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);
 (l)ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;
 (m)norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;
 (n)musterrai (Raja undulata) ICESi VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ning valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;
 (o)logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;
 (p)euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.
 2.Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.
 IV JAOTIS
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 42
 Komiteemenetlus
 1.Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
 Artikkel 43
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.
 Artiklit 8 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2016.
 Artiklite 20, 21 ja 22 ning IE ja V lisa sätteid kalapüügivõimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alas kohaldatakse alates nendes nimetatud kuupäevadest.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Vt eelkõige dokument „ICESi nõuannete üldine taust” järgmisel aadressil:
 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2015/2015/General_context_of_ICES_advice_2015.pdf
 (2)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ) (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).
 (3)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 509/2007, 7. mai 2007, millega kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevarude säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 122, 11.5.2007, lk 7).
 (4)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 676/2007, 11. juuni 2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava (ELT L 157, 19.6.2007, lk 1).
 (5)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1300/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude majandamise ja püügi mitmeaastane kava (ELT L 344, 20.12.2008, lk 6).
 (6)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse tursavarude majandamise ja püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 20).
 (7)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009, 6. aprill 2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 96, 15.4.2009, lk 1).
 (8)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).
 (9)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 754/2009, 27. juuli 2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1324/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast (ELT L 214, 19.8.2009, lk 16).
 (10)
 Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon
 (11)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).
 (12)
 Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).
 (13)
 Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12).
 (14)
 Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline kalandusalane partnerlusleping (ELT L 172, 30.6.2007, lk 4) ning protokoll, millega määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 293, 23.10.2012, lk 5).
 (15)
 ELT L 6, 10.1.2012, lk 9.
 (16)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
 (17)
 Komisjoni määrus (EÜ) nr 517/2008, 10. juuni 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks (ELT L 151, 11.6.2008, lk 5).
 (18)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).
 (19)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2009, 11. märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).
 (20)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 217/2009, 11. märts 2009, Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 42).
 (21)
 Sõlmitud nõukogu otsusega 2002/738/EÜ (EÜT L 234, 31.8.2002, lk 39).
 (22)
 Liit ühines konventsiooniga nõukogu otsusega 86/238/EMÜ (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).
 (23)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 601/2004, 22. märts 2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) nr 1721/1999 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 16).
 (24)
 Sõlmitud nõukogu otsusega 2006/539/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).
 (25)
 Liit ühines nõukogu otsusega 95/399/EÜ (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).
 (26)
 Sõlmitud nõukogu otsusega 2008/780/EÜ (ELT L 268, 9.10.2008, lk 27).
 (27)
 Liit ühines nõukogu otsusega 2005/75/EÜ (ELT L 32, 4.2.2005, lk 1).
 (28)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2009, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).
 (29)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 2347/2002, 16. detsember 2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused (EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6).
 (30)
 Igat liiki põhjatraalid, sealhulgas ankurdatud ja ankurdamata põhjanoodad, sealhulgas OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS ja TB
 (31)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 601/2004, 22. märts 2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) nr 1721/1999 (ELT L 097, 1.4.2004, lk 16).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,10.11.2015
 COM(2015) 559 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu määrus,
 millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu määrus,
 millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu
 LISADE NIMEKIRI
 I LISA:
 Liidu laevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa
 IA LISA:
 Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed
 IB LISA:
 Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
 IC LISA:
 Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala
 ID LISA:
 Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad
 IE LISA:
 Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala
 IF LISA:
 Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala
 IG LISA:
 Siniuim-tuun – kõik piirkonnad
 IH LISA:
 WCPFC konventsiooni ala
 IJ LISA:
 SPRFMO konventsiooni ala
 IIA LISA:
 Kalalaevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja hariliku merikeele varude majandamisega ICESi IIIa, VIa, VIIa, VIId rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes
 IIB LISA:
 Kalalaevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes
 IIC LISA:
 Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi VIIe rajoonis
 IID LISA:
 Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas
 III LISA:
 Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu laevade püügilubade maksimaalne arv
 IV LISA:
 ICCATi konventsiooni ala
 V LISA:
 CCAMLRi konventsiooni ala
 VI LISA:
 IOTC konventsiooni ala
 VII LISA:
 WCPFC konventsiooni ala
 VIII LISA:
 Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud
 I LISA
 LIIDU LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC)
 PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA
 IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.
 Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.
 Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsed nimetused määravad kindlaks liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused on antud selguse huvides.
 Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:
 Teaduslik nimetus
 Kolmetäheline kood
 Tavanimetus
 Amblyraja radiata
 RJR
 Tähtrai
 Ammodytes spp.
 SAN
 Tobiad
 Argentina silus
 ARU
 Põhjaatlandi hõbekala
 Beryx spp.
 ALF
 Limapead
 Brosme brosme
 USK
 Meriluts
 Caproidae
 BOR
 Hirvkalalased
 Centrophorus squamosus
 GUQ
 Hall lühiogahai
 Centroscymnus coelolepis
 CYO
 Portugali süvahai
 Chaceon spp.
 GER
 Süvamere punakrabi
 Chaenocephalus aceratus
 SSI
 Krokodilljääkala
 Champsocephalus gunnari
 ANI
 Haugjääkala
 Channichthys rhinoceratus
 LIC
 Kerguéleni jääkala
 Chionoecetes spp.
 PCR
 Arktikakrabi
 Clupea harengus
 HER
 Heeringas
 Coryphaenoides rupestris
 RNG
 Kalju-tömppeakala
 Dalatias licha
 SCK
 Šokolaadhai
 Deania calcea
 DCA
 Pikkkoon-hai
 Dicentrarchus labrax
 BSS
 Huntahven
 Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia)
 RJB
 Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid
 Dissostichus eleginoides
 TOP
 Patagoonia kihvkala
 Dissostichus mawsoni
 TOA
 Antarktika kihvkala
 Dissostichus spp.
 TOT
 Kihvkalad
 Engraulis encrasicolus
 ANE
 Anšoovis
 Etmopterus princeps
 ETR
 Suur tumehai
 Etmopterus pusillus
 ETP
 Ronkjas tumehai
 Euphausia superba
 KRI
 Tavaline hiilgevähk
 Gadus morhua
 COD
 Tursk
 Galeorhinus galeus
 GAG
 Supi-nugishai
 Glyptocephalus cynoglossus
 WIT
 Pikklest
 Gobionotothen gibberifrons
 NOG
 Roheline rüntnototeenia
 Hippoglossoides platessoides
 PLA
 Harilik karelest
 Hippoglossus hippoglossus
 HAL
 Harilik hiidlest
 Hoplostethus atlanticus
 ORY
 Oranž karekala
 Illex illecebrosus
 SQI
 Lühiuimkalmaar
 Lamna nasus
 POR
 Harilik heeringahai
 Lepidonotothen squamifrons
 NOS
 Hall nototeenia
 Lepidorhombus spp.
 LEZ
 Megrimid
 Leucoraja naevus
 RJN
 Kägurai
 Limanda ferruginea
 YEL
 Ruske soomuslest
 Limanda limanda
 DAB
 Harilik soomuslest
 Lophiidae
 ANF
 Merikuratlased
 Macrourus spp.
 GRV
 Pikksabad
 Makaira nigricans
 BUM
 Sinine marliin
 Mallotus villosus
 CAP
 Moiva
 Manta birostris
 RMB
 Hiid-sarvikrai
 Martialia hyadesi
 SQS
 Kalmaar
 Melanogrammus aeglefinus
 HAD
 Kilttursk
 Merlangius merlangus
 WHG
 Merlang
 Merluccius merluccius
 HKE
 Euroopa merluus
 Micromesistius poutassou
 WHB
 Põhjaputassuu
 Microstomus kitt
 LEM
 Väikesuulest
 Molva dypterygia
 BLI
 Sinine molva
 Molva molva
 LIN
 Harilik molva
 Nephrops norvegicus
 NEP
 Norra salehomaar
 Notothenia rossii
 NOR
 Marmornototeenia
 Pandalus borealis
 PRA
 Harilik süvameregarneel
 Paralomis spp.
 PAI
 Krabid
 Penaeus spp.
 PEN
 Viburhännakud
 Platichthys flesus
 FLE
 Lest
 Pleuronectes platessa
 PLE
 Atlandi merilest
 Pleuronectiformes
 FLX
 Lestalised
 Pollachius pollachius
 POL
 Pollak
 Pollachius virens
 POK
 Põhjaatlandi süsikas
 Psetta maxima
 TUR
 Harilik kammeljas
 Pseudochaenichthys georgianus
 SGI
 Tume ebajääkala
 Pseudopentaceros spp.
 EDW
 Kultkala
 Raja alba
 RJA
 Valgerai
 Raja brachyura
 RJH
 Valgetäpp-rai
 Raja circularis
 RJI
 Ümar helerai
 Raja clavata
 RJC
 Ogarai
 Raja fullonica
 RJF
 Šagräänrai
 Raja (Dipturus) nidarosiensis
 JAD
 Norra rai
 Raja microocellata
 RJE
 Peentäpp-rai
 Raja montagui
 RJM
 Täpiline rai
 Raja undulata
 RJU
 Musterrai
 Rajiformes
 SRX
 Railised
 Reinhardtius hippoglossoides
 GHL
 Süvalest
 Scomber scombrus
 MAC
 Harilik makrell
 Scophthalmus rhombus
 BLL
 Sile kammeljas
 Sebastes spp.
 RED
 Meriahvenad
 Solea solea
 SOL
 Harilik merikeel
 Solea spp.
 SOO
 Merikeeled
 Sprattus sprattus
 SPR
 Kilu
 Squalus acanthias
 DGS
 Harilik ogahai
 Tetrapturus albidus
 WHM
 Valge odanina
 Thunnus maccoyii
 SBF
 Siniuim-tuun
 Thunnus obesus
 BET
 Suursilm-tuun
 Thunnus thynnus
 BFT
 Harilik tuun
 Trachurus murphyi
 CJM
 Tšiili stauriid
 Trachurus spp.
 JAX
 Stauriidid
 Trisopterus esmarkii
 NOP
 Tursik
 Urophycis tenuis
 HKW
 Valge ameerikaluts
 Xiphias gladius
 SWO
 Mõõkkala
 Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks:
 Limapead
 ALF
 Beryx spp.
 Harilik karelest
 PLA
 Hippoglossoides platessoides
 Anšoovis
 ANE
 Engraulis encrasicolus
 Merikuratlased
 ANF
 Lophiidae
 Antarktika kihvkala
 TOA
 Dissostichus mawsoni
 Harilik hiidlest
 HAL
 Hippoglossus hippoglossus
 Suursilm-tuun
 BET
 Thunnus obesus
 Pikkkoon-hai
 DCA
 Deania calcea
 Krokodilljääkala
 SSI
 Chaenocephalus aceratus
 Valgetäpp-rai
 RJH
 Raja brachyura
 Sinine molva
 BLI
 Molva dypterygia
 Sinine marliin
 BUM
 Makaira nigricans
 Põhjaputassuu
 WHB
 Micromesistius poutassou
 Harilik tuun
 BFT
 Thunnus thynnus
 Hirvkalalased
 BOR
 Caproidae
 Sile kammeljas
 BLL
 Scophthalmus rhombus
 Moiva
 CAP
 Mallotus villosus
 Tursk
 COD
 Gadus morhua
 Harilik soomuslest
 DAB
 Limanda limanda
 Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid
 RJB
 Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia)
 Harilik merikeel
 SOL
 Solea solea
 Krabid
 PAI
 Paralomis spp.
 Kägurai
 RJN
 Leucoraja naevus
 Süvamere punakrabi
 GER
 Chaceon spp.
 Lest
 FLE
 Platichthys flesus
 Lestalised
 FLX
 Pleuronectiformes
 Hiid-sarvikrai
 RMB
 Manta birostris
 Suur tumehai
 ETR
 Etmopterus princeps
 Põhjaatlandi hõbekala
 ARU
 Argentina silus
 Süvalest
 GHL
 Reinhardtius hippoglossoides
 Pikksabad
 GRV
 Macrourus spp.
 Hall nototeenia
 NOS
 Lepidonotothen squamifrons
 Kilttursk
 HAD
 Melanogrammus aeglefinus
 Euroopa merluus
 HKE
 Merluccius merluccius
 Heeringas
 HER
 Clupea harengus
 Stauriidid
 JAX
 Trachurus spp.
 Roheline rüntnototeenia
 NOG
 Gobionotothen gibberifrons
 Tšiili stauriid
 CJM
 Trachurus murphyi
 Šokolaadhai
 SCK
 Dalatias licha
 Tavaline hiilgevähk
 KRI
 Euphausia superba
 Hall lühiogahai
 GUQ
 Centrophorus squamosus
 Väikesuulest
 LEM
 Microstomus kitt
 Harilik molva
 LIN
 Molva molva
 Harilik makrell
 MAC
 Scomber scombrus
 Haugjääkala
 ANI
 Champsocephalus gunnari
 Marmornototeenia
 NOR
 Notothenia rossii
 Megrimid
 LEZ
 Lepidorhombus spp.
 Harilik süvameregarneel
 PRA
 Pandalus borealis
 Norra salehomaar
 NEP
 Nephrops norvegicus
 Tursik
 NOP
 Trisopterus esmarkii
 Norra rai
 JAD
 Raja (Dipturus) nidarosiensis
 Oranž karekala
 ORY
 Hoplostethus atlanticus
 Patagoonia kihvkala
 TOP
 Dissostichus eleginoides
 Kultkala
 EDW
 Pseudopentaceros spp.
 Viburhännakud
 PEN
 Penaeus spp.
 Atlandi merilest
 PLE
 Pleuronectes platessa
 Pollak
 POL
 Pollachius pollachius
 Harilik heeringahai
 POR
 Lamna nasus
 Portugali süvahai
 CYO
 Centroscymnus coelolepis
 Meriahvenad
 RED
 Sebastes spp.
 Kalju-tömppeakala
 RNG
 Coryphaenoides rupestris
 Põhjaatlandi süsikas
 POK
 Pollachius virens
 Tobiad
 SAN
 Ammodytes spp.
 Ümar helerai
 RJI
 Raja circularis
 Huntahven
 BSS
 Dicentrarchus labrax
 Šagräänrai
 RJF
 Raja fullonica
 Lühiuimkalmaar
 SQI
 Illex illecebrosus
 Railised
 SRX
 Rajiformes
 Peentäpp-rai
 RJE
 Raja microocellata
 Ronkjas tumehai
 ETP
 Etmopterus pusillus
 Arktikakrabi
 PCR
 Chionoecetes spp.
 Merikeeled
 SOO
 Solea spp.
 Tume ebajääkala
 SGI
 Pseudochaenichthys georgianus
 Siniuim-tuun
 SBF
 Thunnus maccoyii
 Täpiline rai
 RJM
 Raja montagui
 Kilu
 SPR
 Sprattus sprattus
 Harilik ogahai
 DGS
 Squalus acanthias
 Kalmaar
 SQS
 Martialia hyadesi
 Tähtrai
 RJR
 Amblyraja radiata
 Mõõkkala
 SWO
 Xiphias gladius
 Ogarai
 RJC
 Raja clavata
 Kihvkalad
 TOT
 Dissostichus spp.
 Supi-nugishai
 GAG
 Galeorhinus galeus
 Harilik kammeljas
 TUR
 Psetta maxima
 Meriluts
 USK
 Brosme brosme
 Musterrai
 RJU
 Raja undulata
 Kerguéleni jääkala
 LIC
 Channichthys rhinoceratus
 Valge ameerikaluts
 HKW
 Urophycis tenuis
 Valge odanina
 WHM
 Tetrapturus albidus
 Valgerai
 RJA
 Raja alba
 Merlang
 WHG
 Merlangius merlangus
 Pikklest
 WIT
 Glyptocephalus cynoglossus
 Ruske soomuslest
 YEL
 Limanda ferruginea
 IA LISA
 SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED
 Liik:
 Tobiad
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna Norra veed
 Ammodytes spp.
 (SAN/04-N.)
 Taani
 0
 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik
 0
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 0
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Tobiad
 Püügipiirkond:
 IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed(1)
 Ammodytes spp.
 Taani
 0
 (2)
 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik
 0
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 0
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Rootsi
 0
 (2)
 Euroopa Liit
 0
 TAC
 0
 (1)
 Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed.
 (2)
 Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta ja merlangi püügi arvestada maha kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest tobiate kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.
 Eritingimus: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:
 Püügipiirkond: Tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 (SAN/234_1)
 (SAN/234_2)
 (SAN/234_3)
 (SAN/234_4)
 (SAN/234_5)
 (SAN/234_6)
 (SAN/234_7)
 Taani
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Ühendkuningriik
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Saksamaa
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Rootsi
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Euroopa Liit
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Kokku
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Liik:
 Põhjaatlandi hõbekala
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Argentina silus
 (ARU/1/2.)
 Saksamaa
 24
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 8
 Madalmaad
 19
 Ühendkuningriik
 39
 Euroopa Liit
 90
 TAC
 90
 Liik:
 Põhjaatlandi hõbekala
 Püügipiirkond:
 III ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Argentina silus
 (ARU/34-C)
 Taani
 911
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 9
 Prantsusmaa
 7
 Iirimaa
 7
 Madalmaad
 43
 Rootsi
 35
 Ühendkuningriik
 16
 Euroopa Liit
 1 028
 TAC
 1 028
 Liik:
 Põhjaatlandi hõbekala
 Püügipiirkond:
 V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Argentina silus
 (ARU/567.)
 Saksamaa
 263
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 6
 Iirimaa
 244
 Madalmaad
 2 747
 Ühendkuningriik
 193
 Euroopa Liit
 3 453
 TAC
 3 453
 Liik:
 Meriluts
 Püügipiirkond:
 I, II ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Brosme brosme
 (USK/1214EI)
 Saksamaa
 6
 (1)
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 6
 (1)
 Ühendkuningriik
 6
 (1)
 Muud
 3
 (1)
 Euroopa Liit
 21
 (1)
 TAC
 21
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Meriluts
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed
 Brosme brosme
 (USK/3A/BCD)
 Taani
 15
 Analüütiline TAC
 Rootsi
 7
 Saksamaa
 7
 Euroopa Liit
 29
 TAC
 29
 Liik:
 Meriluts
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna liidu veed
 Brosme brosme
 (USK/04-C.)
 Taani
 64
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 19
 Prantsusmaa
 44
 Rootsi
 6
 Ühendkuningriik
 96
 Muud
 6
 (1)
 Euroopa Liit
 235
 TAC
 235
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Meriluts
 Püügipiirkond:
 V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Brosme brosme
 (USK/567EI.)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Muud
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (2)(3)(4)(5)
 TAC
 pm
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 (2)
 Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C).
 (3)
 Eritingimus: Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*5B67-):
 pm
 (4)
 Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.
 Molva (LIN/*5B67-)
 pm
 Meriluts (USK/*5B67-)
 pm
 (5)
 Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides):
 pm
 Liik:
 Meriluts
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna Norra veed
 Brosme brosme
 (USK/04-N.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Hirvkalalased
 Püügipiirkond:
 VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Caproidae
 (BOR/678-)
 Taani
 10 463
 Ennetuslik TAC
 Iirimaa
 29 464
 Ühendkuningriik
 2 710
 Euroopa Liit
 42 637
 TAC
 42 637
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 IIIa
 Clupea harengus
 (HER/03A.)
 Taani
 pm
 (2)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi
 pm
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 (2)
 Norra
 pm
 Fääri saared
 pm
 (3)
 TAC
 pm
 (1)
 Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.
 (2)
 Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.).
 (3)
 Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30' N
 Clupea harengus
 (HER/4AB.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (2)
 TAC
 pm
 (1)
 Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/04A.) ja IVb (HER/04B.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused.
 (2)
 Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi IVa ja IVb püügipiirkonna (HER/*4AB-C). liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud.
 50 000
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-)(1)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/*4AN.) ja IVb (HER/*4BN.) püügipiirkonnas püütud heeringa kogused.
