text:
 |
 52011PC0560
 /* KUMM/2011/0560 finali - 2011/0242 (COD) */ Proposta għal REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL li jemenda r-Regolament (KE) Nru 562/2006 sabiex jipprovdi regoli komuni dwar l-introduzzjoni mill-ġdid temporanja tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni f'ċirkostanzi eċċezzjonali
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONIKUNTEST TAL-PROPOSTAIl-governanza Schengen - tisħiħ taż-żona mingħajr kuntrolli interni tal-fruntieraRigward il-kuntest u r-razzjonal għall-emendi li hemm fil-proposta preżenti, u għal spjegazzjoni dettaljata dwar kif huma intenzjonati biex jiffunzjonaw fil-prattika, qed issir referenza għall-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali u l-Kumitat tar-Reġjuni intitolata 'Il-governanza Schengen - tisħiħ taż-żona mingħajr kuntroll interni tal-fruntiera' , li hija adottata flimkien ma' din il-proposta.Tibdiliet leġiżlattiviSabiex isir provvediment għall-qafas legali meħtieġ biex iwieġeb għat-talba tal-Kunsill Ewropew tat-23-24 ta' Ġunju biex jiġi provdut mekkaniżmu biex iwieġeb għal sitwazzjonijiet verament kritiċi, il-Kodiċi tal-Fruntieri ta' Schengen stabbilit bir-Regolament (KE) Nru 562/2006 li jistabbilixxi, fuq naħa waħda, ir-regoli dwar il-kontroll tal-fruntieri fil-fruntieri esterni, u fuq in-naħa l-oħra, jipprovdi għat-tneħħija tal-kuntroll fil-fruntieri fil-fruntieri interni u l-possibbiltà għall-introduzzjoni mill-ġdid tagħhom f'każijiet limitati, irid jiġi emendat.Minħabba li l-moviment ħieles tal-persuni fi ħdan iż-żona mingħajr fruntieri interni huwa kisba ewlenija tal-Unjoni, li l-benefiċċji tagħha jgawduhom il-persuni kollha li jgħixu f'din iż-żona, hemm il-bżonn ta' deċiżjoni li tittieħed fil-livell ta' Unjoni jekk dan il-moviment ħieles ikun se jiġi affettwat minn deċiżjoni unilaterali nazzjonali li xi drabi xejn ma tkun trasparenti.Għalhekk, bħala regola ġenerali, l-introduzzjoni mill-ġdid ta' kontrolli fil-fruntieri interni għandha tkun bażata fuq deċiżjoni proposta u adottata mill-Kummissjoni bħala att implimentattiv wara l-pożizzjonijiet espressi mill-Istati Membri fil-proċedura ta' analiżi stabbilita fir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni[1]. Id-deċiżjoni għandha tispeċifika fejn jistgħu jiġu introdotti mill-ġdid bħala eċċezzjoni l-kontrolli fil-fruntieri interni u tkun bażata fuq perjodi ta' 30 ġurnata li jistgħu jiġu mġedda, b'massimu ta' sitt xhur. Huwa biss f'każijiet fejn l-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni tirriżulta minn sejba negattiva taħt il-mekkaniżmu ta' valutazzjoni ta' Schengen minħabba nuqqas persistenti minn Stat Membru li jipproteġi l-parti tiegħu tal-fruntiera esterna li dan il-perjodu jista' jiġi estiż.Minkejja dan, għal avvenimenti imprevedibbli, l-Istati Membri jżommu l-possibbiltà li unilateralment jintroduċu mill-ġdid kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni, jekk tkun meħtieġa azzjoni immedjata. Tali deċiżjoni tidħol fis-seħħ immedjatament u tiġi notifikata lill-Kummissjoni, lill-Parlament Ewropew u lill-Istati Membri l-oħra. L-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni f'tali ċirkostanzi, madanakollu, hija limitata għal ħamest ijiem. F'każ simili, il-Kummissjoni tista' tikkonsulta lill-Istati Membri kollha sabiex tevalwa kemm il-miżura meħuda hija adatta. Tali konsultazzjoni ma tissospendix id-deċiżjoni meħuda mill-Istat Membru. Jekk ikun hemm bżonn, l-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni tista' tittawwal, imma f'dak il-każ trid tkun bażata fuq deċiżjoni tal-Kummissjoni meħuda bħala att ta' implimentazzjoni permezz tal-proċedura ta' urġenza stabbilita fl-Artikolu 8 tar-Regolament Nru 182/2011 imsemmi hawn fuq.Rispons koordinat, bażat fuq l-UE jippermetti li jitqiesu