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 Norra veed lõuna pool 62° N
 Clupea harengus
 (HER/04-N.)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 pm
 (1)
 Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 IIIa
 Clupea harengus
 (HER/03A-BC)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 TAC
 pm
 (1)
 Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30' N
 Clupea harengus
 (HER/4AB.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (2)
 TAC
 pm
 (1)
 Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/04A.) ja IVb (HER/04B.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused.
 (2)
 Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi IVa ja IVb püügipiirkonna (HER/*4AB-C). liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud.
 pm
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-)(1)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/*4AN.) ja IVb (HER/*4BN.) püügipiirkonnas püütud heeringa kogused.
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 Norra veed lõuna pool 62° N
 Clupea harengus
 (HER/04-N.)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 pm
 (1)
 Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 IIIa
 Clupea harengus
 (HER/03A-BC)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed
 Clupea harengus
 (HER/2A47DX)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.
 Liik:
 Heeringas (1)
 Püügipiirkond:
 IVc ja VIId (2)
 Clupea harengus
 (HER/4CXB7D)
 Belgia
 pm
 (3)
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 (3)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Saksamaa
 pm
 (3)
 Prantsusmaa
 pm
 (3)
 Madalmaad
 pm
 (3)
 Ühendkuningriik
 pm
 (3)
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.
 (2)
 Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56' N, 1°19,1' E) laiuskraadini 51°33' N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini.
 (3)
 Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas (HER/*04B.).
 Liik:
 Heeringas
 Püügipiirkond:
 Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed(1)
 Clupea harengus
 (HER/5B6ANB)
 Saksamaa
 pm
 (2)
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 (2)
 Iirimaa
 pm
 (2)
 Madalmaad
 pm
 (2)
 Ühendkuningriik
 pm
 (2)
 Euroopa Liit
 pm
 (2)
 TAC
 pm
 (1)
 Viide heeringavarudele ICESi VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond.
 (2)
 Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57° 30′ N, välja arvatud kuuemeremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.
 Liik:
 Heeringas
 Püügipiirkond:
 VIaS,(1) VIIb, VIIc
 Clupea harengus
 (HER/6AS7BC)
 Iirimaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Madalmaad
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 pm
 (1)
 Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00′ N ja lääne pool 07° 00′ W.
 Liik:
 Heeringas
 Püügipiirkond:
 VI Clyde(1)
 Clupea harengus
 (HER/06ACL.)
 Ühendkuningriik
 Kehtestatakse hiljem
 (2)
 Ennetuslik TAC
 Euroopa Liit
 Kehtestatakse hiljem
 (3)
 TAC
 Kehtestatakse hiljem
 (3)
 (1)
 Clyde’i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool:
 - Mull of Kintyre (55°17,9'N, 05°47,8'W);
 - punkt konkreetses asukohas (55°04'N, 05°23'W) ja
 - Corsewall Point (55°00,5'N, 05°09,4'W). D265
 (2)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.
 (3)
 Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.
 Liik:
 Heeringas
 Püügipiirkond:
 VIIa(1)
 Clupea harengus
 (HER/07A/MM)
 Iirimaa
 1 191
 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik
 3 384
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Euroopa Liit
 4 575
 TAC
 4 575
 (1)
 Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega:
 - põhjas laiuskraad 52o 30' N,
 - lõunas laiuskraad 52o 00' N,
 - läänes Iirimaa rannik,
 - idas Ühendkuningriigi rannik.
 Liik:
 Heeringas
 Püügipiirkond:
 VIIe ja VIIf
 Clupea harengus
 (HER/7EF.)
 Prantsusmaa
 465
 Ennetuslik TAC
 Ühendkuningriik
 465
 Euroopa Liit
 930
 TAC
 930
 Liik:
 Heeringas
 Püügipiirkond:
 VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ja VIIk(1)
 Clupea harengus
 (HER/7G-K.)
 Saksamaa
 172
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 953
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Iirimaa
 13 345
 Madalmaad
 953
 Ühendkuningriik
 19
 Euroopa Liit
 15 442
 TAC
 15 442
 (1)
 Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega:
 - põhjas laiuskraad 52o 30' N,
 - lõunas laiuskraad 52o 00' N,
 - läänes Iirimaa rannik,
 - idas Ühendkuningriigi rannik.
 Liik:
 Anšoovis
 Püügipiirkond:
 VIII
 Engraulis encrasicolus
 (ANE/08.)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Anšoovis
 Püügipiirkond:
 IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Engraulis encrasicolus
 (ANE/9/3411)
 Hispaania
 4 618
 Ennetuslik TAC
 Portugal
 5 038
 Euroopa Liit
 9 656
 TAC
 9 656
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 Skagerrak
 Gadus morhua
 (COD/03AN.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 Kattegat
 Gadus morhua
 (COD/03AS.)
 Taani
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
 Gadus morhua
 (COD/2A3AX4)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-)
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 Norra veed lõuna pool 62° N
 Gadus morhua
 (COD/04-N.)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00′ W, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Gadus morhua
 (COD/5W6-14)
 Belgia
 0
 Ennetuslik TAC
 Saksamaa
 1
 Prantsusmaa
 12
 Iirimaa
 16
 Ühendkuningriik
 45
 Euroopa Liit
 74
 TAC
 74
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 VIa püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00′ W
 Gadus morhua
 (COD/5BE6A)
 Belgia
 0
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 0
 Prantsusmaa
 0
 Iirimaa
 0
 Ühendkuningriik
 0
 Euroopa Liit
 0
 0
 TAC
 0
 (1)
 (1)
 Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 VIIa
 Gadus morhua
 (COD/07A.)
 Belgia
 2
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 5
 Iirimaa
 97
 Madalmaad
 0
 Ühendkuningriik
 42
 Euroopa Liit
 146
 TAC
 146
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond;
 Gadus morhua
 CECAFi 34.1.1 liidu veed
 (COD/7XAD34)
 Belgia
 145
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 2 376
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Iirimaa
 792
 Madalmaad
 0
 Ühendkuningriik
 256
 Euroopa Liit
 3 569
 TAC
 3 569
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 VIId
 Gadus morhua
 (COD/07D.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 Liik:
 Megrimid
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Lepidorhombus spp.
 (LEZ/2AC4-C)
 Belgia
 8
 Analüütiline TAC
 Taani
 7
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Saksamaa
 7
 Prantsusmaa
 43
 Madalmaad
 34
 Ühendkuningriik
 2 540
 Euroopa Liit
 2 639
 TAC
 2 639
 Liik:
 Megrimid
 Püügipiirkond:
 Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond;
 Lepidorhombus spp.
 XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 (LEZ/56-14)
 Hispaania
 557
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 2 171
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Iirimaa
 635
 Ühendkuningriik
 1 537
 Euroopa Liit
 4 900
 TAC
 4 900
 Liik:
 Megrimid
 Püügipiirkond:
 VII
 Lepidorhombus spp.
 (LEZ/07.)
 Belgia
 pm
 (2)
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 (1)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Prantsusmaa
 pm
 (1)
 Iirimaa
 pm
 (2)
 Ühendkuningriik
 pm
 (2)
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 5 % sellest kvoodist võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).
 (2)
 5 % sellest kvoodist võib kasutada VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeele sihtpüügil.
 Liik:
 Megrimid
 Püügipiirkond:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Lepidorhombus spp.
 (LEZ/8ABDE.)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Megrimid
 Püügipiirkond:
 VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Lepidorhombus spp.
 (LEZ/8C3411)
 Hispaania
 935
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 47
 Portugal
 31
 Euroopa Liit
 1 013
 TAC
 1 013
 Liik:
 Harilik soomuslest ja lest
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Limanda limanda ja
 (DAB/2AC4-C) hariliku soomuslesta puhul;
 Platichthys flesus
 (FLE/2AC4-C) lesta puhul
 Belgia
 402
 Ennetuslik TAC
 Taani
 1 511
 Saksamaa
 2 266
 Prantsusmaa
 157
 Madalmaad
 9 136
 Rootsi
 5
 Ühendkuningriik
 1 270
 Euroopa Liit
 14 747
 TAC
 14 747
 Liik:
 Merikuratlased
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Lophiidae
 (ANF/2AC4-C)
 Belgia
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 (1)
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Prantsusmaa
 pm
 (1)
 Madalmaad
 pm
 (1)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Ühendkuningriik
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: VI püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).
 Liik:
 Merikuratlased
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna Norra veed
 Lophiidae
 (ANF/04-N.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Merikuratlased
 Püügipiirkond:
 VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Lophiidae
 (ANF/56-14)
 Belgia
 pm
 Ennetuslik TAC
 Saksamaa
 pm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Merikuratlased
 Püügipiirkond:
 VII
 Lophiidae
 (ANF/07.)
 Belgia
 2 729
 (1)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 304
 (1)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Hispaania
 1 084
 (1)
 Prantsusmaa
 17 515
 (1)
 Iirimaa
 2 238
 (1)
 Madalmaad
 353
 (1)
 Ühendkuningriik
 5 311
 (1)
 Euroopa Liit
 29 534
 (1)
 TAC
 29 534
 (1)
 (1)
 Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).
 Liik:
 Merikuratlased
 Püügipiirkond:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Lophiidae
 (ANF/8ABDE.)
 Hispaania
 1 206
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 6 708
 Euroopa Liit
 7 914
 TAC
 7 914
 Liik:
 Merikuratlased
 Püügipiirkond:
 VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Lophiidae
 (ANF/8C3411)
 Hispaania
 2 011
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 2
 Portugal
 400
 Euroopa Liit
 2 413
 TAC
 2 413
 Liik:
 Kilttursk
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/3A/BCD)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Saksamaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Kilttursk
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/2AC4.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Saksamaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 TAC
 pm
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-)
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Kilttursk
 Püügipiirkond:
 Norra veed lõuna pool 62° N
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/04-N.)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 (1)
 Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.
 Liik:
 Kilttursk
 Püügipiirkond:
 VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/6B1214)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Kilttursk
 Püügipiirkond:
 Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/5BC6A.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Kilttursk
 Püügipiirkond:
 VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/7X7A34)
 Belgia
 68
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 4 051
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Iirimaa
 1 351
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Ühendkuningriik
 608
 Euroopa Liit
 6 078
 TAC
 6 078
 Liik:
 Kilttursk
 Püügipiirkond:
 VIIa
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/07A.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Merlang
 Püügipiirkond:
 IIIa
 Merlangius merlangus
 (WHG/03A.)
 Taani
 pm
 Ennetuslik TAC
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Merlang
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed
 Merlangius merlangus
 (WHG/2AC4.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-)
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Merlang
 Püügipiirkond:
 VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Merlangius merlangus
 (WHG/56-14)
 Saksamaa
 1
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 26
 Iirimaa
 64
 Ühendkuningriik
 122
 Euroopa Liit
 213
 TAC
 213
 Liik:
 Merlang
 Püügipiirkond:
 VIIa
 Merlangius merlangus
 (WHG/07 A.)
 Belgia
 0
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 3
 Iirimaa
 46
 Madalmaad
 0
 Ühendkuningriik
 31
 Euroopa Liit
 80
 TAC
 80
 Liik:
 Merlang
 Püügipiirkond:
 VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk
 Merlangius merlangus
 (WHG/7X7A-C)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Iirimaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Merlang
 Püügipiirkond:
 VIII
 Merlangius merlangus
 (WHG/08.)
 Hispaania
 1 016
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 1 524
 Euroopa Liit
 2 540
 TAC
 2 540
 Liik:
 Merlang
 Püügipiirkond:
 IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Merlangius merlangus
 (WHG/9/3411)
 Portugal
 pm
 (1)
 Ennetuslik TAC
 Euroopa Liit
 pm
 (2)
 TAC
 pm
 (2)
 (1)
 pm.
 (2)
 Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt.
 Liik:
 Merlang ja pollak
 Püügipiirkond:
 Norra veed lõuna pool 62° N
 Merlangius merlangus ja
 (WHG/04-N.) merlangi puhul;
 Pollachius pollachius
 (POL/04-N.) pollaki puhul
 Rootsi
 pm
 (1)
 Ennetuslik TAC
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.
 Liik:
 Euroopa merluus
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed
 Merluccius merluccius
 (HKE/3A/BCD)
 Taani
 pm
 (2)
 Analüütiline TAC
 Rootsi
 pm
 (2)
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 (1)
 Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires:
 pm
 (2)
 Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.
 Liik:
 Euroopa merluus
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Merluccius merluccius
 (HKE/2AC4-C)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Saksamaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 (1)
 Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires:
 pm
 Liik:
 Euroopa merluus
 Püügipiirkond:
 VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed;
 Merluccius merluccius
 XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 (HKE/571214)
 Belgia
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Prantsusmaa
 pm
 (1)
 Iirimaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 (1)
 Ühendkuningriik
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (2)
 (1)
 Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.
 (2)
 Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires:
 pm
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/*8ABDE)
 Belgia
 pm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Euroopa merluus
 Püügipiirkond:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Merluccius merluccius
 (HKE/8ABDE.)
 Belgia
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (2)
 (1)
 Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.
 (2)
 Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires:
 pm
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed (HKE/*57-14)
 Belgia
 pm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Euroopa merluus
 Püügipiirkond:
 VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Merluccius merluccius
 (HKE/8C3411)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Portugal
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Põhjaputassuu
 Püügipiirkond:
 II ja IV püügipiirkonna Norra veed
 Micromesistius poutassou
 (WHB/24-N.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Põhjaputassuu
 Püügipiirkond:
 I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Micromesistius poutassou
 (WHB/1X14)
 Taani
 pm
 (1) (3)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 (1) (3)
 Hispaania
 pm
 (1) (2) (3)
 Prantsusmaa
 pm
 (1) (3)
 Iirimaa
 pm
 (1) (3)
 Madalmaad
 pm
 (1) (3)
 Portugal
 pm
 (1) (2) (3)
 Rootsi
 pm
 (1) (3)
 Ühendkuningriik
 pm
 (1) (3)
 Euroopa Liit
 pm
 (1) (3)
 Norra
 pm
 Fääri saared
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1).
 pm%
 (2)
 Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.
 (3)
 Eritingimus: liidu kasutatava pm tonni suuruse kogukoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri vetes (WHB/*05B-F) püüda järgmise protsendi: pm%
 Liik:
 Põhjaputassuu
 Püügipiirkond:
 VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Micromesistius poutassou
 (WHB/8C3411)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Portugal
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Eritingimus: sellest kuni järgmise protsendi ulatuses võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM2).
 pm%
 Liik:
 Põhjaputassuu
 Püügipiirkond:
 II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56° 30' N ja VII püügipiirkond lääne pool 12°W
 Micromesistius poutassou
 (WHB/24A567)
 Norra
 pm
 (1) (2)
 Analüütiline TAC
 Fääri saared
 pm
 (3) (4)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka.
 (2)
 Eritingimus: IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada (WHB/* 04A-C):
 pm
 Kõnealune püügilimiit IV püügipiirkonnas ulatub järgmise protsendini Norra juurdepääsukvoodist:
 pm%
 (3)
 Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormide hulka.
 (4)
 Eritingimus: võib püüda ka VIb püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada (WHB/* 04A-C):
 pm
 Liik:
 Väikesuulest ja pikklest
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Microstomus kitt ja
 (LEM/2AC4-C) väikesuulesta puhul;
 Glyptocephalus cynoglossus
 (WIT/2AC4-C) pikklesta puhul
 Belgia
 317
 Ennetuslik TAC
 Taani
 872
 Saksamaa
 112
 Prantsusmaa
 239
 Madalmaad
 726
 Rootsi
 10
 Ühendkuningriik
 3 572
 Euroopa Liit
 5 848
 TAC
 5 848
 Liik:
 Sinine molva
 Püügipiirkond:
 Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Molva dypterygia
 (BLI/5B67-)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Eesti
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Leedu
 pm
 Poola
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Muud
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (2)
 Fääri saared
 pm
 (3)
 TAC
 pm
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 (2)
 Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (NLI/*24X7C).
 (3)
 Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesoleva kvoodi hulka. Selle kvoodi alusel võib püüda VIa püügipiirkonna ELi vetes põhja pool 56° 30′ N ja VIb püügipiirkonnas. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.
 Liik:
 Sinine molva
 Püügipiirkond:
 XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Molva dypterygia
 (BLI/12INT-)
 Eesti
 1
 (1)
 Ennetuslik TAC
 Hispaania
 426
 (1)
 Prantsusmaa
 10
 (1)
 Leedu
 4
 (1)
 Ühendkuningriik
 4
 (1)
 Muud
 1
 (1)
 Euroopa Liit
 446
 (1)
 TAC
 446
 (1)
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Sinine molva
 Püügipiirkond:
 II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Molva dypterygia
 (BLI/24-)
 Taani
 4
 Ennetuslik TAC
 Saksamaa
 4
 Iirimaa
 4
 Prantsusmaa
 23
 Ühendkuningriik
 14
 Muud
 4
 (1)
 Euroopa Liit
 53
 TAC
 53
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Sinine molva
 Püügipiirkond:
 III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Molva dypterygia
 (BLI/03-)
 Taani
 3
 Ennetuslik TAC
 Saksamaa
 2
 Rootsi
 3
 Euroopa Liit
 8
 TAC
 8
 Liik:
 Harilik molva
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Molva molva
 (LIN/1/2.)
 Taani
 8
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 8
 Prantsusmaa
 8
 Ühendkuningriik
 8
 Muud
 4
 (1)
 Euroopa Liit
 36
 TAC
 36
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Harilik molva
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc, IIId püügipiirkonna liidu veed
 Molva molva
 (LIN/3A/BCD)
 Belgia
 6
 (1)
 Analüütiline TAC
 Taani
 50
 Saksamaa
 6
 (1)
 Rootsi
 19
 Ühendkuningriik
 6
 (1)
 Euroopa Liit
 87
 TAC
 87
 (1)
 Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna liidu vetes.
 Liik:
 Harilik molva
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna liidu veed
 Molva molva
 (LIN/04-C.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Saksamaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Harilik molva
 Püügipiirkond:
 V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Molva molva
 (LIN/05EI.)
 Belgia
 9
 Ennetuslik TAC
 Taani
 6
 Saksamaa
 6
 Prantsusmaa
 6
 Ühendkuningriik
 6
 Euroopa Liit
 33
 TAC
 33
 Liik:
 Harilik molva
 Püügipiirkond:
 VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Molva molva
 (LIN/6X14.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Saksamaa
 pm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Portugal
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (1)(2)(3)
 Fääri saared
 pm
 (4)(5)
 TAC
 pm
 (1)
 Eritingimus: Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6X14.):
 pm
 (2)
 Kaasa arvatud meriluts. Norrale kvoodiga eraldatud kogused püütakse ainult õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ja need on järgmised:
 Molva (LIN/*5B67-)
 pm
 Meriluts (USK/*5B67-)
 pm
 (3)
 Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides):
 pm
 (4)
 Kaasa arvatud meriluts. Püütakse VIb ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N (LIN/*6BAN.).
 (5)
 Eritingimus: Selle alusel on lubatud VIa ja VIb püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VIa ja VIb püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.):
 pm
 Liik:
 Harilik molva
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna Norra veed
 Molva molva
 (LIN/04-N.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Norra salehomaar
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed
 Nephrops norvegicus
 (NEP/3A/BCD)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Rootsi
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Norra salehomaar
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Nephrops norvegicus
 (NEP/2AC4-C)
 Belgia
 749
 Analüütiline TAC
 Taani
 749
 Saksamaa
 11
 Prantsusmaa
 22
 Madalmaad
 385
 Ühendkuningriik
 12 399
 Euroopa Liit
 14 315
 TAC
 14 315
 Liik:
 Norra salehomaar
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna Norra veed
 Nephrops norvegicus
 (NEP/04-N.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Norra salehomaar
 Püügipiirkond:
 VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Nephrops norvegicus
 (NEP/5BC6.)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Norra salehomaar
 Püügipiirkond:
 VII
 Nephrops norvegicus
 (NEP/07.)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (NEP/*07U16):
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Norra salehomaar
 Püügipiirkond:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Nephrops norvegicus
 (NEP/8ABDE.)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Norra salehomaar
 Püügipiirkond:
 VIIIc
 Nephrops norvegicus
 (NEP/08C.)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Norra salehomaar
 Püügipiirkond:
 IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Nephrops norvegicus
 (NEP/9/3411)
 Hispaania
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Portugal
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 Sellest kuni 6 % võib püüda ICESi IXa rajooni (NEP/*9U267) funktsionaalsetes üksustes 26 ja 27.
 Liik:
 Harilik süvameregarneel
 Püügipiirkond:
 IIIa
 Pandalus borealis
 (PRA/03A.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Rootsi
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Harilik süvameregarneel
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Pandalus borealis
 (PRA/2AC4-C)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Harilik süvameregarneel
 Püügipiirkond:
 Norra veed lõuna pool 62° N
 Pandalus borealis
 (PRA/04-N.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Rootsi
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.
 Liik:
 Viburhännakud
 Püügipiirkond:
 Prantsuse Guajaana veed
 Penaeus spp.
 (PEN/FGU.)
 Prantsusmaa
 pm
 (1) (2)
 Ennetuslik TAC
 Euroopa Liit
 pm
 (2) (3)
 TAC
 pm
 (2) (3)
 (1)
 pm
 (2)
 Viburhännakute Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.
 (3)
 Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 Skagerrak
 Pleuronectes platessa
 (PLE/03AN.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Rootsi
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 Kattegat
 Pleuronectes platessa
 (PLE/03AS.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 TAC
 pm
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
 Pleuronectes platessa
 (PLE/2A3AX4)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Saksamaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 TAC
 pm
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-)
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed;
 Pleuronectes platessa
 XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 (PLE/56-14)
 Prantsusmaa
 9
 Ennetuslik TAC
 Iirimaa
 261
 Ühendkuningriik
 388
 Euroopa Liit
 658
 TAC
 658
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 VIIa
 Pleuronectes platessa
 (PLE/07A.)
 Belgia
 22
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 10
 Iirimaa
 615
 Madalmaad
 7
 Ühendkuningriik
 224
 Euroopa Liit
 878
 TAC
 878
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 VIIb ja VIIc
 Pleuronectes platessa
 (PLE/7BC.)
 Prantsusmaa
 11
 Ennetuslik TAC
 Iirimaa
 63
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Euroopa Liit
 74
 TAC
 74
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 VIId ja VIIe
 Pleuronectes platessa
 (PLE/7DE.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 VIIf ja VIIg
 Pleuronectes platessa
 (PLE/7FG.)
 Belgia
 59
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 106
 Iirimaa
 200
 Ühendkuningriik
 55
 Euroopa Liit
 420
 TAC
 420
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 VIIh, VIIj ja VIIk
 Pleuronectes platessa
 (PLE/7HJK.)
 Belgia
 8
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 17
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Iirimaa
 59
 Madalmaad
 34
 Ühendkuningriik
 17
 Euroopa Liit
 135
 TAC
 135
 Liik:
 Atlandi merilest
 Püügipiirkond:
 VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Pleuronectes platessa
 (PLE/8/3411)
 Hispaania
 66
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 263
 Portugal
 66
 Euroopa Liit
 395
 TAC
 395
 Liik:
 Pollak
 Püügipiirkond:
 VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Pollachius pollachius
 (POL/56-14)
 Hispaania
 6
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 190
 Iirimaa
 56
 Ühendkuningriik
 145
 Euroopa Liit
 397
 TAC
 397
 Liik:
 Pollak
 Püügipiirkond:
 VII
 Pollachius pollachius
 (POL/07.)
 Belgia
 336
 (1)
 Ennetuslik TAC
 Hispaania
 20
 (1)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Prantsusmaa
 7 734
 (1)
 Iirimaa
 824
 (1)
 Ühendkuningriik
 1 882
 (1)
 Euroopa Liit
 10 796
 (1)
 TAC
 10 796
 (1)
 Eritingimus: sellest kuni 2 % võib püüda: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (POL/*8ABDE).
 Liik:
 Pollak
 Püügipiirkond:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Pollachius pollachius
 (POL/8ABDE.)
 Hispaania
 202
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 984
 Euroopa Liit
 1 186
 TAC
 1 186
 Liik:
 Pollak
 Püügipiirkond:
 VIIIc
 Pollachius pollachius
 (POL/08C.)
 Hispaania
 208
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 23
 Euroopa Liit
 231
 TAC
 231
 Liik:
 Pollak
 Püügipiirkond:
 IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Pollachius pollachius
 (POL/9/3411)
 Hispaania
 273
 (1)
 Ennetuslik TAC
 Portugal
 9
 (1)
 Euroopa Liit
 282
 (1)
 TAC
 282
 (1)
 Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIc püügipiirkonna liidu vetes (POL/*08C.).
 Liik:
 Põhjaatlandi süsikas
 Püügipiirkond:
 IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed
 Pollachius virens
 (POK/2A34.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Saksamaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna liidu vetes ja IIIa püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.
 Liik:
 Põhjaatlandi süsikas
 Püügipiirkond:
 VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Pollachius virens
 (POK/56-14)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 Võib püüda põhja pool 56o30 ' N (POK/*5614N).
 Liik:
 Põhjaatlandi süsikas
 Püügipiirkond:
 Norra veed lõuna pool 62° N
 Pollachius virens
 (POK/04-N.)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.
 Liik:
 Põhjaatlandi süsikas
 Püügipiirkond:
 VII, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Pollachius virens
 (POK/7/3411)
 Belgia
 6
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 1 245
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Iirimaa
 1 491
 Ühendkuningriik
 434
 Euroopa Liit
 3 176
 TAC
 3 176
 Liik:
 Harilik kammeljas ja sile kammeljas
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Psetta maxima ja
 (TUR/2AC4-C) hariliku kammelja puhul;
 Scopthalmus rhombus
 (BLL/2AC4-C) sileda kammelja puhul
 Belgia
 329
 Ennetuslik TAC
 Taani
 703
 Saksamaa
 180
 Prantsusmaa
 85
 Madalmaad
 2 493
 Rootsi
 5
 Ühendkuningriik
 693
 Euroopa Liit
 4 488
 TAC
 4 488
 Liik:
 Railised
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Rajiformes
 (SRX/2AC4-C)
 Belgia
 169
 (1) (2) (3)
 Ennetuslik TAC
 Taani
 7
 (1) (2) (3)
 Saksamaa
 8
 (1) (2) (3)
 Prantsusmaa
 27
 (1) (2) (3)
 Madalmaad
 144
 (1) (2) (3)
 Ühendkuningriik
 650
 (1) (2) (3)
 Euroopa Liit
 1 005
 (1) (3)
 TAC
 1 005
 (3)
 (1)
 Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi.
 (2)
 Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes.
 (3)
 Ei kohaldata sileda tiibrai (Dipturus batis) mõlema liigi (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ja täht-sünkrai (Amblyraja radiata) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.
 Liik:
 Railised
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkonna liidu veed
 Rajiformes
 (SRX/03A-C.)
 Taani
 30
 (1)
 Ennetuslik TAC
 Rootsi
 8
 (1)
 Euroopa Liit
 38
 (1)
 TAC
 38
 (1)
 Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/03A-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) püügist teatatakse eraldi.
 Liik:
 Railised
 Püügipiirkond:
 VIa, VIb ja VIIa–c, VIIe–k püügipiirkonna liidu veed
 Rajiformes
 (SRX/67AKXD)
 Belgia
 580
 (1) (2) (3)
 Ennetuslik TAC
 Eesti
 3
 (1) (2) (3)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Prantsusmaa
 2 605
 (1) (2) (3)
 Saksamaa
 8
 (1) (2) (3)
 Iirimaa
 839
 (1) (2) (3)
 Leedu
 13
 (1) (2) (3)
 Madalmaad
 2
 (1) (2) (3)
 Portugal
 14
 (1) (2) (3)
 Hispaania
 701
 (1) (2) (3)
 Ühendkuningriik
 1 661
 (1) (2) (3)
 Euroopa Liit
 6 426
 (1) (2) (3)
 TAC
 6 426
 (3)
 (1)
 Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), ümara helerai (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi.
 (2)
 Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIId püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*07D.), see ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud piirkondades. Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/*07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/*07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/*07D.), peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/*07D.), ümara helerai (Leucoraja circularis) (RJI/*07D.) ja šagräänrai (Leucoraja fullonica) (RJF/*07D.) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul.
 (3)
 Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Juhtudel, kui ei kohaldata lossimiskohustust, võib musterrai kaaspüüki VIIe püügipiirkonnas lossida üksnes tervelt või roogitult, tingimusel, et selle eluskaal ei ole üle 20 kg püügireisi kohta. Püük on väiksem allpool tabelis esitatud kvoodist. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades. Musterrai kaaspüük tuleb eraldi teatada järgmise koodiga: (RJU/67AKXD). Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid musterrai koguseid.
 Liik:
 Musterrai
 Püügipiirkond:
 VIIe püügipiirkonna liidu veed
 Raja undulata
 (RJU/67AKXD)
 Belgia
 9
 Ennetuslik TAC
 Eesti
 0
 Prantsusmaa
 41
 Saksamaa
 0
 Iirimaa
 13
 Leedu
 0
 Madalmaad
 0
 Portugal
 0
 Hispaania
 11
 Ühendkuningriik
 26
 Euroopa Liit
 100
 TAC
 100
 Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIId püügipiirkonna liidu vetes ja tuleb teatada järgmise koodiga: (RJU/*07D.). See eritingimus ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud piirkondades.
 Liik:
 Railised
 Püügipiirkond:
 VIId püügipiirkonna liidu veed
 Rajiformes
 (SRX/07D.)
 Belgia
 57
 (1) (2) (3)
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 482
 (1) (2) (3)
 Madalmaad
 3
 (1) (2) (3)
 Ühendkuningriik
 96
 (1) (2) (3)
 Euroopa Liit
 638
 (1) (2) (3)
 TAC
 638
 (3)
 (1)
 Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.), peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/07D.) ja musterrai (Raja undulata) (RJU/07D.) püügist teatatakse eraldi.
 (2)
 Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*67AKD). Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), ogarai (Raja clavata) (RJC/*67AKD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/*67AKD) ja peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul.
 (3)
 Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Juhtudel, kui ei kohaldata lossimiskohustust, võib musterrai kaaspüüki käesoleva TACiga hõlmatud püügipiirkonnas lossida üksnes tervelt või roogitult, tingimusel, et selle eluskaal ei ole üle 20 kg püügireisi kohta. Püük on väiksem allpool tabelis esitatud kvoodist. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades. Musterrai kaaspüük tuleb eraldi teatada järgmise koodiga: (RJU/07D.). Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid musterrai koguseid.
 Liik:
 Musterrai
 Püügipiirkond:
 VIId püügipiirkonna liidu veed
 Raja undulata
 (RJU/07D.)
 Belgia
 1
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 8
 Madalmaad
 0
 Ühendkuningriik
 2
 Euroopa Liit
 11
 TAC
 11
 Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIe püügipiirkonna liidu vetes ja tuleb teatada järgmise koodiga: (RJU/*67AKD). See eritingimus ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud piirkondades.
 Liik:
 Railised
 Püügipiirkond:
 VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed
 Rajiformes
 (SRX/89-C.)
 Belgia
 6
 (1) (2)
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 1 167
 (1) (2)
 Portugal
 946
 (1) (2)
 Hispaania
 952
 (1) (2)
 Ühendkuningriik
 7
 (1) (2)
 Euroopa Liit
 3 078
 (1) (2)
 TAC
 3 078
 (2)
 (1)
 Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/89-C.) ja ogarai (Raja clavata) (RJC/89-C.) püügist teatatakse eraldi.
 (2)
 Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Juhtudel, kui ei kohaldata lossimiskohustust, võib musterrai kaaspüüki VIII püügipiirkonnas lossida üksnes tervelt või roogitult, tingimusel, et selle eluskaal ei ole üle 20 kg püügireisi kohta. Püük on väiksem allpool tabelis esitatud kvoodist. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades. Musterrai kaaspüük tuleb eraldi teatada järgmise koodiga: (RJU/89-C.). Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid musterrai koguseid.
 Liik:
 Musterrai
 Püügipiirkond:
 VIII püügipiirkonna liidu veed
 Raja undulata
 (RJU/89-C.)
 Belgia
 0
 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa
 9
 Portugal
 8
 Hispaania
 8
 Ühendkuningriik
 0
 Euroopa Liit
 25
 TAC
 25
 Liik:
 Süvalest
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/2A-C46)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Eesti
 pm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Leedu
 pm
 Poola
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 Püütakse IIa ja VI püügipiirkonna liidu vetes. VI püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega (GHL/*2A6-C).
 Liik:
 Harilik makrell
 Püügipiirkond:
 IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed
 Scomber scombrus
 (MAC/2A34.)
 Belgia
 pm
 (2) (4)
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 (2) (4)
 Saksamaa
 pm
 (2) (4)
 Prantsusmaa
 pm
 (2) (4)
 Madalmaad
 pm
 (2) (4)
 Rootsi
 pm
 (1) (2) (4)
 Ühendkuningriik
 pm
 (2) (4)
 Euroopa Liit
 pm
 (1) (2) (4)
 Norra
 pm
 (3)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Eritingimus: kaasa arvatud järgnev kogus tonnides, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62°N (MAC/*04N-).
 pm
 Käesoleva eritingimuse kohase kalapüügi korral arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.
 (2)
 Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.).
 (3)
 Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga:
 pm
 Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud järgmist kogust tonnides, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.):
 pm
 (4)
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi ka neis kahes püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IIa püügipiirkonna Norra veed (MAC/*02AN-)
 Fääri saarte veed (MAC/*FRO1)
 Belgia
 pm
 pm
 Taani
 pm
 pm
 Saksamaa
 pm
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 pm
 Madalmaad
 pm
 pm
 Rootsi
 pm
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 pm
 pm
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 pm
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid
 järgmistes piirkondades:
 IIIa
 IIIa ja IVbc
 IVb
 IVc
 VI püügipiirkond, IIa püügipiirkonna rahvusvahelised veed, ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2016. ja 1. september – 31. detsember 2016.
 (MAC/*03A.)
 (MAC/*3A4BC)
 (MAC/*04 B.)
 (MAC/*04C.)
 (MAC/*2A6.)
 Taani
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Madalmaad
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Rootsi
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Norra
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Liik:
 Harilik makrell
 Püügipiirkond:
 VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Scomber scombrus
 (MAC/2CX14-)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 Eesti
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Läti
 pm
 Leedu
 pm
 Madalmaad
 pm
 Poola
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (1) (2)
 Fääri saared
 pm
 (3)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56°30' N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas (MAC/*AX7H).
 (2)
 Norra võib täiendavalt püüda järgmise koguse juurdepääsukvoodist põhja pool 56°30' N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist (MAC/*N5630):
 pm
 (3)
 See kogus arvestatakse maha Fääri saarte püügi piirnormist (juurdepääsukvoot). Võib püüda üksnes VIa (põhja pool 56° 30' N) püügipiirkonnas (MAC/*6AN56). Siiski võib 1. jaanuarist kuni 15. veebruarini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini selle kvoodi alusel püüda ka IIa ja IVa (põhja pool 59o) püügipiirkonna ELi piirkonnas (MAC/*24N59).
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades ega nendel ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed. Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2016. ja 1. september – 31. detsember 2016.
 IIa püügipiirkonna Norra veed
 Fääri saarte veed
 (MAC/*4A-EN)
 (MAC/*2AN-)
 (MAC/*FRO2)
 Saksamaa
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Iirimaa
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Madalmaad
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Liik:
 Harilik makrell
 Püügipiirkond:
 VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Scomber scombrus
 (MAC/8C3411)
 Hispaania
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 (1)
 Portugal
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või siiski ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest.
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 VIIIb (MAC/*08B.)
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Portugal
 pm
 Liik:
 Harilik makrell
 Püügipiirkond:
 IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed
 Scomber scombrus
 (MAC/2A4A-N)
 Taani
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 IIa (MAC/*02A.) ja IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas püütud saak tuleb eraldi teatada.
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed
 Solea solea
 (SOL/3A/BCD)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Madalmaad
 pm
 (1)
 Rootsi
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa alarajoonide 22–32 liidu vetes.
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Solea solea
 (SOL/24-C.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 Saksamaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (1)
 TAC
 pm
 (1)
 Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna liidu vetes (SOL/*04-C).
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Solea solea
 (SOL/56-14)
 Iirimaa
 46
 Ennetuslik TAC
 Ühendkuningriik
 11
 Euroopa Liit
 57
 TAC
 57
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 VIIa
 Solea solea
 (SOL/07A.)
 Belgia
 0
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 0
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa
 0
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad
 0
 Ühendkuningriik
 0
 Euroopa Liit
 0
 TAC
 0
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 VIIb ja VIIc
 Solea solea
 (SOL/7BC.)
 Prantsusmaa
 6
 Ennetuslik TAC
 Iirimaa
 36
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Euroopa Liit
 42
 TAC
 42
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 VIId
 Solea solea
 (SOL/07D.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 VIIe
 Solea solea
 (SOL/07E.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 VIIf ja VIIg
 Solea solea
 (SOL/7FG.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 VIIh, VIIj ja VIIk
 Solea solea
 (SOL/7HJK.)
 Belgia
 32
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 64
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Iirimaa
 171
 Madalmaad
 51
 Ühendkuningriik
 64
 Euroopa Liit
 382
 TAC
 382
 Liik:
 Harilik merikeel
 Püügipiirkond:
 VIIIa ja VIIIb
 Solea solea
 (SOL/8AB.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Merikeeled
 Püügipiirkond:
 VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed
 Solea spp.
 (SOO/8CDE34)
 Hispaania
 403
 Ennetuslik TAC
 Portugal
 669
 Euroopa Liit
 1 072
 TAC
 1 072
 Liik:
 Kilu ja seotud kaaspüük
 Püügipiirkond:
 IIIa
 Sprattus sprattus
 (SPR/03A.)
 Taani
 pm
 (1)
 Ennetuslik TAC
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi püügi arvestada maha kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest kilu kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.
 Liik:
 Kilu ja seotud kaaspüük
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Sprattus sprattus
 (SPR/2AC4-C)
 Belgia
 pm
 (2)
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 (2)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Saksamaa
 pm
 (2)
 Prantsusmaa
 pm
 (2)
 Madalmaad
 pm
 (2)
 Rootsi
 pm
 (1) (2)
 Ühendkuningriik
 pm
 (2)
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 TAC
 pm
 (1)
 Kaasa arvatud tobiad.
 (2)
 Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta ja merlangi püügi arvestada maha kuni 2 % kvoodist (OTH/*2AC4C), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest kilu kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.
 Liik:
 Kilu
 Püügipiirkond:
 VIId ja VIIe
 Sprattus sprattus
 (SPR/7DE.)
 Belgia
 26
 Ennetuslik TAC
 Taani
 1 674
 Saksamaa
 26
 Prantsusmaa
 361
 Madalmaad
 361
 Ühendkuningriik
 2 702
 Euroopa Liit
 5 150
 TAC
 5 150
 Liik:
 Harilik ogahai
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkonna liidu veed
 Squalus acanthias
 (DGS/03A-C.)
 Taani
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Rootsi
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 0
 (1)
 (1)
 Selle TACiga hõlmatud piirkondades ei püüta sihtliigina harilikku ogahaid. Kui seda liiki püütakse juhuslikult lossimiskohustusega hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.