l-interessi Ewropej kollha. Tali rispons jindirizza sitwazzjonijiet fejn Stat Membru jaffaċċja theddid għal żmien qasir, bażat fuq post partikolari għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna tiegħu, kif ukoll sitwazzjonijiet b'implikazzjonijiet usa' u għal aktar żmien. Fiż-żewġ każijiet, huwa meħtieġ rispons koordinat Ewropew, minħabba li huwa parti integrali minn kull deċiżjoni li jiġu introdotti mill-ġdid il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni – anke għal perjodu limitat ta' żmien u fi ħdan żona ġeografika limitata – li l-implikazzjonijiet umani u ekonomiċi jinħassu lil hinn mill-Istat Membru li jirrikorri għal tali miżuri. Il-każ għal strateġija Ewropea koordinata huwa aktar b'saħħtu fejn parti mill-fruntiera esterna tisfa taħt pressjoni qawwija mhux mistennija, jew fejn Stat Membru b'mod persistenti jkun naqas milli jikkontrolla l-parti tiegħu tal-fruntiera esterna, u fejn iċ-ċirkostanzi jkunu tali li jikkostitwixxu theddida serja għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew fil-livell nazzjonali. Kull deċiżjoni tal-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni għandha impatt dirett fuq il-vjaġġaturi kollha u fuq l-interessi komuni tal-Istati Membri kollha.Il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni għandhom jintuża biss bħala miżura tal-aħħar f'dawn iċ-ċirkostanzi, u biss sakemm ikunu ttieħdu miżuri oħra biex is-sitwazzjoni tiġi stabbilizzata fis-sezzjoni relevanti tal-fruntiera esterna jew f’livell Ewropew, fi spirtu ta' solidarjetà, u/jew f'livell nazzjonli, biex ikun hemm osservanza aħjar tar-regoli komuni.2. RIŻULTATI TAL-KONSULTAZZJONI MAL-PARTIJIET INTERESSATI U VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATTFil-Komunikazzjoni tagħha dwar il-migrazzjoni[2] il-Kummissjoni ssuġġeriet il-possibbiltà li tintroduċi mekkaniżmu li jippermetti deċiżjoni fil-livell Ewropew li jiddefinixxi liema Stati Membri jistgħu eċċezzjonalment jintroduċu kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni u t-tul tal-perjodu. Il-Komunikazzjoni kien fiha ideat rigward il-possibbiltà li jsir provvediment għal mekkaniżmu biex iwieġeb għal ċirkostanzi eċċezzjonali, inkluż il-possibbiltà tal-introduzzjoni mill-ġdid temporanja tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni koordinata fuq il-bażi tal-UE bħala l-aħħar għażla.Dawn l-ideat intlaqgħu tajjeb mill-Kunsill għall-Ġustizzja u l-Affarijiet Interni tat-12 ta' Mejju 2011 u mill-Kunsill Ewropew fil-laqgħa tiegħu tat-23 u l-24 ta' Ġunju 2011, fejn għamel talba biex 'jiġi introdott mekkaniżmu sabiex jirreaġixxi għal ċirkostanzi eċċezzjonali li jqiegħdu l-funzjonament ġenerali tal-kooperazzjoni Schengen f'riskju, mingħajr ma jitqiegħed f'periklu l-prinċipju tal-moviment liberu tal-persuni.'3. L-ELEMENTI LEGALI TAL-PROPOSTAL-Artikolu 77(1) u (2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea huwa l-bażi legali għal din il-proposta.Din il-proposta temenda r-Regolament (KE) Nru. 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Marzu 2006 li jistabbilixxi Kodiċi Komunitarju dwar ir-regoli li jirregolaw il-moviment ta’ persuni minn naħa għal oħra tal-fruntiera (Kodiċi tal-Fruntieri ta' Schengen) li kien imsejjes fuq id-dispożizzjonijiet ekwivalenti tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, jiġifieri, l-Artikoli 62(1) (fruntieri interni) u (2)(a) (fruntieri esterni) rispettivament.4. IMPLIKAZZJONI BAĠITARJAIl-proposta ma għandha l-ebda effett fuq il-baġit tal-UE.2011/0242 (COD)Proposta għalREGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILLli jemenda r-Regolament (KE) Nru 562/2006 sabiex jipprovdi regoli komuni dwar l-introduzzjoni mill-ġdid temporanja tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni f'ċirkostanzi