 Liik:
 Harilik ogahai
 Püügipiirkond:
 IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Squalus acanthias
 (DGS/2AC4-C)
 Belgia
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Taani
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 0
 (1)
 Madalmaad
 0
 (1)
 Rootsi
 0
 (1)
 Ühendkuningriik
 0
 (1)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 TAC
 0
 (1)
 (1)
 Selle TACiga hõlmatud piirkondades ei püüta sihtliigina harilikku ogahaid. Kui seda liiki püütakse juhuslikult lossimiskohustusega hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.
 Liik:
 Harilik ogahai
 Püügipiirkond:
 I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Squalus acanthias
 (DGS/15X14)
 Belgia
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 0
 (1)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.
 Iirimaa
 0
 (1)
 Madalmaad
 0
 (1)
 Portugal
 0
 (1)
 Ühendkuningriik
 0
 (1)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 TAC
 0
 (1)
 (1)
 Selle TACiga hõlmatud piirkondades ei püüta sihtliigina harilikku ogahaid. Kui seda liiki püütakse juhuslikult lossimiskohustusega hõlmamata kalapüügil, ei tohi neid isendeid kahjustada ja nad tuleb kiiresti vette tagasi lasta. Varasemad sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 13 ja 41 sätestatud keeldude kohaldamist neis artiklites määratletud piirkondades.
 Liik:
 Stauriidid ja seotud kaaspüük
 Püügipiirkond:
 IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed
 Trachurus spp.
 (JAX/4BC7D)
 Belgia
 pm
 (3)
 Ennetuslik TAC
 Taani
 pm
 (3)
 Saksamaa
 pm
 (1) (3)
 Hispaania
 pm
 (3)
 Prantsusmaa
 pm
 (1) (3)
 Iirimaa
 pm
 (3)
 Madalmaad
 pm
 (1) (3)
 Portugal
 pm
 (3)
 Rootsi
 pm
 (3)
 Ühendkuningriik
 pm
 (1) (3)
 Euroopa Liit
 pm
 Norra
 pm
 (2)
 TAC
 pm
 (1)
 Eritingimus: kuni 5 % VIId püügipiirkonnas püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud järgmiste piirkondade kvoodi kohaselt: IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/*2A-14).
 (2)
 Võib püüda IVa püügipiirkonna liidu vetes, kuid mitte VIId püügipiirkonna liidu vetes (JAX/*04-C.).
 (3)
 Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hirvkala ja merlangi püügi arvestada maha kuni 5 % kvoodist (OTH/*4BC7D), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest stauriidi kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.
 Liik:
 Stauriidid ja seotud kaaspüük
 Püügipiirkond:
 IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Trachurus spp.
 (JAX/2A-14)
 Taani
 pm
 (1) (3)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 (1) (2) (3)
 Hispaania
 pm
 (3) (5)
 Prantsusmaa
 pm
 (1) (2) (3) (5)
 Iirimaa
 pm
 (1) (3)
 Madalmaad
 pm
 (1) (2) (3)
 Portugal
 pm
 (3) (5)
 Rootsi
 pm
 (1) (3)
 Ühendkuningriik
 pm
 (1) (2) (3)
 Euroopa Liit
 pm
 Fääri saared
 pm
 (4)
 TAC
 pm
 (1)
 Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest IIa või IVa püügipiirkonna liidu vetes enne 30. juunit 2016 püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud IVb, IVc ja VIId püügipiirkondade liidu vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt (JAX/*4BC7D).
 (2)
 Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIId püügipiirkonnas (JAX/*07D.). Käesoleva eritingimuse kohaselt ja vastavalt joonealusele märkusele 3 tuleb hirvkala ja merlangi kaaspüük teatada eraldi järgmise koodiga: (OTH/*07D.).
 (3)
 Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hirvkala ja merlangi püügi arvestada maha kuni 5 % kvoodist (OTH/*2A-14), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest stauriidi kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.
 (4)
 Üksnes IVa, VIa (põhja pool 56° 30' N), VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkond.
 (5)
 Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 50 % püüda VIIIc püügipiirkonnas (JAX/*08C2). Käesoleva eritingimuse kohaselt ja vastavalt joonealusele märkusele 3 tuleb hirvkala ja merlangi kaaspüük teatada eraldi järgmise koodiga: (OTH/*08C2).
 Liik:
 Stauriidid
 Püügipiirkond:
 VIIIc
 Trachurus spp.
 (JAX/08C.)
 Hispaania
 15 441
 (1)
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 268
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Portugal
 1 526
 (1)
 Euroopa Liit
 17 235
 TAC
 17 235
 (1)
 Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda IX püügipiirkonnas (JAX/*09).
 Liik:
 Stauriidid
 Püügipiirkond:
 IX
 Trachurus spp.
 (JAX/09.)
 Hispaania
 17 744
 (1)
 Analüütiline TAC
 Portugal
 50 839
 (1)
 Euroopa Liit
 68 583
 TAC
 68 583
 (1)
 Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIIIc püügipiirkonnas (JAX/*08C).
 Liik:
 Stauriidid
 Püügipiirkond:
 X püügipiirkond; CECAFi liidu veed(1)
 Trachurus spp.
 (JAX/X34PRT)
 Portugal
 Kehtestatakse hiljem
 (2)
 Ennetuslik TAC
 Euroopa Liit
 Kehtestatakse hiljem
 (3)
 TAC
 Kehtestatakse hiljem
 (3)
 (1)
 Assoori saarte ümbruse veed.
 (2)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.
 (3)
 Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt.
 Liik:
 Stauriidid
 Püügipiirkond:
 CECAFi liidu veed(1)
 Trachurus spp.
 (JAX/341PRT)
 Portugal
 Kehtestatakse hiljem
 (2)
 Ennetuslik TAC
 Euroopa Liit
 Kehtestatakse hiljem
 (3)
 TAC
 Kehtestatakse hiljem
 (3)
 (1)
 Madeira ümbruse veed.
 (2)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.
 (3)
 Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt.
 Liik:
 Stauriidid
 Püügipiirkond:
 CECAFi liidu veed(1)
 Trachurus spp.
 (JAX/341SPN)
 Hispaania
 Kehtestatakse hiljem
 (2)
 Ennetuslik TAC
 Euroopa Liit
 Kehtestatakse hiljem
 (3)
 TAC
 Kehtestatakse hiljem
 (3)
 (1)
 Kanaari saarte ümbruse veed.
 (2)
 Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.
 (3)
 Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.
 Liik:
 Norra tursik ja seotud kaaspüük
 Püügipiirkond:
 IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
 Trisopterus esmarki
 (NOP/2A3A4.)
 Taani
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 (1) (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Madalmaad
 pm
 (1) (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 (1) (3)
 Norra
 pm
 Fääri saared
 pm
 (4)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi püügi arvestada maha kuni 5 % kvoodist (OT2/*2A3A4), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest Norra tursiku kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.
 (2)
 Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes.
 (3)
 Liidu kvoodi alusel võib püüda ainult pm.
 (4)
 Kasutatakse sorteerimisvõret. Sisaldab kuni 15 % vältimatut kaaspüüki (NOP/*2A3A4), mis arvestatakse käesoleva kvoodi hulka.
 Liik:
 Norra tursik ja seotud kaaspüük
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna Norra veed
 Trisopterus esmarki
 (NOP/04-N.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Tehniliseks otstarbeks ettenähtud kala
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna Norra veed
 (I/F/04-N.)
 Rootsi
 pm
 (1) (2)
 Ennetuslik TAC
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.
 (2)
 Eritingimus: stauriidi (JAX/*04-N) püük ei tohi ületada järgmisi koguseid:
 pm
 Liik:
 Muud liigid
 Püügipiirkond:
 Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu veed
 (OTH/5B67-C)
 Euroopa Liit
 Ei kohaldata
 Ennetuslik TAC
 Norra
 pm
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Püütakse ainult õngejadaga.
 Liik:
 Muud liigid
 Püügipiirkond:
 IV püügipiirkonna Norra veed
 (OTH/04-N.)
 Belgia
 pm
 Ennetuslik TAC
 Taani
 pm
 Saksamaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Rootsi
 pm
 (1)
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 (2)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes.
 (2)
 Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.
 Liik:
 Muud liigid
 Püügipiirkond:
 IIa, IV ja VIa (põhja pool 56° 30' N) püügipiirkonna liidu veed
 (OTH/2A46AN)
 Euroopa Liit
 Ei kohaldata
 Ennetuslik TAC
 Norra
 pm
 (1) (2)
 Fääri saared
 pm
 (3)
 TAC
 Ei kohaldata
 IB lisa
 Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
 Liik:
 Heeringas
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
 Clupea harengus
 (HER/1/2-)
 Belgia
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Taani
 pm
 (1)
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Hispaania
 pm
 (1)
 Prantsusmaa
 pm
 (1)
 Iirimaa
 pm
 (1)
 Madalmaad
 pm
 (1)
 Poola
 pm
 (1)
 Portugal
 pm
 (1)
 Soome
 pm
 (1)
 Rootsi
 pm
 (1)
 Ühendkuningriik
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Fääri saared
 (2)(3)
 TAC
 Kehtestamata
 (1)
 Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond ja liidu veed.
 (2)
 Võib kalastada liidu vetes põhja pool 62° N.
 (2)
 Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormide hulka.
 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN)
 pm
 II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed) (HER/*25B-F)
 Belgia
 pm
 Taani
 pm
 Saksamaa
 pm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Madalmaad
 pm
 Poola
 pm
 Portugal
 pm
 Soome
 pm
 Rootsi
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 IF ja II püügipiirkonna Norra veed
 Gadus morhua
 (COD/1N2AB.)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Kreeka
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Portugal
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
 Gadus morhua
 (COD/N1GL14)
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Käesolevale kvoodile kehtivad järgmised tingimused, v.a kaaspüügile:
 1. Püük on keelatud 1. aprillist kuni 31. maini 2016.
 2. Püüda võib ainult vähemalt kahes järgmisest neljast piirkonnast:
 Aruandluskoodid
 Geograafilised piirid
 COD/GRL1
 Joonest 63° 45′ N põhja pool , joonest 67°00’ N lõuna pool ja joonest 35° 15′ W ida pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa.
 COD/GRL2
 Joonte 62° 30′ N ja 63° 45′ N vaheline ja joonest 44° 00′ W ida pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa ning joonest 63° 45′ N põhja pool ja joonte 44° 00′ W ning 35° 15′ W vaheline Gröönimaa kalastuspiirkonna osa.
 COD/GRL3
 Joonest 59° 00′ N lõuna pool ja joonest 42° 00′ W ida pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa ning joonte 59° 00′ N ja 62° 30′ N vaheline ja joonest 44° 00′ W ida pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa.
 COD/GRL4
 Joonte 60° 45′ N ja 59° 00′ N vaheline ning joonest 44° 00′ W lääne pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa ning joonest 59° 00′ N lõuna pool ja joonest 42° 00′ W lääne pool asuv Gröönimaa kalastuspiirkonna osa.
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 I ja IIb
 Gadus morhua
 (COD/1/2B.)
 Saksamaa
 pm
 (3)
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 (3)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa
 pm
 (3)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Poola
 pm
 (3)
 Portugal
 pm
 (3)
 Ühendkuningriik
 pm
 (3)
 Muud liikmesriigid
 pm
 (1) (3)
 Euroopa Liit
 pm
 (2)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik.
 (2)
 Liidu kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare püügipiirkonnas ja kaasnenud kilttursa kaaspüük ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.
 (3)
 Kilttursa kaaspüük võib olla kuni 14 % loomuse kohta. Kilttursa kaaspüügi kogused lisanduvad tursakvoodile.
 Liik:
 Tursk ja kilttursk
 Püügipiirkond:
 Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
 Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus
 (COD/05B-F.) tursa puhul; (HAD/05B-F.) kilttursa puhul
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Pikksabad
 Püügipiirkond:
 V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
 Macrourus spp.
 (GRV/514GRN)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 Ei kohaldata
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.
 (2)
 Kokku eraldatakse Norrale allpool esitatud kogus tonnides ning seda võib püüda kas tabelis osutatud TACi piirkonnas või NAFO 1. piirkonna Gröönimaa vetes (GRV/514N1G): Eritingimus selle koguse kohta: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.
 pm
 Liik:
 Pikksabad
 Püügipiirkond:
 NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
 Macrourus spp.
 (GRV/N1GRN.)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 Ei kohaldata
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.
 (2)
 Kokku eraldatakse Norrale allpool esitatud kogus tonnides ning seda võib püüda kas tabelis osutatud TACi piirkonnas või NAFO 1. piirkonna Gröönimaa vetes (GRV/514N1G): Eritingimus selle koguse kohta: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.
 pm
 Liik:
 Moiva
 Püügipiirkond:
 IIb
 Mallotus villosus
 (CAP/02B.)
 Euroopa Liit
 pm
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 Liik:
 Moiva
 Püügipiirkond:
 V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
 Mallotus villosus
 (CAP/514GRN)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik
 pm
 Kõik liikmesriigid
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 (2)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Taani, Saksamaa, Rootsi ja Ühendkuningriik võivad kasutada „kõigi liikmesriikide” kvooti ainult oma kvoodi ammendamisel. Liikmesriigid, kellele kuulub üle 10 % liidu kvoodist, ei tohi kasutada „kõigi liikmesriikide” kvooti.
 (2)
 Kalastamisperiood 20. juunist kuni järgmise aasta 30. aprillini.
 Liik:
 Kilttursk
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna Norra veed
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/1N2AB.)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Põhjaputassuu
 Püügipiirkond:
 Fääri saarte veed
 Micromesistius poutassou
 (WHB/2A4AXF)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Põhjaputassuu saak võib sisaldada põhjaatlandi hõbekala vältimatut kaaspüüki.
 Liik:
 Harilik molva ja sinine molva
 Püügipiirkond:
 Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
 Molva molva ja Molva dypterygia
 (LIN/05B-F.) hariliku molva puhul;
 (BLI/05B-F.) sinise molva puhul
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesoleva kvoodi hulka kuni järgmise normi ulatuses (OTH/*05B-F):
 pm
 Liik:
 Harilik süvameregarneel
 Püügipiirkond:
 V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
 Pandalus borealis
 (PRA/514GRN)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Norra
 pm
 Fääri saared
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Harilik süvameregarneel
 Püügipiirkond:
 NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
 Pandalus borealis
 (PRA/N1GRN.)
 Taani
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Põhjaatlandi süsikas
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna Norra veed
 Pollachius virens
 (POK/1N2AB.)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Põhjaatlandi süsikas
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Pollachius virens
 (POK/1/2INT)
 Euroopa Liit
 pm
 Analüütiline TAC
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Põhjaatlandi süsikas
 Püügipiirkond:
 Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
 Pollachius virens
 (POK/05B-F.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad
 pm
 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Süvalest
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna Norra veed
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/1N2AB.)
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Süvalest
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/1/2INT)
 Euroopa Liit
 pm
 Ennetuslik TAC
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Süvalest
 Püügipiirkond:
 NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/N1GRN.)
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Norra
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Tohib püüda lõuna pool 68°N.
 Liik:
 Süvalest
 Püügipiirkond:
 V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/514GRN)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Norra
 pm
 Fääri saared
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Püütakse korraga kuni kuue laevaga.
 Liik:
 Meriahvenad (madalvee pelaagilised)
 Püügipiirkond:
 V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Sebastes spp.
 (RED/51214S)
 Eesti
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 pm
 Iirimaa
 pm
 Läti
 pm
 Madalmaad
 pm
 Poola
 pm
 Portugal
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Meriahvenad (süvamere pelaagilised)
 Püügipiirkond:
 V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Sebastes spp.
 (RED/51214D)
 Eesti
 pm
 (1) (2)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 (1) (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania
 pm
 (1) (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 pm
 (1) (2)
 Iirimaa
 pm
 (1) (2)
 Läti
 pm
 (1) (2)
 Madalmaad
 pm
 (1) (2)
 Poola
 pm
 (1) (2)
 Portugal
 pm
 (1) (2)
 Ühendkuningriik
 pm
 (1) (2)
 Euroopa Liit
 pm
 (1) (2)
 TAC
 pm
 (1) (2)
 (1)
 Võib püüda ainult piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud alas:
 Punkt
 Laiuskraad
 Pikkuskraad
 1
 64°45'N
 28°30'W
 2
 62°50'N
 25°45'W
 3
 61°55'N
 26°45'W
 4
 61°00'N
 26°30'W
 5
 59°00'N
 30°00'W
 6
 59°00'N
 34°00'W
 7
 61°30'N
 34°00'W
 8
 62°50'N
 36°00'W
 9
 64°45'N
 28°30'W
 (2)
 Tohib püüda ainult 10. maist 1. juulini 2016.
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna Norra veed
 Sebastes spp.
 (RED/1N2AB.)
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Portugal
 pm
 (1)
 Ühendkuningriik
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
 Sebastes spp.
 (RED/1/2INT)
 Euroopa Liit
 Ei kohaldata
 (1) (2)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 Kehtestatakse hiljem
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Püük toimub üksnes ajavahemikul 1. juulist kuni 31. detsembrini 2016. Püük lõpetatakse, kui NEAFCi osalised on lubatud kogupüügi täielikult ära kasutanud. Komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi osalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi.
 (2)
 Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist.
 Liik:
 Meriahvenad (pelaagilised)
 Püügipiirkond:
 NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
 Sebastes spp.
 (RED/N1G14P)
 Saksamaa
 pm
 (1) (2) (3)
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 (1) (2) (3)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 (1) (2) (3)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 (1) (2) (3)
 Norra
 pm
 (1) (2)
 Fääri saared
 pm
 (1) (2) (4)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 10. maist kuni 1. juulini 2016 võib püüda ainult pelaagilist meriahvenat pelaagilise traalnoodaga.
 (2)
 Võib püüda ainult Gröönimaa vetes meriahvena kaitsealal järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
 Punkt
 Laiuskraad
 Pikkuskraad
 1
 64°45'N
 28°30'W
 2
 62°50'N
 25°45'W
 3
 61°55'N
 26°45'W
 4
 61°00'N
 26°30'W
 5
 59°00'N
 30°00'W
 6
 59°00'N
 34°00'W
 7
 61°30'N
 34°00'W
 8
 62°50'N
 36°00'W
 9
 64°45'N
 28°30'W
 (3)
 Eritingimus: seda kvooti võib püüda ka eespool osutatud meriahvena kaitseala rahvusvahelistes vetes (RED/*5-14P).
 (4)
 Võib püüda ainult V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes (RED/*514GN).
 Liik:
 Meriahvenad (põhjalähedased)
 Püügipiirkond:
 NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
 Sebastes spp.
 (RED/N1G14D)
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Võib püüda ainult traaliga ning järgmiste koordinaatidega määratletud joonest ainult põhja ja lääne pool
 Punkt
 Laiuskraad
 Pikkuskraad
 1
 59°15'N
 54°26'W
 2
 59°15'N
 44°00'W
 3
 59°30'N
 42°45'W
 4
 60°00'N
 42°00'W
 5
 62°00'N
 40°30'W
 6
 62°00'N
 40°00'W
 7
 62°40'N
 40°15'W
 8
 63°09'N
 39°40'W
 9
 63°30'N
 37°15'W
 10
 64°20'N
 35°00'W
 11
 65°15'N
 32°30'W
 12
 65°15'N
 29°50'W
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 Va püügipiirkonna Islandi veed
 Sebastes spp.
 (RED/05A-IS)
 Belgia
 pm
 (1) (2)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 (1) (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa
 pm
 (1) (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik
 pm
 (1) (2)
 Euroopa Liit
 pm
 (1) (2)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk).
 (2)
 Tohib püüda üksnes juulist kuni detsembrini 2016.
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
 Sebastes spp.
 (RED/05B-F.)
 Belgia
 pm
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Muud liigid
 Püügipiirkond:
 I ja II püügipiirkonna Norra veed
 (OTH/1N2AB.)
 Saksamaa
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 Liik:
 Muud liigid
 (1)
 Püügipiirkond:
 Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
 (OTH/05B-F.)