eċċezzjonaliIL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 77(1) u (2) tiegħu,Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja,Billi:(1) Il-ħolqien ta' żona li fiha l-moviment ħieles tal-persuni bejn il-fruntieri interni huwa żgurat, hija waħda mill-kisbiet ewlenin tal-Unjoni Ewropea. F'tali żona mingħajr kontrolli fil-fruntieri interni, huwa neċessarju li jkun hemm rispons komuni għal sitwazzjonijiet li jaffettwaw b'mod serju l-politika pubblika jew is-sigurtà interna tal-Unjoni Ewropea jew ta' Stat Membru wieħed jew aktar billi jippermetti l-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni f'ċirkostanzi eċċezzjonali, mingħajr ma jipperikola l-prinċipju tal-moviment ħieles tal-persuni. Huwa għalhekk meħtieġ rispons komuni tal-Unjoni, minħabba l-impatt li tali miżuri aħħarija jista' jkollhom fuq il-persuni kollha li għandhom id-dritt li jiċċirkolaw fi ħdan din iż-żona mingħajr il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni.(2) Il-moviment ħieles fi ħdan iż-żona mingħajr kontrolli fil-fruntieri interni huwa kisba ewlenija tal-Unjoni. Minħabba li l-moviment ħieles huwa affettwat mill-introduzzjoni mill-ġdid temporanja tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni, kull deċiżjoni li jsir dan għandha tittieħed fil-livell tal-Unjoni. F'kwalunkwe każ, l-introduzzjoni mill-ġdid temporanja tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni għandha tkun l-aħħar għażla, għal skop u perjodu ta' żmien strettament limitati, bażata fuq kriterji oġġettivi speċifiċi u fuq valutazzjoni tan-neċessità tagħha li għandha ssir fil-livell tal-Unjoni. F'każijiet fejn theddid serju għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna jeħtieġ azzjoni immedjata, Stat Membru għandu jkun jista' jintroduċi mill-ġdid il-kontroll tal-fruntieri fil-fruntieri interni tiegħu għal perjodu li ma jaqbiżx il-ħamest ijiem, fejn kull estensjoni ta' dan il-perjodu għandha tiġi deċiża fil-livell tal-Unjoni.(3) Meta jittieħdu deċiżjonijiet dwar l-introduzzjonijiet mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni, in-neċessità u l-proporzjonalità tal-miżura għandhom jiġu meqjusa meta mqabbla mat-theddida għall-politika pubblika jew is-sigurtà interna li tikkawża t-talba biex jiġu introdotti mill-ġdid il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni, kif ukoll għandhom jiġu meqjusa miżuri alternattivi li jistgħu jittieħdu f'livell nazzjonali u/jew ta' Unjoni, u għandu jiġi meqjus ukoll l-impatt ta' tali miżura fuq il-moviment ħieles fi ħdan iż-żona mingħajr fruntieri interni.(4) L-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni tista' eċċezzjonalment tkun neċessarja f'każ ta' theddid serju għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew nazzjonali, b'mod partikolari wara inċidenti jew theddid terroristiku minħabba l-kriminalità organizzata.(5) Jistgħu jinqalgħu sitwazzjonijiet fejn numru kbir ta’ ċittadini ta’ pajjiż terz jaqsmu l-fruntiera esterna ta’ Stat Membru wieħed jew aktar. Dawn jistgħu jwasslu għal movimenti sekondarji mhux mistennija u sinifikanti ta’ ċittadini ta' pajjiż terz li jinstabu joqogħdu b’mod irregolari fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor wieħed jew aktar. Meta wieħed iqis in-numru ta' Stati Membri affettwati minn żieda tant sinifikanti u mhux mistennija f'movimenti sekondarji, u l-impatt ġenerali ta' din iż-żieda fuq is-sitwazzjoni migratorja fl-Unjoni jew fi Stat Membru individwali, jista' jitqies neċessarju li temporanjament jiġu introdotti mill-ġdid il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni fejn iċ-ċirkostanzi jkunu tali li jikkostitwixxu theddida serja għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew fil-livell nazzjonali. Il-qsim tal-fruntiera esterna minn numru kbir ta' ċittadini ta' pajjiż terz jista, f'ċirkostanzi eċċezzjonali, jiġġustifika l-introduzzjoni mill-ġdid immedjata ta' uħud mill-kontrolli fil-fruntieri interni, jekk tali miżura hija meħtieġa biex tissalvagwardja l-politika pubblika jew is-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew fil-livell nazzjonali minn theddida serja u urġenti.