 Saksamaa
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Lestalised
 Püügipiirkond:
 Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
 (FLX/05B-F.)
 Saksamaa
 54
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 42
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik
 204
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 300
 TAC
 Ei kohaldata
 Liik:
 Kaaspüük
 Püügipiirkond:
 Gröönimaa veed (B-C/GRL)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Tursapüügi kaaspüük (B-C/GRLCOD), meriahvena kaaspüük (B-C/GRLRED) ja süvalesta kaaspüük (B-C/GRLGHL) tuleb teatada eraldi.
 IC LISA
 ATLANDI OOKEANI LOODEOSA
 NAFO KONVENTSIOONI ALA
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 NAFO 2J3KL
 Gadus morhua
 (COD/N2J3KL)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 NAFO 3NO
 Gadus morhua
 (COD/N3NO.)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina, maksimaalselt 1 000 kg või 4 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Tursk
 Püügipiirkond:
 NAFO 3M
 Gadus morhua
 (COD/N3M.)
 Eesti
 155
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 649
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Läti
 155
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Leedu
 155
 Poola
 528
 Hispaania
 1 993
 Prantsusmaa
 278
 Portugal
 2 734
 Ühendkuningriik
 1 298
 Euroopa Liit
 7 945
 TAC
 13 931
 Liik:
 Pikklest
 Püügipiirkond:
 NAFO 3L
 Glyptocephalus cynoglossus
 (WIT/N3L.)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Pikklest
 Püügipiirkond:
 NAFO 3NO
 Glyptocephalus cynoglossus
 (WIT/N3NO.)
 Eesti
 96
 Analüütiline TAC
 Läti
 96
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Leedu
 96
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 288
 TAC
 2 172
 Liik:
 Harilik karelest
 Püügipiirkond:
 NAFO 3M
 Hippoglossoides platessoides
 (PLA/N3M.)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Harilik karelest
 Püügipiirkond:
 NAFO 3LNO
 Hippoglossoides platessoides
 (PLA/N3LNO.)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Lühiuimkalmaar
 Püügipiirkond:
 NAFO alapiirkonnad 3 ja 4
 Illex illecebrosus
 (SQI/N34.)
 Eesti
 128
 (1)
 Analüütiline TAC
 Läti
 128
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Leedu
 128
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Poola
 227
 (1)
 Euroopa Liit
 Ei kohaldata
 (1) (2)
 TAC
 34 000
 (1)
 Tohib püüda 1. juulist kuni 31. detsembrini 2016.
 (2)
 Puudub liidu kindlaksmääratud osa. Allpool kindlaks määratud kogus tonnides antakse kasutada Kanadale ja liidu liikmesriikidele, välja arvatud Eesti, Läti, Leedu ja Poola:
 29 467
 Liik:
 Ruske soomuslest
 Püügipiirkond:
 NAFO 3LNO
 Limanda ferruginea
 (YEL/N3LNO.)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 17 000
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 2 500 kg või 10 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Moiva
 Püügipiirkond:
 NAFO 3NO
 Mallotus villosus
 (CAP/N3NO.)
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Harilik süvameregarneel
 Püügipiirkond:
 NAFO 3L(1)(2)
 Pandalus borealis
 (PRA/N3L.)
 Eesti
 0
 (2)
 Analüütiline TAC
 Läti
 0
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Leedu
 0
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Poola
 0
 (2)
 Hispaania
 0
 (2)
 Portugal
 0
 (2)
 Euroopa Liit
 0
 (2)
 TAC
 0
 (2)
 (1)
 Välja arvatud ala, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega:
 Punkt nr
 Põhjalaius
 Läänepikkus
 1
 47° 20' 0
 46° 40' 0
 2
 47° 20' 0
 46° 30' 0
 3
 46° 00' 0
 46° 30' 0
 4
 46° 00' 0
 46° 40' 0
 (2)
 Kalapüük on keelatud vähem kui 200 m sügavusel järgmiste koordinaatidega määratletud joonest ida poole jäävas piirkonnas:
 Punkt nr
 Põhjalaius
 Läänepikkus
 1
 46° 00' 0
 47° 49' 0
 2
 46° 25' 0
 47° 27' 0
 3
 46 °42' 0
 47° 25' 0
 4
 46° 48' 0
 47° 25' 50
 5
 47° 16' 50
 47° 43' 50
 (3)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Harilik süvameregarneel
 Püügipiirkond:
 NAFO 3M(1)
 Pandalus borealis
 (PRA/*N3M.)
 TAC
 Ei kohaldata
 (2)(3)
 Analüütiline TAC
 (1)
 Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piiratud alal:
 Punkt nr
 Põhjalaius
 Läänepikkus
 1
 47° 20' 0
 46° 40' 0
 2
 47° 20' 0
 46° 30' 0
 3
 46° 00' 0
 46° 30' 0
 4
 46° 00' 0
 46° 40' 0
 Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist 31. detsembrini 2016 järgmiste koordinaatidega piiratud alal:
 Punkt nr
 Põhjalaius
 Läänepikkus
 1
 47° 55' 0
 45° 00' 0
 2
 47° 30' 0
 44° 15' 0
 3
 46° 55' 0
 44° 15' 0
 4
 46° 35' 0
 44° 30' 0
 5
 46° 35' 0
 45° 40' 0
 6
 47° 30' 0
 45° 40' 0
 7
 47° 55' 0
 45° 00' 0
 (2)
 Ei ole asjakohane. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil. Asjaomased liikmesriigid väljastavad oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele kalapüügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust.
 Liikmesriik
 Laevade maksimaalne arv
 Püügipäevade maksimaalne arv
 Taani
 0
 0
 Eesti
 0
 0
 Hispaania
 0
 0
 Läti
 0
 0
 Leedu
 0
 0
 Poola
 0
 0
 Portugal
 0
 0
 (3)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Süvalest
 Püügipiirkond:
 NAFO 3LMNO
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/N3LMNO)
 Eesti
 297
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 303
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Läti
 42
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Leedu
 21
 Hispaania
 4 067
 Portugal
 1 700
 Euroopa Liit
 6 430
 TAC
 10 966
 Liik:
 Railased
 Püügipiirkond:
 NAFO 3LNO
 Rajidae
 (SKA/N3LNO.)
 Eesti
 283
 Analüütiline TAC
 Leedu
 62
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania
 3 403
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Portugal
 660
 Euroopa Liit
 4 408
 TAC
 7 000
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 NAFO 3LN
 Sebastes spp.
 (RED/N3LN.)
 Eesti
 514
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 354
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Läti
 514
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Leedu
 514
 Euroopa Liit
 1 896
 TAC
 10 400
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 NAFO 3M
 Sebastes spp.
 (RED/N3M.)
 Eesti
 1 571
 (1)
 Analüütiline TAC
 Saksamaa
 513
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Läti
 1 571
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Leedu
 1 571
 (1)
 Hispaania
 233
 (1)
 Portugal
 2 354
 (1)
 Euroopa Liit
 7 813
 (1)
 TAC
 7 000
 (1)
 (1)
 Selle kvoodi alla kuuluval püügil tuleb järgida kõnealusele varule kõigi NAFO lepinguosaliste jaoks kehtestatud TACi. Selle TACi piires ei või enne 1. juulit 2016 püüda rohkem kui poolaastaks ette nähtud järgmiselt:
 3 500
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 NAFO 3O
 Sebastes spp.
 (RED/N3O.)
 Hispaania
 1 771
 Analüütiline TAC
 Portugal
 5 229
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 7 000
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 20 000
 Liik:
 Meriahvenad
 Püügipiirkond:
 NAFO alapiirkond 2, rajoonid 1F ja 3K
 Sebastes spp.
 (RED/N1F3K.)
 Läti
 0
 (1)
 Analüütiline TAC
 Leedu
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 0
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 0
 (1)
 (1)
 Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
 Liik:
 Valge ameerikaluts
 Püügipiirkond:
 NAFO 3NO
 Urophycis tenuis
 (HKW/N3NO.)
 Hispaania
 255
 Analüütiline TAC
 Portugal
 333
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 588
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 1 000
 (1)
 Kui NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete IA lisa kohaselt kinnitavad lepinguosalised, et TAC on 2 000 tonni, on liidu ja liikmesriikide vastavad kvoodid järgmised:
 Hispaania
 509
 Portugal
 667
 Euroopa Liit
 1 176
 ID LISA
 PIKA RÄNDEGA LIIGID – KÕIK PÜÜGIPIIRKONNAD
 Nende püügipiirkondade lubatud kogupüük on vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate selliste rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide raames nagu ICCAT.
 Liik:
 Harilik tuun
 Püügipiirkond:
 Atlandi ookean, ida pool 45° läänepikkust, ja Vahemeri
 Thunnus thynnus
 (BFT/AE45WM)
 Küpros
 pm
 (4)
 Analüütiline TAC
 Kreeka
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania
 pm
 (2)(4)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa
 pm
 (2)(3)(4)
 Horvaatia
 pm
 (6)
 Itaalia
 pm
 (4)(5)
 Malta
 pm
 (4)
 Portugal
 pm
 Muud liikmesriigid
 pm
 (1)
 Euroopa Liit
 pm
 (2)(3)(4)(5)
 TAC
 (1)
 Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Malta ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.
 (2)
 Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 1 (BFT/*8301) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 (3)
 Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 1 (BFT/*641) osutatud laevade suhtes hariliku tuuni, mille kaal on vähemalt 6,4 kg ja pikkus 70 cm, püügi järgmisi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:
 Prantsusmaa
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 (4)
 Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 2 (BFT/*8302) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Itaalia
 pm
 Küpros
 pm
 Malta
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 (5)
 Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 3 (BFT/*643) osutatud laevade suhtes järgmisi hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotust liikmesriikide vahel:
 Itaalia
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 (6)
 Eritingimus: selle lubatud kogupüügi piires kohaldatakse IV lisa punktis 3 (BFT/*8303F) osutatud laevade suhtes järgmisi kasvatamiseks ettenähtud hariliku tuuni, mille kaal ja suurus on 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm vahel, püügi piirnorme ja jaotusi liikmesriikide vahel:
 Horvaatia
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 Liik:
 Mõõkkala
 Püügipiirkond:
 Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust
 Xiphias gladius
 (SWO/AN05N)
 Hispaania
 pm
 (2)
 Analüütiline TAC
 Portugal
 pm
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Muud liikmesriigid
 pm
 (1)(2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 (1)
 Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning üksnes kaaspüük.
 (2)
 Eritingimus: kuni 2,39 % sellest kogusest võib püüda Atlandi ookeanis, lõuna pool 5° põhjalaiust (SWO/*AS05N).
 Liik:
 Mõõkkala
 Püügipiirkond:
 Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust
 Xiphias gladius
 (SWO/AS05N)
 Hispaania
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Portugal
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 (1)
 Eritingimus: kuni 3,51 % sellest kogusest võib püüda Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust (SWO/*AN05N).
 Liik:
 Põhjapoolne pikkuim-tuun
 Püügipiirkond:
 Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust
 Thunnus alalunga
 (ALB/AN05N)
 Iirimaa
 pm
 (2)
 Analüütiline TAC
 Hispaania
 pm
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa
 pm
 (2)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik
 pm
 (2)
 Portugal
 pm
 (2)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 TAC
 (1)
 Kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 [1] artikliga 12 on sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni püüdvate liidu kalalaevade arv järgmine:
 1 pm
 [1]
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 520/2007, 7. mai 2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks (ELT L 123, 12.5.2007, lk 3).
 (2)
 Maksimaalne liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, jaotub liikmesriikide vahel järgmiselt:
 Liikmesriik
 Laevade maksimaalne arv
 Iirimaa
 pm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Ühendkuningriik
 pm
 Portugal
 pm
 Liik:
 Lõunapoolne pikkuim-tuun
 Püügipiirkond:
 Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust
 Thunnus alalunga
 (ALB/AS05N)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Suursilm-tuun
 Püügipiirkond:
 Atlandi ookean
 Thunnus obesus
 (BET/ATLANT)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Sinine marliin
 Püügipiirkond:
 Atlandi ookean
 Makaira nigricans
 (BUM/ATLANT)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Euroopa Liit
 pm
 TAC
 pm
 Liik:
 Valge odanina
 Püügipiirkond:
 Atlandi ookean
 Tetrapturus albidus
 (WHM/ATLANT)
 Hispaania
 pm
 Analüütiline TAC
 Portugal
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Euroopa Liit
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 pm
 IE LISA
 ANTARKTIKA
 CCAMLRi KONVENTSIOONI ALA
 Kõnealuseid CCAMLRi poolt vastu võetud lubatud kogupüüke (TAC) ei eraldata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, millal tuleb püük TACi ammendamise tõttu lõpetada.
 Neid lubatud kogupüüke kohaldatakse 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2016, kui ei ole sätestatud teisiti.
 Liik:
 Haugjääkala
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Champsocephalus gunnari
 (ANI/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Liik:
 Haugjääkala
 Püügipiirkond:
 FAO 58.5.2 Antarktika(1)
 Champsocephalus gunnari
 (ANI/F5852.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Kõnealuse TACi alusel on püük lubatud piirkonnas, mis on määratletud FAO statistilise alarajooni 58.5.2 osana, mis asub alal, mis on piiratud järgmise joonega:
 - joon algab punktis, kus idapikkus 72° 15' lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini lõunalaiusega 53° 25',
 - seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini idapikkusega 74°,
 - seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini lõunalaiusega 52° 40' ja idapikkusega 76°,
 - seejärel kulgeb põhja suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini lõunalaiusega 52°,
 - seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini lõunalaiusega 51° ja idapikkusega 74° 30' ning
 - seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini.
 Liik:
 Krokodilljääkala
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Chaenocephalus aceratus
 (SSI/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Kerguéleni jääkala
 Püügipiirkond:
 FAO 58.5.2 Antarktika
 Channichthys rhinoceratus
 (LIC/F5852.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Patagoonia kihvkala
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Dissostichus eleginoides
 (TOP/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Eritingimus:
 eespool nimetatud kvoodi piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Majandamispiirkond A: 48o W kuni 43° 30' W – 52° 30' S kuni 56° S (TOP/*F483A)
 pm
 Majandamispiirkond B: 43° 30' W kuni 40o W – 52° 30' S kuni 56° S (TOP/*F483B)
 pm
 Majandamispiirkond C: 40o W kuni 33° 30' W – 52° 30' S kuni 56° S (TOP/*F483C)
 pm
 (1)
 Seda TACi kohaldatakse õngejadapüügil 16. aprillist kuni 31. augustini pm ning mõrrapüügil 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2016.
 Liik:
 Patagoonia kihvkala
 Püügipiirkond:
 FAO 48.4 Antarktika vete põhjaosa
 Dissostichus eleginoides
 (TOP/F484N.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Seda TACi kohaldatakse alal, mille piirid on 55° 30' lõunalaiust ja 57° 20' lõunalaiust ning 25° 30' läänepikkust ja 29° 30' läänepikkust.
 Liik:
 Patagoonia kihvkala
 Püügipiirkond:
 FAO 58.5.2 Antarktika
 Dissostichus eleginoides
 (TOP/F5852.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Seda TACi kohaldatakse ainult lääne pool 79° 20' idapikkust. Selles püügipiirkonnas on kalapüük kõnealusest meridiaanist ida pool keelatud.
 Liik:
 Antarktika kihvkala
 Püügipiirkond:
 FAO 48.4 Antarktika vete lõunaosa
 Dissostichus mawsoni
 (TOA/F484S.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Seda TACi kohaldatakse alal, mille piirid on 57° 20' lõunalaiust ja 60° 00' lõunalaiust ning 24° 30' läänepikkust ja 29° 00' läänepikkust.
 Liik:
 Tavaline hiilgevähk
 Püügipiirkond:
 (HKE/48)
 Euphausia superba
 (KRI/F48.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Eritingimus:
 kombineeritud kogupüügi 620 000 tonni piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Rajoon 48.1 (KRI/*F481.):
 pm
 Rajoon 48.2 (KRI/*F482.):
 pm
 Rajoon 48.3 (KRI/*F483.):
 pm
 Rajoon 48.4 (KRI/*F484.):
 pm
 Liik:
 Tavaline hiilgevähk
 Püügipiirkond:
 FAO 58.4.1 Antarktika
 Euphausia superba
 (KRI/F5841.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Eritingimus:
 eespool nimetatud kvoodi piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Rajoon 58.4.1 lääne pool 115° idapikkust (KRI/*F-41W)
 pm
 Rajoon 58.4.1 ida pool 115° idalaiust (KRI/*F-41E)
 pm
 Liik:
 Tavaline hiilgevähk
 Püügipiirkond:
 FAO 58.4.2 Antarktika
 Euphausia superba
 (KRI/F5842.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Eritingimus:
 eespool nimetatud kvoodi piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 Rajoon 58.4.2 lääne pool 55 ° idapikkust (KRI/*F-42W)
 pm
 Rajoon 58.4.2 ida pool 55 ° idalaiust (KRI/*F-42E)
 pm
 Liik:
 Roheline rüntnototeenia
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Gobionotothen gibberifrons
 (NOG/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Hall nototeenia
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Lepidonotothen squamifrons
 (NOS/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Hall nototeenia
 Püügipiirkond:
 FAO 58.5.2 Antarktika
 Lepidonotothen squamifrons
 (NOS/F5852.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Pikksabad
 Püügipiirkond:
 FAO 58.5.2 Antarktika
 Macrourus spp.
 (GRV/F5852.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Pikksabad
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Macrourus spp.
 (GRV/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Pikksabad
 Püügipiirkond:
 FAO 48.4 Antarktika
 Macrourus spp.
 (GRV/F484.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Marmornototeenia
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Notothenia rossii
 (NOR/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Krabid
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Paralomis spp.
 (PAI/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Liik:
 Tume ebajääkala
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Pseudochaenichthys georgianus
 (SGI/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Railised
 Püügipiirkond:
 FAO 48.3 Antarktika
 Rajiformes
 (SRX/F483.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Railised
 Püügipiirkond:
 FAO 48.4 Antarktika
 Rajiformes
 (SRX/F484.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Railised
 Püügipiirkond:
 FAO 58.5.2 Antarktika
 Rajiformes
 (SRX/F5852.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 Liik:
 Muud liigid
 Püügipiirkond:
 FAO 58.5.2 Antarktika
 (OTH/F5852.)
 Analüütiline TAC
 TAC
 pm
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.
 IF LISA
 ATLANDI OOKEANI KAGUOSA
 SEAFO KONVENTSIOONI ALA
 Kõnealuseid lubatud kogupüüke (TAC) ei jaotata SEAFO liikmetele ning seetõttu on liidu osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib SEAFO sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, millal tuleb püük TACi ammendamise tõttu lõpetada.
 Liik:
 Limapead
 Beryx spp.
 Püügipiirkond:
 SEAFO
 (ALF/SEAFO)
 TAC
 pm
 (1)
 Ennetuslik TAC
 (1) Rajoonis B1 ei tohi püüda rohkem kui 132 tonni (ALF/*F47NA).
 Liik:
 Süvamere punakrabid Chaceon spp.
 Püügipiirkond:
 SEAFO alarajoon B1(1)
 (GER/F47NAM)
 TAC
 pm(2)
 Ennetuslik TAC
 (1)Käesoleva TACi kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt:
 –selle läänepiir on 0° idapikkust,
 –selle põhjapiir on 20° lõunalaiust,
 –selle lõunapiir on 28° lõunalaiust,
 –selle idapiir ulatub Namiibia majandusvööndini.
 Liik:
 Süvamere punakrabid
 Chaceon spp.
 Püügipiirkond:
 SEAFO, välja arvatud alarajoon B1
 (GER/F47X)
 TAC
 pm
 Ennetuslik TAC
 Liik:
 Patagoonia kihvkala Dissostichus eleginoides
 Püügipiirkond:
 SEAFO alapiirkond D
 (TOP/F47D)
 TAC
 pm
 Ennetuslik TAC
 Liik:
 Patagoonia kihvkala Dissostichus eleginoides
 Püügipiirkond:
 SEAFO, välja arvatud alapiirkond D
 (TOP/F47-D)
 TAC
 pm
 Ennetuslik TAC
 Liik:
 Oranž karekala
 Hoplostethus atlanticus
 Püügipiirkond:
 SEAFO alarajoon B1(1)
 (ORY/F47NAM)
 TAC
 pm
 (2)
 Ennetuslik TAC
 (1)Käesoleva lisa kohaldamisel on kalapüügiks avatud ala määratletud järgmiselt:
 –selle läänepiir on 0° idapikkust,
 –selle põhjapiir on 20° lõunalaiust,
 –selle lõunapiir on 28° lõunalaiust,
 –selle idapiir ulatub Namiibia majandusvööndini.
 (2) Välja arvatud kaaspüügikvoot pm tonni.
 Liik:
 Oranž karekala
 Hoplostethus atlanticus
 Püügipiirkond:
 SEAFO, välja arvatud alarajoon B1
 (ORY/F47X)
 TAC
 pm
 Ennetuslik TAC
 Liik:
 Kultkala
 Pseudopentaceros spp
 Püügipiirkond:
 SEAFO
 (EDW/SEAFO)
 TAC
 pm
 Ennetuslik TAC
 IG LISA
 SINIUIM-TUUN – KÕIK PIIRKONNAD
 Liik:
 Siniuim-tuun
 Thunnus maccoyii
 Püügipiirkond:
 Kõik püügipiirkonnad
 (SBF/F41-81)
 Euroopa Liit
 pm
 (1)
 Analüütiline TAC
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 pm
 (1)
 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.
 IH LISA
 WCPFC KONVENTSIOONI ALA
 Liik:
 Mõõkkala
 Xiphias gladius
 Püügipiirkond:
 WCPFC konventsiooni ala lõuna pool 20° lõunalaiust
 (SWO/F7120S)
 Euroopa Liit
 pm
 Ennetuslik TAC
 TAC
 Ei kohaldata
 IJ LISA
 SPRFMO KONVENTSIOONI ALA
 Liik:
 Tšiili stauriid
 Püügipiirkond:
 SPRFMO konventsiooni ala
 Trachurus murphyi
 (CJM/SPRFMO)
 Saksamaa
 Kehtestatakse hiljem
 (1)
 Analüütiline TAC
 Madalmaad
 Kehtestatakse hiljem
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Leedu
 Kehtestatakse hiljem
 (1)
 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Poola
 Kehtestatakse hiljem
 (1)
 Euroopa Liit
 Kehtestatakse hiljem
 (1)
 TAC
 Ei kohaldata
 (1)
 Muudetakse pärast SPRFMO komisjoni aastakoosolekut 25.–29. jaanuaril 2016.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,10.11.2015
 COM(2015) 559 final
 LISAD
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu määrus,
 millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu
 LISAD
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu määrus,
 millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu
 IIA LISA
 KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS
 SEOSES TEATAVATE TURSA-, LESTA- JA HARILIKU MERIKEELE VARUDE
 MAJANDAMISEGA ICESi IIIa, VIa, VIIa, VIId RAJOONIS,
 ICESi IV ALAPIIRKONNAS NING ICESi IIa JA Vb RAJOONI LIIDU VETES
 1.KOHALDAMISALA
 1.1.Käesolevat lisa kohaldatakse liidu laevade suhtes, mille pardal on mõni määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 nimetatud püügivahendeist või mis kasutab mõnda neist vahendeist ning mis viibib ükskõik millises käesoleva lisa punktis 2 määratletud geograafilises piirkonnas.
 1.2.Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt väljastatud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade püügikoormust püügikoormuse rühmade kaupa, kuhu need kuuluvad, kasutades asjakohaseid proovivõtu meetodeid. Käesoleva määruse artiklis 8 sätestatud püügiperioodi jooksul taotleb komisjon teaduslikku nõuannet kõnealuste laevade püügikoormuse hindamiseks, et edaspidi hõlmata need püügikoormuse reguleerimise korraga.
 2.KINDLAKSMÄÄRATUD PÜÜGIVAHENDID JA GEOGRAAFILISED PIIRKONNAD
 Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 viidatud püügivahendite rühmade määratlusi („kindlaksmääratud püügivahendid”) ning sama lisa punktis 2 määratletud geograafiliste piirkondade rühmade määratlusi.
 3.LOAD
 Kui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, võib ta keelata mis tahes oma laeval kalapüügi kindlaksmääratud püügivahenditega mis tahes geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kui ei ole tõendatud, et tema lipu all sõitev laev on kõnealuses piirkonnas kala püüdnud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.
 4.MAKSIMAALNE LUBATUD PÜÜGIKOORMUS
 4.1.Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 12 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 676/2007 artikli 9 lõikes 2 osutatud maksimaalne lubatud püügikoormus igale püügikoormuse rühmale ja igale liikmesriigile käesoleva määruse artiklis 8 osutatud püügiperioodiks on sätestatud käesoleva lisa 1. liites.
 4.2.Nõukogu määruse (EÜ) nr 1954/2003
 1
 kohaselt kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust.
 5.HALDAMINE
 5.1.Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 676/2007 artiklis 9, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklis 4 ja artiklites 13–17 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.
 5.2.Liikmesriik võib kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab nende päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide jooksul võib asjaomane liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada.
 5.3.Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitvatel laevadel mingis piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5.1 osutatud tingimuste kohaselt. Komisjoni taotlusel kirjeldab asjaomane liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.
 6.PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
 Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse tursavarude majandamise eesmärgil igat käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafilist piirkonda.
 7.ANDMETE ESITAMINE
 Liikmesriigid edastavad komisjonile andmed oma laevade kasutatud püügikoormuse kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 33 ja 34. Need andmed edastatakse kalanduse andmevahetussüsteemi kaudu või mis tahes muu andmekogumissüsteemi kaudu, mis komisjon on kasutusele võtnud.
 IIA lisa 1. liide
 Maksimaalne lubatud püügikoormus kilovatt-päevades
 a)Kattegat:
 Kindlaksmääratud püügivahend
 DK
 DE
 SE
 TR1
 pm
 pm
 pm
 TR2
 pm
 pm
 pm
 TR3
 pm
 pm
 pm
 BT1
 pm
 pm
 pm
 BT2
 pm
 pm
 pm
 GN
 pm
 pm
 pm
 GT
 pm
 pm
 pm
 LL
 pm
 pm
 pm
 b)Skagerrak, ICESi IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat; ICESi IV alapiirkond ja ICESi IIa rajooni liidu veed; ICESi VIId rajoon
 Kindlaksmääratud püügivahend
 BE
 DK
 DE
 ES
 FR
 IE
 NL
 SE
 UK
 TR1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR3
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GN
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GT
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 LL
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 c)ICESi VIIa rajoon:
 Kindlaksmääratud püügivahend
 BE
 FR
 IE
 NL
 UK
 TR1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR3
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GN
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GT
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 LL
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 (d)ICESi VIa rajoon ja ICESi Vb rajooni liidu veed:
 Kindlaksmääratud püügivahend
 BE
 DE
 ES
 FR
 IE
 UK
 TR1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR3
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GN
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GT
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 LL
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 IIB LISA
 KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES
 EUROOPA MERLUUSI LÕUNAPOOLSETE VARUDE
 JA NORRA SALEHOMAARI TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA
 ICESi VIIIc JA IXa RAJOONIS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES
 I peatükk
 Üldsätted
 1.KOHALDAMISALA
 Käesolevat lisa kohaldatakse liidu laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad pardal või kasutavad traale, ankurdatud põhjanootasid või samalaadseid püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, või põhjaõngejadasid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2166/2005, ning mis viibivad ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.
 2.MÕISTED
 Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a)„püügivahendite rühm” – rühm, mis koosneb järgmisest kahest püügivahendite kategooriast:
 i)traalid, ankurdatud põhjanoodad või samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, ja
 ii)nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ja põhjaõngejadad;
 b)„kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast, mis kuulub püügivahendite rühma;
 c)„piirkond” – ICESi VIIIc ja IXa rajoon, välja arvatud Cádizi laht;
 d)„käesolev püügiperiood” – artiklis 8 osutatud periood;
 e)„eritingimused” – punktis 6.1 esitatud eritingimused.
 3.
 PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
 Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad liidu laevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.
 II peatükk
 Load
 4.PÜÜGILOAGA LAEVAD
 4.1.Liikmesriik ei anna luba kalapüügiks kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahenditega ühelegi oma lipu all sõitvale laevale, millel ei ole tõendeid püügitegevuse kohta piirkonnas aastatel 2002–2015 (välja arvatud püügitegevus seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et asjaomases piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.
 4.2.Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 8 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 11 või 12.
 III peatükk
 Liidu laevadele eraldatav
 piirkonnas viibimise päevade arv
 5.PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
 5.1.Käesoleva püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
 5.2.Kui laev suudab tõendada, et ta merluusisaak on alla 8 % teatava püügireisi ajal püütud kala kogueluskaalust, ei arvesta kõnealuse laeva lipuliikmesriik kõnealuse püügireisiga seotud merepäevi I tabelis sätestatud kohaldatava merepäevade maksimaalse arvu hulka.
 6.PÄEVADE ERALDAMISEGA SEOTUD ERITINGIMUSED
 6.1.Maksimaalse päevade arvu määramisel, mille jooksul liidu laev võib oma lipuliikmesriigi loal viibida piirkonnas, kohaldatakse I tabeli kohaselt järgmisi eritingimusi:
 a)asjaomase laeva poolt kummalgi kahel kalendriaastal 2013 ja 2014 lossitud euroopa merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele; ning
 b)asjaomase laeva poolt punktis a osutatud aastatel lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.
 6.2.Kui laevale on määratud piiramatu arv päevi seoses asjaomaste eritingimuste täitmisega, ei tohi laev kogu lossitud saagist käesoleval püügiperioodil lossida üle 5 tonni euroopa merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).
 6.3.Kui laev ei täida kas või üht eritingimustest, kaotab ta kohe õiguse lisapäevade saamiseks kõnealusel eritingimusel.
 6.4.Punktis 6.1 osutatud eritingimuste kohaldamise võib üle kanda ühelt laevalt teisele või mitmele laevale, mis asendab (asendavad) seda laeva, tingimusel et asendav laev kasutab sarnast püügivahendit ega ole ühelgi oma tegevusaastal lossinud euroopa merluusi ega norra salehomaari rohkem punktis 6.1 sätestatud kogusest.
 I tabel
 Laeva püügipiirkonnas viibimise maksimaalne päevade arv püügivahendite kaupa aasta kohta
 Eritingimus
 Kindlaksmääratud püügivahend
 Päevade maksimaalne arv
 Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad
 ES
 117
 FR
 109
 PT
 113
 Punkti 6.1 alapunktid a ja b
 Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad
 Tähtajatu
 7.KILOVATT-PÄEVADE SÜSTEEM
 7.1.Liikmesriik võib oma kalalaevade püügikoormust hallata kilovatt-päevade süsteemi põhjal. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes kindlaksmääratud püügivahendit ja mille suhtes kohaldatakse I tabelis sätestatud eritingimusi, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile ja eritingimustele vastavat kilovatt-päevade üldkogust.
 7.2.Selline kilovatt-päevade üldkogus on kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit ja mille suhtes vajaduse korral kohaldatakse vastavat eritingimust, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 7.1. Kuna I tabeli kohaselt on päevade arv piiramatu, võidakse laevale eraldada kõige rohkem 360 päeva.
 7.3.Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse I tabelis sätestatud kindlaksmääratud püügivahendi ja eritingimuse osas koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad järgmiseid arvutuse üksikasju:
 a)püügiloaga laevade loetelu, koos viitega nende liidu laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
 b)kõnealuste laevade punkti 6.1 alapunktis a osutatud aastate püügiaruanded, mis kajastavad punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud eritingimustes määratletud saagi koostist, kui nende laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi;
 c)merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 7.1 kohaldamise korral.
 7.4.Kõnealuse taotluse alusel komisjon hindab, kas punktis 7 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi.
 8.LISAPÄEVADE ERALDAMINE KALAPÜÜGI ALALISE LÕPETAMISE EEST
 8.1.Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud eelneval püügiperioodil kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006
 2
 artikli 23 kohaselt või nõukogu määruse (EÜ) nr 744/2008
 3
 kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.
 8.2.Arvutatakse kindlaksmääratud püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
 8.3.Punkte 8.1 ja 8.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 3 või 6.4 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.
 8.4.Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 8.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt käesoleva püügiperioodi 15. juuniks taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:
 a)püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende liidu laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
 b)kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel eritingimuste kohta.
 8.5.Sellise liikmesriigi taotluse alusel võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 8.6.Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad käesoleva püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit. Punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud eritingimusi kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade järelejäänud päevi on keelatud anda allesjäänud laevadele, millel ei ole õigust kasutada eritingimusi.
 8.7.Kui komisjon eraldab täiendavaid merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu eelneva püügiperioodi jooksul, kohandatakse seoses käesoleva püügiperioodiga I tabelis liikmesriigi ja püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu vastavalt.
 9.LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE TEADUSLIKU VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
 9.1.Komisjon võib eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 199/2008
 4
 ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.
 9.2.Teaduslikud vaatlejad on laeva omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.
 9.3.Punktis 9.1 nimetatud eraldisi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.
 9.4.Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt sellele liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele, piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 9.5.Kui komisjon on liikmesriigi esitatud teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.
 IV peatükk
 Haldamine
 10.ÜLDINE KOHUSTUS
 Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 2166/2005 artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.
 11.PÜÜGIPERIOODID
 11.1.Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.
 11.2.Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.
 11.3.Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 10 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.
 V peatükk
 Eraldatud püügikoormuste vahetamine
 12.PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
 12.1.Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud liidu kalalaevastiku registris.
 12.2.Punkti 12.1 kohaselt ülekantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt kalapüügipäevikule punkti 6.1 alapunktis a osutatud aastatel samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest.
 12.3.Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.
 12.4.Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, mis kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma eritingimusteta.
 12.5.Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 13.PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
 Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse mutatis mutandis punktides 4.1, 4.2 ja 12 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.
 VI peatükk
 Aruandekohustus
 14.PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
 Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonda.
 15.ANDMETE KOGUMINE
 Liikmesriigid koguvad kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades, käesolevas lisas sätestatud teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks.
 16.ANDMETE ESITAMINE
 Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 15 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressile, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe, mis hõlmab kogu käesolevat ja eelnevat püügiperioodi või osa sellest, kasutades IV ja V tabelis sätestatud vormi.
 II tabel
 Aruandevorm kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa
 Liikmesriik
 Püügivahend
 Püügiperioodid
 Püügikoormuse koonddeklaratsioon
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 III tabel
 Andmete esitusviis kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa
 Rubriik
 Maksimaalne tähtede/numbrite arv
 Joondus(1) V(asakule)/P(aremale)
 Määratlus ja märkused
 (1)
 Liikmesriik
 3
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud
 (2)
 Püügivahend
 2
 Üks järgmistest püügivahendite liikidest
 TR = traalid, põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm
 GN = nakkevõrgud ≥ 60 mm
 LL = põhjaõngejadad
 (3)
 Püügiperioodid
 4
 Üks püügiperiood alates 2006. aasta püügiperioodist kuni käesoleva püügiperioodini
 (4)
 Püügikoormuse koonddeklaratsioon
 7
 P
 Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse püügiperioodi 1. veebruarist kuni 31. jaanuarini.
 (1)
 See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.
 IV tabel
 Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta
 Liikmesriik
 CFR
 Pardatähis
 Püügiperioodi kestus
 Teatatud püügivahendid
 Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus
 Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv
 Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv
 Ülekantud päevad
 Nr 1
 Nr 2
 Nr 3
 ...
 Nr 1
 Nr 2
 Nr 3
 ...
 Nr 1
 Nr 2
 Nr 3
 ...
 Nr 1
 Nr 2
 Nr 3
 ...
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 (5)
 (5)
 (5)
 (5)
 (6)
 (6)
 (6)
 (6)
 (7)
 (7)
 (7)
 (7)
 (8)
 (8)
 (8)
 (8)
 (9)
 V tabel
 Andmevorm laevaga seotud teabe kohta
 Rubriik
 Maksimaalne tähtede/numbrite arv
 Joondus(1)
 V(asakule)/P(aremale)
 Määratlus ja märkused
 (1)
 Liikmesriik
 3
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud
 (2)
 CFR
 12
 Liidu kalalaevastiku registri number (CFR)
 Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada
 (3)
 Pardatähis
 14
 V
 Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87(2)
 (4)
 Püügiperioodi kestus
 2
 V
 Püügiperioodi pikkus kuudes
 (5)
 Teatatud püügivahendid
 2
 V
 Üks järgmistest püügivahendite liikidest
 TR = traalid, põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm
 GN = nakkevõrgud ≥ 60 mm
 LL = põhjaõngejadad
 (6)
 Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus
 2
 V
 Märkida, milliseid IIB lisa punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse)
 (7)
 Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv
 3
 V
 Päevade arv, mille jooksul laeval on IIB lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus
 (8)
 Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv
 3
 V
 Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid.
 (9)
 Ülekantud päevad
 4
 V
 Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.
 (1)
 See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.
 (2)
 Komisjoni määrus (EMÜ) nr 1381/87, 20. mai 1987, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9).
 IIC LISA
 LAEVADE PÜÜGIKOORMUS
 SEOSES HARILIKU MERIKEELE VARUDE MAJANDAMISEGA
 LA MANCHE’I LÄÄNEOSAS ICESi VIIe RAJOONIS
 I peatükk
 Üldsätted
 1.KOHALDAMISALA
 1.1.Käesolevat lisa kohaldatakse liidu laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad pardal või kasutavad piimtraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ning passiivpüüniseid, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm kooskõlas määrusega (EÜ) nr 509/2007, ning mis viibivad ICESi VIIe rajoonis.
 1.2.Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mis püüavad passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja mis on püügiandmete kohaselt püüdnud kolme eelmise aasta jooksul aastas eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, järgmistel tingimustel:
 a)sellised laevad püüdsid 2015. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt;
 b)sellised laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale;
 c)iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2016 ja 31. jaanuariks 2017 aruande selliste laevade hariliku merikeele püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2016. aastal.
 Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa kohaldamisest.
 2.MÕISTED
 Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a)„püügivahendite rühm” – rühm, mis koosneb järgmisest kahest püügivahendite kategooriast:
 i)piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm ja
 ii)passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm;
 b)„kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast, mis kuulub püügivahendite rühma;
 c)„piirkond” – ICESi VIIe rajoon;
 d)„käesolev püügiperiood” – ajavahemik 1. veebruarist 2016 kuni 31. jaanuarini 2017.
 3.PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
 Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ja liidus registreeritud liidu laevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.
 II peatükk
 Load
 4.PÜÜGILOAGA LAEVAD
 4.1Liikmesriik ei anna luba kalapüügiks kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahenditega ühelegi oma lipu all sõitvale laevale, millel ei ole tõendeid püügitegevuse kohta piirkonnas aastatel 2002–2015 (välja arvatud püügitegevus seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et asjaomases piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.
 4.2Siiski võib laev, mis on kalastanud kindlaksmääratud püügivahenditega, kasutada teisi püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui kindlaksmääratud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.
 4.3Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 8 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 10 või 11.
 III peatükk
 Liidu laevadele eraldatav
 piirkonnas viibimise päevade arv
 5.PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
 Käesoleva püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
 I tabel
 Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas
 kindlaksmääratud püügivahendite kaupa
 Kindlaksmääratud püügivahend
 Päevade maksimaalne arv
 Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 80 mm
 BE
 pm
 FR
 pm
 UK
 pm
 Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on ≤ 220 mm
 BE
 pm
 FR
 pm
 UK
 pm
 6.KILOVATT-PÄEVADE SÜSTEEM
 6.1.Käesoleval püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotatud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes I tabelis määratletud kindlaksmääratud püügivahendit, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile vastavat kilovatt-päevade üldkogust.