(6) L-introduzzjoni mill-ġdid temporanja ta' ċerti kontrolli fil-fruntieri interni tista' tkun ukoll tweġiba għal defiċjenzi serji identifikati fl-evalwazzjonijiet ta' Schengen skont l-Artikolu 15 tar-Regolament dwar l-istabbiliment ta' mekkaniżmu ta' valutazzjoni u monitoraġġ li jivverifika l-applikazzjoni tal- acquis ta' Schengen, fejn iċ-ċirkostanzi jkunu tali li jikkostitwixxu theddida serja u urġenti għall-politika pubblika jew is-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew fil-livell nazzjonali.(7) Qabel ma tittieħed xi deċiżjoni dwar l-introduzzjoni mill-ġdid temporanja ta' ċerti kontrolli fil-fruntieri interni, għandha ssir analiżi tal-possibbiltà li wieħed jirrikorri għal miżuri mmirati biex jindirizzaw is-sitwazzjoni, inkluż għajnuna mill-korpi tal-Unjoni bħall-Frontex jew il-Europol, u miżuri ta' appoġġ tekniku jew finanzjarju fil-livell nazzjonali u/jew tal-Unjoni. Barra minn hekk, kull deċiżjoni biex jiġu introdotti mill-ġdid il-kontrolli fil-fruntieri interni għandha tkun bażata fuq informazzjoni sostanzjata, li tista' tiġi provduta mill-Istat Membru li jitlob l-introduzzjoni, jew li tiġi minn sorsi oħra, inklużi żjarat ta' spezzjoni.(8) Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawn il-poteri għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta' implimentazzjoni[3]. Ħlief f'każijiet ta' urġenza, u fid-dawl tat-termini tal-Artikolu 2(2)(b) (iii) ta' dak ir-Regolament, il-proċedura ta' analiżi hija applikabbli.(9) Il-Kummissjoni għandha tadotta immedjatament atti ta' implimentazzjoni applikabbli fejn, f'każijiet ġustifikati sewwa relatati ma' theddid imminenti għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew fil-livell nazzjonali, dan ikun meħtieġ fuq raġunijiet ta' urġenza.(10) Skont l-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, kif anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, id-Danimarka mhix qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u għalhekk mhix marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Ladarba dan ir-Regolament jibni fuq l- acquis ta’ Schengen, skont it-Titolu V tal-Parti Tlieta tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, id-Danimarka għandha, b’konformità mal-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, tiddeċiedi fi żmien sitt xhur wara l-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament jekk hix ser timplimentah fil-liġi nazzjonali tagħha.(11) Dan ir-Regolament huwa żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal- acquis ta’ Schengen, li fih ir-Renju Unit mhux jipparteċipa, skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/365/KE tad-29 ta’ Mejju 2000 dwar it-talba tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq biex jieħu parti f'xi wħud mid-dispożizzjonijiet tal- acquis ta’ Schengen[4]. Għalhekk ir-Renju Unit mhuwiex qed jieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhuwiex marbut bih jew soġġett għall-applikazzjoni tiegħu.(12) Dan ir-Regolament huwa żvilupp fuq id-dispożizzjonijiet tal- acquis ta’ Schengen, li fih l-Irlanda mhix tipparteċipa, skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/192/KE tat-28 ta’ Frar 2002 dwar it-talba tal-Irlanda biex tieħu sehem fi wħud mid-dispożizzjonijiet tal- acquis ta' Schengen[5]. L-Irlanda għaldaqstant mhix qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhix marbuta bih jew suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.