 6.2.Selline kilovatt-päevade üldkogus on kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 6.1.
 6.3.Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse I tabelis sätestatud kindlaksmääratud püügivahendi osas koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad järgmisi arvutuse üksikasju:
 a)püügiloaga laevade loetelu, koos viitega nende liidu laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
 b)merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 6.1 kohaldamise korral.
 6.4.Kõnealuse taotluse alusel komisjon hindab, kas punktis 6 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi.
 7.LISAPÄEVADE ERALDAMINE KALAPÜÜGI ALALISE LÕPETAMISE EEST
 7.1.Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud eelneval püügiperioodil kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 kohaselt või määruse (EÜ) nr 744/2008 kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.
 7.2.Teatavat püügivahendite rühma kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
 7.3.Punkte 7.1 ja 7.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.
 7.4.Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 7.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt käesoleva püügiperioodi 15. juuniks taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:
 a)püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende liidu laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;
 b)kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmadele.
 7.5.Sellise liikmesriigi taotluse alusel võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 7.6.Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad käesoleva püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit.
 7.7.Kui komisjon eraldab täiendavaid merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu eelneva püügiperioodi jooksul, kohandatakse seoses käesoleva püügiperioodiga I tabelis liikmesriigi ja püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu vastavalt.
 8.LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE TEADUSLIKU VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
 8.1.Komisjon võib eraldada ajavahemikul 1. veebruarist 2016 kuni 31. jaanuarini 2017 liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 199/2008 ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.
 8.2.Teaduslikud vaatlejad on kalalaeva omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.
 8.3.Punktis 8.1 nimetatud eraldisi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.
 8.4.Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5 kohaselt sellele liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele, piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 8.5.Kui komisjon on liikmesriigi esitatud teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.
 IV peatükk
 Haldamine
 9.ÜLDINE KOHUSTUS
 Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.
 10.PÜÜGIPERIOODID
 10.1.Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.
 10.2.Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.
 10.3.Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 9 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.
 V peatükk
 Eraldatud püügikoormuste vahetamine
 11.PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
 11.1.Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud liidu kalalaevastiku registris.
 11.2.Punkti 11.1 kohaselt üle kantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt kalapüügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis.
 11.3.Punktis 11.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.
 11.4.Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 12.PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL
 Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse mutatis mutandis punktides 4.2, 4.4, 5, 6 ja 10 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.
 VI peatükk
 Aruandekohustus
 13.PÜÜGIKOORMUSE ARUANNE
 Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonda.
 14.ANDMETE KOGUMINE
 Liikmesriigid koguvad kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades, käesolevas lisas sätestatud teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks.
 15.ANDMETE ESITAMINE
 Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 14 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressile, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe, mis hõlmab kogu 2014. ja 2015. püügiperioodi või osa sellest, kasutades IV ja V tabelis sätestatud vormi.
 II tabel
 Aruandevorm kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa
 Liikmesriik
 Püügivahend
 Püügiperioodid
 Püügikoormuse koonddeklaratsioon
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 III tabel
 Andmete esitusviis kilovatt-päevade kohta püügiperioodide kaupa
 Rubriik
 Maksimaalne tähtede/numbrite arv
 Joondus(1)
 V(asakule)/P(aremale)
 Määratlus ja märkused
 (1)
 Liikmesriik
 3
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud
 (2)
 Püügivahend
 2
 Üks järgmistest püügivahendite liikidest
 BT = piimtraalid ≥ 80 mm
 GN = nakkevõrk < 220 mm
 TN = abar või takervõrk < 220 mm
 (3)
 Püügiperioodid
 4
 Üks aasta alates 2006. aasta püügiperioodist kuni käesoleva püügiperioodini
 (4)
 Püügikoormuse koonddeklaratsioon
 7
 P
 Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse püügiperioodi 1. veebruarist kuni 31. jaanuarini.
 (1)
 See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.
 IV tabel
 Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta
 Liikmesriik
 CFR
 Pardatähis
 Püügiperioodi kestus
 Teatatud püügivahendid
 Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv
 Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv
 Ülekantud päevad
 Nr 1
 Nr 2
 Nr 3
 ...
 Nr 1
 Nr 2
 Nr 3
 ...
 Nr 1
 Nr 2
 Nr 3
 ...
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 (5)
 (5)
 (5)
 (5)
 (6)
 (6)
 (6)
 (6)
 (7)
 (7)
 (7)
 (7)
 (8)
 V tabel
 Andmevorm laevaga seotud teabe kohta
 Rubriik
 Maksimaalne tähtede/numbrite arv
 Joondus(1)
 V(asakule)/P(aremale)
 Määratlus ja märkused
 (1)
 Liikmesriik
 3
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud
 (2)
 CFR
 12
 Liidu kalalaevastiku registri number (CFR)
 Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada
 (3)
 Pardatähis
 14
 V
 Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87
 (4)
 Püügiperioodi kestus
 2
 V
 Püügiperioodi pikkus kuudes
 (5)
 Teatatud püügivahendid
 2
 V
 Üks järgmistest püügivahendite liikidest
 BT = piimtraalid ≥ 80 mm
 GN = nakkevõrk < 220 mm
 TN = abar või takervõrk < 220 mm
 (6)
 Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus
 3
 V
 Päevade arv, mille jooksul laeval on IIC lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus
 (7)
 Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv
 3
 V
 Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid.
 (8)
 Ülekantud päevad
 4
 V
 Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.
 (1)
 See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.
 IID LISA
 TOBIAVARUDE MAJANDAMISE PIIRKONNAD
 ICESi IIa JA IIIa RAJOONIS NING ICESi IV ALAPIIRKONNAS
 IA lisas kindlaks määratud tobiavarude püügivõimaluste haldamiseks ICESi IIa ja IIIa rajoonis ja ICESi IV alapiirkonnas on majandamispiirkonnad, kus kohaldatakse konkreetseid püügipiiranguid, esitatud allpool ja käesoleva lisa liites:
 Tobiavarude majandamispiirkond
 ICESi statistilised ruudud
 1
 31-34 E9-F2; 35 E9- F3; 36 E9-F4; 37 E9-F5; 38-40 F0-F5; 41 F5-F6
 2
 31-34 F3-F4; 35 F4-F6; 36 F5-F8; 37-40 F6-F8; 41 F7-F8
 3
 41 F1-F4; 42-43 F1-F9; 44 F1-G0; 45-46 F1-G1; 47 G0
 4
 38-40 E7-E9; 41-46 E6-F0
 5
 47-51 E6 + F0-F5; 52 E6-F5
 6
 41-43 G0-G3; 44 G1
 7
 47-51 E7-E9
 IID lisa 1. liide
 Tobiavarude majandamise piirkonnad
 III LISA
 KOLMANDA RIIGI VETES KALA PÜÜDVATE LIIDU LAEVADE
 KALAPÜÜGILUBADE MAKSIMAALNE ARV
 Püügipiirkond
 Püügiliik
 Kalapüügilubade arv
 Kalapüügilubade jaotamine liikmesriikide vahel
 Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv
 Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond
 Heeringas, põhja pool 62° 00' N
 Kehtestatakse hiljem
 DK
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 DE
 Kehtestatakse hiljem
 FR
 Kehtestatakse hiljem
 IE
 Kehtestatakse hiljem
 NL
 Kehtestatakse hiljem
 PL
 Kehtestatakse hiljem
 SV
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 Põhjalähedased liigid, põhja pool 62° 00' N
 Kehtestatakse hiljem
 DE
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 IE
 Kehtestatakse hiljem
 ES
 Kehtestatakse hiljem
 FR
 Kehtestatakse hiljem
 PT
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 Jaotamata
 Kehtestatakse hiljem
 Harilik makrell (1)
 Ei kohaldata
 Ei kohaldata
 Kehtestatakse hiljem
 Töönduslikud liigid, lõuna pool 62° 00' N
 Kehtestatakse hiljem
 DK
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 Fääri saarte veed
 Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel
 Kehtestatakse hiljem
 BE
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 DE
 Kehtestatakse hiljem
 FR
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62° 28′ N ja ida pool 6° 30′ W
 Kehtestatakse hiljem (2)
 Ei kohaldata
 Kehtestatakse hiljem
 Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61° 20' N ja 62° 00' N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal.
 Kehtestatakse hiljem
 BE
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 DE
 Kehtestatakse hiljem
 FR
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61° 30′ N ja lääne pool 9° 00′ W ning piirkonnas 7° 00′ W ja 9° 00′ W vahel, lõuna pool 60° 30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30′ N, 7° 00′ W ning 60° 00′ N, 6° 00′ W vahel kulgevat joont.
 Kehtestatakse hiljem
 DE (3)
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem (4)
 FR (3)
 Kehtestatakse hiljem
 Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning mille puhul on võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid
 Kehtestatakse hiljem
 Ei kohaldata
 Kehtestatakse hiljem (4)
 Põhjaputassuu püük. Püügilubadega laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”.
 Kehtestatakse hiljem
 DE
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 DK
 Kehtestatakse hiljem
 FR
 Kehtestatakse hiljem
 NL
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 SE
 Kehtestatakse hiljem
 ES
 Kehtestatakse hiljem
 IE
 Kehtestatakse hiljem
 PT
 Kehtestatakse hiljem
 Õngepüük
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Harilik makrell
 Kehtestatakse hiljem
 DK
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 BE
 Kehtestatakse hiljem
 DE
 Kehtestatakse hiljem
 FR
 Kehtestatakse hiljem
 IE
 Kehtestatakse hiljem
 NL
 Kehtestatakse hiljem
 SE
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 Heeringas, põhja pool 62° 00' N
 Kehtestatakse hiljem
 DK
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 DE
 Kehtestatakse hiljem
 IE
 Kehtestatakse hiljem
 FR
 Kehtestatakse hiljem
 NL
 Kehtestatakse hiljem
 SE
 Kehtestatakse hiljem
 UK
 Kehtestatakse hiljem
 (1)
 Ilma et see mõjutaks Rootsile Norra poolt vastavalt väljakujunenud tavale antud täiendavaid litsentse.
 (2)
 Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel.
 (3)
 Need arvud viitavad korraga kohal viibivate laevade maksimaalsele arvule.
 (4)
 Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest”.
 IV LISA
 ICCATi KONVENTSIOONI ALA (1)
 1.Liidu söödalaevade ja veoõngedega laevade maksimaalne arv, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 2.Liidu rannalähedase püügi laevade maksimaalne arv, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm
 Hispaania
 pm
 Prantsusmaa
 pm
 Itaalia
 pm
 Küpros
 pm
 Malta
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 3.Liidu laevade maksimaalne arv, millel on lubatud kasvatamise eesmärgil aktiivselt püüda Aadria meres harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm
 Horvaatia
 pm
 Itaalia
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 4.Liikmesriikide nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus, millele võib anda loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida
 Tabel A
 Kalalaevade arv(2)
 Küpros
 Kreeka
 Horvaatia
 Itaalia
 Prantsusmaa
 Hispaania
 Malta
 Seinnoodalaevad
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Õngepüügilaevad
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Söödalaevad
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Käsiõngelaevad
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Traalerid
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Muud rannalähedase püügi laevad(3)
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Tabel B
 Kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsus
 Küpros
 Horvaatia
 Kreeka
 Itaalia
 Prantsusmaa
 Hispaania
 Malta
 Seinnoodalaevad
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Õngepüügilaevad
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Söödalaevad
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Käsiõngelaevad
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Traalerid
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Muud rannalähedase püügi laevad
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 5.Mõrdade arv, millele liikmesriigid on andnud hariliku tuuni püügi loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
 Mõrdade arv(4)
 Hispaania
 pm
 Itaalia
 pm
 Portugal
 pm
 6.Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ja kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
 Tabel A
 Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus
 Kalakasvatusettevõtete arv
 Tootmisvõimsus tonnides
 Hispaania
 pm
 pm
 Itaalia
 pm
 pm
 Kreeka
 pm
 pm
 Küpros
 pm
 pm
 Horvaatia
 pm
 pm
 Malta
 pm
 pm
 Tabel B
 Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides)
 Hispaania
 pm
 Itaalia
 pm
 Kreeka
 pm
 Küpros
 pm
 Horvaatia
 pm
 Malta
 pm
 ________________
 (1)1., 2. ja 3. punktis esitatud arvud võivad väheneda, et liidu rahvusvahelised kohustused oleksid täidetud.
 (2)Tabeli A 4. jaotise arve võib veel suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.
 (3)Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid (õngejada, käsiõng, landipüügilaev).
 (4)Seda arvu võib veel suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.
 V LISA
 CCAMLRi KONVENTSIOONI ALA
 A OSA
 SIHTPÜÜGI KEELD CCAMLRi KONVENTSIOONI ALAS
 Sihtliigid
 Piirkond
 Keeluaeg
 Haid (kõik liigid)
 Konventsiooni ala
 pm
 Notothenia rossii
 FAO 48.1. Antarktika, poolsaareala
 FAO 48.2. Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus
 FAO 48.3. Antarktika, Lõuna-Georgia saare ümbrus
 pm
 Kalad
 FAO 48.1. Antarktika(1)
 FAO 48.2. Antarktika(1)
 pm
 Gobionotothen gibberifrons
 Chaenocephalus aceratus
 Pseudochaenichthys georgianus
 Lepidonotothen squamifrons
 Patagonotothen guntheri
 Electrona carlsbergi(1)
 FAO 48.3.
 pm
 Dissostichus spp.
 FAO 48.5. Antarktika
 pm
 Dissostichus spp.
 FAO 88.3. Antarktika(1)
 FAO 58.5.1. Antarktika(1) (2)
 FAO 58.5.2. Antarktika ida pool 79° 20' E ja väljaspool majandusvööndit lääne pool 79° 20' E(1)
 FAO 58.4.4. Antarktika(1) (2)
 FAO 58.6. Antarktika(1) (2)
 FAO 58.7. Antarktika(1)
 pm
 Lepidonotothen squamifrons
 FAO 58.4.4.(1) (2)
 pm
 Kõik liigid, välja arvatud Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides
 FAO 58.5.2. Antarktika
 pm
 Dissostichus mawsoni
 FAO 48.4. Antarktika(1) ala, mille piirid on 55° 30′ lõunalaiust ja 57° 20′ lõunalaiust ning 25° 30′ läänepikkust ja 29° 30′ läänepikkust
 pm
 (1)
 Välja arvatud teadustöö eesmärgil.
 (2)
 Välja arvatud riikide jurisdiktsiooni all olevad veed (majandusvööndid).
 B OSA
 LUBATUD KOGUPÜÜK JA KAASPÜÜGI PIIRNORMID CCAMLRi ALA TEADUSUURINGUTEGA SEOTUD PÜÜGIPIIRKONDADES AASTATEL 2015–2016
 Alapiirkond/
 rajoon
 Piirkond
 Hooaeg
 SSRUd
 Dissotichus spp. püügi piirnorm (tonnides)
 Kaaspüügi piirnorm (tonnides)
 Uurimisüksus (SSRU)
 Piirnorm
 Railised
 Macrourus spp.
 Muud liigid
 58.4.1.
 Kogu rajoon
 pm
 A, B, F
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 C
 pm
 D
 pm
 E
 pm
 G
 pm
 H
 pm
 58.4.2.
 Kogu rajoon
 pm
 A
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 B, C, D
 pm
 E (kaasa arvatud 58.4.2_1)
 pm
 58.4.3a.
 Kogu rajoon
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Ei kohaldata
 88.1.
 Kogu alapiirkond
 pm
 A, D, E, F, M
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 B, C, G
 pm
 A, D, E, F, M
 pm
 A, D, E, F, M
 pm
 A, D, E, F, M
 pm
 H, I, K
 pm
 B, C, G
 pm
 B, C, G
 pm
 B, C, G
 pm
 J, L
 pm
 H, I, K
 pm
 H, I, K
 pm
 H, I, K
 pm
 J, L
 pm
 J, L
 pm
 J, L
 pm
 88.2.
 Lõuna pool 65o S
 pm
 A, B, I
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 C, D, E, F, G (88.2_1 kuni 88.2_4)
 pm
 A, B, I
 pm
 A, B, I
 pm
 A, B, I
 pm
 H
 pm
 C, D, E, F, G
 pm
 C, D, E, F, G
 pm
 C, D, E, F, G
 pm
 H
 pm
 H
 pm
 H
 pm
 V lisa B osa liide
 Väikeste uurimisüksuste (SSRU) loetelu
 Piirkond
 Uurimisüksus (SSRU)
 Piirjoon
 48.6
 A
 Punktist 50° S 20° W otse itta kuni 1° 30' E, sealt otse lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 20° W, sealt otse põhja kuni 50° S.
 B
 Punktist 60° S 20° W otse itta kuni 10° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 20° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 C
 Punktist 60° S 10° W otse itta kuni nullmeridiaanini, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 10° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 D
 Punktist 60° S nullmeridiaanil otse itta kuni 10° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni nullmeridiaanini, sealt otse põhja kuni 60° S.
 E
 Punktist 60° S 10° E otse itta kuni 20° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 10° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 F
 Punktist 60° S 20° E otse itta kuni 30° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 20° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 G
 Punktist 50° S 1° 30' E otse itta kuni 30° E, sealt otse lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 1° 30' E, sealt otse põhja kuni 50° S.
 58.4.1
 A
 Punktist 55° S 86° E otse itta kuni 150° E, sealt otse lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 86° E, sealt otse põhja kuni 55° S.
 B
 Punktist 60° S 86° E otse itta kuni 90° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 80° E, sealt otse põhja kuni 64° S, sealt otse itta kuni 86° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 C
 Punktist 60° S 90° E otse itta kuni 100° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 90° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 D
 Punktist 60° S 100° E otse itta kuni 110° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 100° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 E
 Punktist 60° S 110° E otse itta kuni 120° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 110° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 F
 Punktist 60° S 120° E otse itta kuni 130° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 120° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 G
 Punktist 60° S 130° E otse itta kuni 140° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 130° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 H
 Punktist 60° S 140° E otse itta kuni 150° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 140° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 58.4.2
 A
 Punktist 62° S 30° E otse itta kuni 40° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 30° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
 B
 Punktist 62° S 40° E otse itta kuni 50° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 40° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
 C
 Punktist 62° S 50° E otse itta kuni 60° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 50° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
 D
 Punktist 62° S 60° E otse itta kuni 70° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 60° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
 E
 Punktist 62° S 70° E otse itta kuni 73° 10' E, sealt otse lõunasse 64° S, sealt otse itta 80° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 70° E, sealt otse põhja kuni 62° S.
 58.4.3a
 A
 Kogu rajoon, punktist 56° S 60° E otse itta kuni 73° 10' E, sealt otse lõunasse kuni 62° S, sealt otse läände kuni 60° E, sealt otse põhja kuni 56° S.
 58.4.3b
 A
 Punktist 56° S 73° 10' E otse itta kuni 79° E, sealt lõunasse kuni 59° S, sealt otse läände kuni 73° 10' E, sealt otse põhja kuni 56 ° S.
 B
 Punktist 60° S 73° 10' E otse itta kuni 86° E, sealt lõunasse kuni 64° S, sealt otse läände kuni 73° 10' E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 C
 Punktist 59° S 73° 10' E otse itta kuni 79° E, sealt lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 73° 10' E, sealt otse põhja kuni 59° S.
 D
 Punktist 59° S 79° E otse itta kuni 86° E, sealt otse lõunasse kuni 60° S, sealt otse läände kuni 79° E, sealt otse põhja kuni 59° S.
 E
 Punktist 56° S 79° E otse itta kuni 80° E, sealt otse põhja kuni 55° S, sealt otse itta kuni 86° E, sealt otse lõunasse kuni 59° S, sealt otse läände kuni 79° E, sealt otse põhja kuni 56° S.
 58.4.4
 A
 Punktist 51° S 40° E otse itta kuni 42° E, sealt otse lõunasse kuni 54° S, sealt otse läände kuni 40° E, sealt otse põhja kuni 51° S.
 B
 Punktist 51° S 42° E otse itta kuni 46° E, sealt otse lõunasse kuni 54° S, sealt otse läände kuni 42° E, sealt otse põhja kuni 51° S.
 C
 Punktist 51° S 46° E otse itta kuni 50° E, sealt otse lõunasse kuni 54° S, sealt otse läände kuni 46° E, sealt otse põhja kuni 51° S.
 D
 Kogu rajoon, välja arvatud SSRUd A, B, C, ja mille välispiir algab punktist 50° S 30° E, sealt otse itta kuni 60° E, sealt otse lõunasse kuni 62° S, sealt otse läände kuni 30° E, sealt otse põhja kuni 50° S.
 58.6
 A
 Punktist 45° S 40° E otse itta kuni 44° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 40° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
 B
 Punktist 45° S 44° E otse itta kuni 48° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 44° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
 C
 Punktist 45° S 48° E otse itta kuni 51° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 48° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
 D
 Punktist 45° S 51° E otse itta kuni 54° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 51° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
 58.7
 A
 Punktist 45° S 37° E otse itta kuni 40° E, sealt otse lõunasse kuni 48° S, sealt otse läände kuni 37° E, sealt otse põhja kuni 45° S.
 88.1
 A
 Punktist 60° S 150° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 65° S, sealt otse läände kuni 150° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 B
 Punktist 60° S 170° E otse itta kuni 179° E, sealt otse lõunasse kuni 66° 40' S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 C
 Punktist 60° S 179° E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 70° S, sealt otse läände kuni 178° W, sealt otse põhja kuni 66° 40' S, sealt otse läände kuni 179° E, sealt otse põhja kuni 60° S.
 D
 Punktist 65° S 150° E otse itta kuni 160° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 150° E, sealt otse põhja kuni 65° S.
 E
 Punktist 65° S 160° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 68° 30' S, sealt otse läände kuni 160° E, sealt otse põhja kuni 65° S.
 F
 Punktist 68° 30' S 160° E otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 160° E, sealt otse põhja kuni 68° 30' S.
 G
 Punktist 66° 40' S 170° E otse itta kuni 178° W, sealt otse lõunasse kuni 70° S, sealt otse läände kuni 178° 50' E, sealt otse lõunasse kuni 70° 50' S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 66° 40' S.
 H
 Punktist 70° 50' S 170° E otse itta kuni 178° 50' E, sealt otse lõunasse kuni 73° S, sealt otse läände kuni rannikuni, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 170° E, sealt otse põhja kuni 70° 50' S.
 I
 Punktist 70° S 178° 50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 73° S, sealt otse läände kuni 178° 50' E, sealt otse põhja kuni 70° S.
 J
 Punktist 73° S rannikul 170° E lähedal otse itta kuni 178° 50' E, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni 170° E, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 73° S.
 K
 Punktist 73° S 178° 50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 76° S, sealt otse läände kuni 178° 50' E, sealt otse põhja kuni 73° S.
 L
 Punktist 76° S 178° 50' E otse itta kuni 170° W, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni 178° 50' E, sealt otse põhja kuni 76° S.
 M
 Punktist 73° S rannikul 169° 30' E lähedal otse itta kuni 170° E, sealt otse lõunasse kuni 80° S, sealt otse läände kuni rannikuni, sealt põhjasuunas piki rannikut kuni 73° S.
 88.2
 A
 Punktist 60° S 170° W otse itta kuni 160° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 170° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 B
 Punktist 60° S 160° W otse itta kuni 150° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 160° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 C
 Punktist 70° 50' S 150° W otse itta kuni 140° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 150° W, sealt otse põhja kuni 70° 50' S.
 D
 Punktist 70° 50' S 140° W otse itta kuni 130° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 140° W, sealt otse põhja kuni 70° 50' S.
 E
 Punktist 70° 50' S 130° W otse itta kuni 120° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 130° W, sealt otse põhja kuni 70° 50' S.
 F
 Punktist 70° 50' S 120° W otse itta kuni 110° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 120° W, sealt otse põhja kuni 70° 50' S.
 G
 Punktist 70° 50' S 110° W otse itta kuni 105° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 110° W, sealt otse põhja kuni 70° 50' S.
 H
 Punktist 65° S 150° W otse itta kuni 105° W, sealt otse lõunasse kuni 70° 50' S, sealt otse läände kuni 150° W, sealt otse põhja kuni 65° S.
 I
 Punktist 60° S 150° W otse itta kuni 105° W, sealt otse lõunasse kuni 65° S, sealt otse läände kuni 150° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 88.3
 A
 Punktist 60° S 105° W otse itta kuni 95° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 105° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 B
 Punktist 60° S 95° W otse itta kuni 85° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 95° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 C
 Punktist 60° S 85° W otse itta kuni 75° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 85° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 D
 Punktist 60° S 75° W otse itta kuni 70° W, sealt otse lõunasse kuni rannikuni, sealt läänesuunas piki rannikut kuni 75° W, sealt otse põhja kuni 60° S.
 C OSA
 21-03/A LISA
 TAVALISE HIILGEVÄHI (EUPHAUSIA SUPERBA)
 PÜÜGIS OSALEMISE KAVATSUSE TEATIS
 Üldine teave
 Osaleja:
 Püügihooaeg:
 Laeva nimi:
 Eeldatav püügimaht (tonnides):
 Alapiirkonnad ja rajoonid, kus püüki kavandatakse
 Seda kaitsemeedet kohaldatakse tavalise hiilgevähi püügi kavatsustest teatamise kohta alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3 ja 48.4 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2. Kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki muudes alapiirkondades ja rajoonides tuleb teatada kaitsemeetme 21-02 kohaselt.
 Alapiirkond/rajoon
 Tähistada sobiv kastike
 48.1
 □
 48.2
 □
 48,3
 □
 48,4
 □
 58.4.1
 □
 58.4.2
 □
 Püügitehnika:
 Tähistada sobiv kastike
 □ Tavaline traalpüük
 □ Pidevpüügisüsteem
 □ Noodapärasse pumpamine
 □ Muu meetod: Palun täpsustada
 Püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu otseseks hindamiseks kasutatud tooteliigid ja meetodid
 Toote liik
 Püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu otseseks hindamiseks kasutatud meetod, kui see on asjakohane (vt 21-03/B lisa)(1)
 Tervelt külmutatud
 Keedetud
 Jahvatatud
 Õli
 Muu toode, palun täpsustada
 (1)
 Kui meetodit ei ole 21-03/B lisas loetletud, palun kirjeldada üksikasjalikult
 Võrgu kuju
 Võrgu mõõdud
 Võrk 1
 Võrk 2
 Muu võrk / muud võrgud
 Võrgu ava (suue)
 Maksimaalne vertikaalne ava (m)
 Maksimaalne horisontaalne ava (m)
 Võrgu suudme ümbermõõt(1) (m)
 Suudme pindala (m2)
 Paneeli keskmine võrgusilma suurus(3) (mm)
 Väline(2)
 Sisemine(2)
 Väline(2)
 Sisemine(2)
 Väline(2)
 Sisemine(2)
 1. paneel
 2. paneel
 3. paneel
 ...
 Viimane paneel (noodapära)
 (1)
 Eeldatud töötingimustes.
 (2)
 Väline võrgusilma suurus ning sisemine võrgusilma suurus, kui kasutatakse vooderdist.
 (3)
 Venitatud võrgusilma sisemised mõõdud kaitsemeetme 22-01 meetodi alusel.
 Võrgu joonis(ed): ________________
 Iga kasutatud võrgu puhul või võrgu kuju muutmise korral viidata asjakohasele võrgu joonisele CCAMLRi püügivahendite kogus, kui see on kättesaadav (
 www.ccamlr.org/node/74407
 ), või esitada üksikasjalik joonis ja kirjeldus WG-EMM eelseisvale koosolekule. Võrgu joonised peavad sisaldama järgmisi andmeid:
 1.Traali iga paneeli pikkus ja laius (piisava täpsusega, et oleks võimalik arvutada iga paneeli kaldenurk veevoolu suhtes).
 2.Võrgusilma suurus (venitatud võrgusilma sisemised mõõdud kaitsemeetme 22-01 meetodi alusel), kuju (nt rombikujuline) ja materjal (nt polüpropüleen).
 3.Võrgusilma ehitus (nt sõlmitud, põimitud).
 4.Traali sees kasutatud peletuspaelad (konstruktsioon, asukoht paneelidel; märkida „puuduvad”, kui paelu ei kasutata); peletuspaelad ei lase hiilgevähkidel võrgusilma ummistada ega välja pääseda.
 Mereimetajate võrku sattumist välistav seade
 Seadme joonis(ed): ________________
 Iga kasutatud seadmetüübi või seadme kuju muutmise korral viidata asjakohasele joonisele CCAMLRi püügivahendite kogus, kui see on kättesaadav (
 www.ccamlr.org/node/74407
 ), või esitada üksikasjalik joonis ja kirjeldus WG-EMM eelseisvale koosolekule.
 Akustiliste andmete kogumine
 Esitada andmed laeval kasutatavate kajaloodide ja hüdrolokaatorite kohta.
 Tüüp (nt kajalood, hüdrolokaator)
 Tootja
 Mudel
 Muunduri sagedused (kHz)
 Akustiliste andmete kogumine (üksikasjalik kirjeldus): ________________
 Kirjeldada, kuidas toimub akustiliste andmete kogumine, et saada teavet Euphausia superba ja muude pelaagiliste liikide (nt laternsabad, meritünnikud) leviku ja rohkuse kohta (SC-CAMLR-XXX, punkt 2.10).
 21-03/B LISA
 PÜÜTUD TAVALISE HIILGEVÄHI ELUSKAALU HINDAMISE JUHISED
 Meetod
 Valem (kg)
 Parameeter
 Kirjeldus
 Tüüp
 Hindamismeetod
 Ühik
 Kogumismahuti maht
 W*L*H*ρ*1 000
 W = mahuti laius
 Püsiv
 Mõõta püügi alustamisel
 m
 L = mahuti pikkus
 Püsiv
 Mõõta püügi alustamisel
 m
 ρ = mahu massiks teisendamise tegur
 Muutuv
 Mahu teisendamine massiks
 kg/liiter
 H = hiilgevähkide sügavus mahutis
 Loomusest sõltuv
 Otsene vaatlus
 m
 Voomõõtur(1)
 V*Fkrill*ρ
 V = hiilgevähkide maht koos veega
 Loomusest1 sõltuv
 Otsene vaatlus
 liiter
 Fkrill = hiilgevähkide osakaal proovis
 Loomusest1 sõltuv
 Voomõõturi mahu parandustegur
 ρ = mahu massiks teisendamise tegur
 Muutuv
 Mahu teisendamine massiks
 kg/liiter
 Voomõõtur(2)
 (V*ρ)–M
 V = hiilgevähkide pasta maht
 Loomusest1 sõltuv
 Otsene vaatlus
 liiter
 M = protsessis lisatud vee kogus, mass
 Loomusest1 sõltuv
 Otsene vaatlus
 kg
 ρ = hiilgevähkide pasta tihedus
 Muutuv
 Otsene vaatlus
 kg/liiter
 Vookaal
 M*(1–F)
 M = hiilgevähkide mass koos veega
 Loomusest2 sõltuv
 Otsene vaatlus
 kg
 F = vee osakaal proovis
 Muutuv
 Vookaalu massi parandustegur
 Kogur
 (M–Mtray)*N
 Mtray = tühja koguri mass
 Püsiv
 Otsene vaatlus enne püüki
 kg
 M = koguri keskmine mass koos hiilgevähkidega
 Muutuv
 Otsene vaatlus, enne külmutamist ja kurnatult
 kg
 N = kogurite arv
 Loomusest sõltuv
 Otsene vaatlus
 Jahu teisendamine
 Mmeal*MCF
 Mmeal = toodetud jahu mass
 Loomusest sõltuv
 Otsene vaatlus
 kg
 MCF = jahu teisendustegur
 Muutuv
 Jahu teisendamine hiilgevähkideks
 Noodapära maht
 W*H*L*ρ*π/4*1 000
 W = noodapära laius
 Püsiv
 Mõõta püügi alustamisel
 m
 H = noodapära kõrgus
 Püsiv
 Mõõta püügi alustamisel
 m
 ρ = mahu massiks teisendamise tegur
 Muutuv
 Mahu teisendamine massiks
 kg/liiter
 L = noodapära pikkus
 Loomusest sõltuv
 Otsene vaatlus
 m
 Muud
 Palun täpsustada
 (1)
 Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise korral või kuue tunniga saadud koondloomus pidevpüügisüsteemi korral.
 (2)
 Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise korral või kahe tunniga saadud loomus pidevpüügisüsteemi korral.
 Vaatluse etapid ja sagedus
 Kogumismahuti maht
 Püügi alustamisel
 Mõõta kogumismahuti laius ja pikkus (kui mahuti ei ole kandilise kujuga, võib vajalik olla täiendav mõõtmine; täpsusega ± 0,05 m)
 Iga kuu(1)
 Hinnata mahu massiks teisendamist, mis tuletatakse kogumismahutist kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist
 Iga loomus
 Mõõta hiilgevähkide sügavust mahutis (kui hiilgevähke hoitakse mahutis loomuste vaheajal, siis mõõta sügavuse erinevust; täpsusega ± 0,1 m)
 Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades valemit)
 Voomõõtur(1)
 Enne püüki
 Tagada, et voomõõtur mõõdab terveid hiilgevähke (st enne töötlemist)
 Rohkem kui üks kord kuus (1)
 Hinnata mahu massiks teisendamist (ρ), mis tuletatakse voomõõturist kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist
 Iga loomus (2)
 Võtta voomõõturist proov ning:
 mõõta hiilgevähkide mahtu (nt 10 liitrit) koos veega
 hinnata voomõõturi mahu parandustegurit, mis tuletatakse hiilgevähkide kurnatud mahust
 hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades valemit)
 Voomõõtur(2)
 Enne püüki
 Tagada, et mõlemad voomõõturid (üks hiilgevähitoote jaoks ja üks lisatava vee jaoks) oleksid kalibreeritud (st näitaksid sama, õiget näitu).
 Iga nädal (1)
 Hinnata hiilgevähitoote (hiilgevähipasta) tihedust (ρ), mõõtes teadaoleva hiilgevähitoote mahu (nt 10 liitrit) massi, mis on võetud vastavast voomõõturist.
 Iga loomus (2)
 Võtta mõlema voolumeetri näidud ja arvutada hiilgevähitoote (hiilgevähipasta) ja lisatud vee mahud, lisatud vee tiheduseks arvestada 1 kg/liiter.
 Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades valemit)
 Vookaal
 Enne püüki
 Tagada, et vookaal mõõdab terveid hiilgevähke (st enne töötlemist)
 Iga loomus (2)
 Võtta vookaalust proov ning:
 mõõta hiilgevähkide massi koos veega
 hinnata vookaalu massi parandustegurit, mis tuletatakse hiilgevähkide kurnatud massist
 hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades valemit)
 Kogur
 Enne püüki
 Mõõta koguri mass (kui kogurid on erineva konstruktsiooniga, mõõta iga tüübi mass; täpsusega ± 0,1 kg)
 Iga loomus
 Mõõta koguri mass koos hiilgevähkidega (täpsusega ± 0,1 kg)
 Loendada kogurite arv (kui kogurid on erineva konstruktsiooniga, loendada iga koguritüübi arv)
 Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades valemit)
 Jahu teisendamine
 Iga kuu(1)
 Hinnata jahu teisendamist terveteks hiilgevähkideks, töödeldes 1 000 – 5 000 kg (kurnatud mass) hiilgevähke
 Iga loomus
 Mõõta toodetud jahu mass
 Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades valemit)
 Noodapära maht
 Püügi alustamisel
 Mõõta noodapära laius ja kõrgus (täpsusega ± 0,1 m)
 Iga kuu(1)
 Hinnata mahu massiks teisendamist, mis tuletatakse noodapärast kindla mahuga (nt 10 liitrit) võetud hiilgevähkide kurnatud massist
 Iga loomus
 Mõõta hiilgevähke sisaldava noodapära pikkus (täpsusega ± 0,1 m)
 Hinnata püütud hiilgevähkide eluskaalu (kasutades valemit)
 _________________
 (1)
 Uus periood algab ajast, mil laev liigub uude alapiirkonda või rajooni.
 (2)
 Üksikloomus tavalise traalpüügi kasutamise korral või kuue tunniga saadud koondloomus pidevpüügisüsteemi korral.
 VI LISA
 IOTC konventsiooni ala
 1.Liidu laevade maksimaalne arv, millel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda troopikatuuni
 Liikmesriik
 Laevade maksimaalne arv
 Püügivõimsus (kogumahutavus)
 Hispaania
 22
 61 364
 Prantsusmaa
 27
 45 383
 Portugal
 5
 1 627
 Itaalia
 1
 2 137
 Euroopa Liit
 55
 110 511
 2.Liidu laevade maksimaalne arv, millel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni
 Liikmesriik
 Laevade maksimaalne arv
 Püügivõimsus (kogumahutavus)
 Hispaania
 27
 11 590
 Prantsusmaa
 41(1)
 7 882
 Portugal
 15
 6 925
 Ühendkuningriik
 4
 1 400
 Euroopa Liit
 87
 27 797
 (1)
 See number ei sisalda Mayotte'is registreeritud laevu; seda võib tulevikus suurendada vastavalt Mayotte'i laevastiku arendamise kavale.
 3.Punktis 1 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka mõõkkala ja pikkuim-tuuni.
 4.Punktis 2 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka troopikatuuni.
 VII LISA
 WCPFC KONVENTSIOONI ALA
 Liidu laevade maksimaalne arv, millel on lubatud püüda mõõkkala Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) piirkonnast lõuna pool 20° lõunalaiust
 Hispaania
 pm
 Euroopa Liit
 pm
 VIII LISA
 LIIDU VETES KALA PÜÜDVATE KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE
 KALAPÜÜGILUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUD
 Lipuriik
 Püügiliik
 Kalapüügilubade arv
 Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv
 Norra
 Heeringas, põhja pool 62° 00' N
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Fääri saared
 Harilik makrell, VIa (põhja pool 56° 30' N), IIa, IVa (põhja pool 59o N) püügipiirkond
 Stauriid, IV, VIa (põhja pool 56° 30' N), VIIe, VIIf, VIIh püügipiirkond
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Heeringas, põhja pool 62° 00' N
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Heeringas, IIIa püügipiirkond
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Tursiku töönduspüük, IV ja VIa (põhja pool 56° 30′ N) püügipiirkond (sealhulgas vältimatu põhjaputassuu kaaspüük)
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Harilik molva ja meriluts
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Põhjaputassuu, II, IVa, V, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIb, VII (lääne pool 12° 00' W) püügipiirkond
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Sinine molva
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 Venezuela(1)
 Riffahvenad (Prantsuse Guajaana veed)
 Kehtestatakse hiljem
 Kehtestatakse hiljem
 (1)
 Kõnealuste kalapüügilubade saamiseks tuleb tõendada, et püügiluba taotleva laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvena püügist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes. Kõnealuse lepingu peavad kinnitama Prantsuse ametiasutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse püügiloa taotlusele. Kõnealusest kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.
 (1)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1954/2003, 4. november 2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 685/95 ja (EÜ) nr 2027/95 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).
 (2)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).
 (3)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 744/2008, 24. juuli 2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202, 31.7.2008, lk 1).
 (4)
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008, 25. veebruar 2008, kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (ELT L 60, 5.3.2008, lk 1).