(13) Fir-rigward tal-Islanda u n-Norveġja, dan ir-Regolament jiżviluppa dispożizzjonijiet tal- acquis ta' Schengen, kif dispost bil-Ftehim konkluż mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tal-Irlanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta' dawk iż-żewġ Stati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal- acquis ta' Schengen[6].(14) Fir-rigward tal-Isvizzera, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta' Schengen , kif dispost bil-Ftehim konkluż mill-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta' Schengen [7].(15) Fir-rigward tal-Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal- acquis ta' Schengen, kif dispost bil-Protokoll bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea, il-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipalità tal-Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipalità tal-Liechtenstein fil-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal- acquis ta' Schengen[8].(16) Fir-rigward ta’ Ċipru, dan ir-Regolament jikkostitwixxi att li jibni fuq l- acquis ta' Schengen, jew li hu b’xi mod ieħor relatat miegħu, skont l-Artikolu 3(2) tal-Att ta’ Adeżjoni tal-2003.(17) Fir-rigward tal-Bulgarija u r-Rumanija, dan ir-Regolament jikkostitwixxi att li jibni fuq l- acquis ta' Schengen, jew li hu b’xi mod ieħor relatat miegħu, skont l-Artikolu 4(2) tal-Att ta’ Adeżjoni tal-2005.(18) Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet fundamentali u josserva l-prinċipji rikonoxxuti, b’mod partikolari fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, inkluż dak tal-moviment u r-residenza ħielsa. Dan ir-Regolament irid jiġi implimentat skont dawk id-drittijiet u l-prinċipji.ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 1Ir-Regolament (KE) Nru 562/2006 huwa emendat kif ġej:(1) L-Artikoli 23 sa 26 għandhom jiġu sostitwiti b’dan li ġej:"Artikolu 23Qafas ġenerali għall-introduzzjonijiet mill-ġdid temporanja tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni1. Fejn f'żona mingħajr kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni jkun hemm theddid serju għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew nazzjonali, il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni jistgħu jiġu introdotti mill-ġdid b'eċċezzjoni fil-fruntieri interni kollha jew f'partijiet speċifiċi ta' Stat Membru wieħed jew aktar għal perjodu limitat ta' mhux aktar minn 30 ġurnata jew għall-perjodu prevedibbli ta' theddid serju jekk il-perjodu jaqbeż it-30 ġurnata. Il-kamp ta’ applikazzjoni u t-tul ta’ żmien tal-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontroll tal-fruntieri fil-fruntieri interni m’għandux jaqbeż dak li hu strettament neċessarju b’risposta għat-theddida serja.2. Il-kontroll fil-fruntieri fil-fruntieri interni jista' jiġi introdott mill-ġdid biss f'konformità mal-proċeduri previsti fl-Artikoli 24, 25 u 26 ta' dan ir-Regolament. Il-kriterji elenkati fl-Artikolu 23a jridu jiġu kkunsidrati f'kull każ fejn tiġi kontemplata deċiżjoni dwar l-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni.3. Jekk it-theddid serju għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew dak nazzjonali tkompli lilhinn mill-perjodu li hu provdut għalih fil-paragrafu 1, il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni jistgħu, filwaqt li jiġu kkunsidrati l-kriterji elenkati fl-Artikolu 23a, jiġu estiżi fuq l-istess raġunijiet bħal dawk imsemmija fil-paragrafu 1 u, filwaqt li jittieħed kont ta' xi elementi ġodda, għal perjodi sa massimu ta' 30 ġurnata li jistgħu jiġu mġedda.4. Il-perjodu totali li matulu jiġu introdotti mill-ġdid il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni, fuq il-bażi tal-perjodu inizjali skont il-paragrafu 1 u l-estensjonijiet skont il-paragrafu 3, m'għandux jaqbeż is-sitt xhur. F'każijiet fejn ikun hemm nuqqasijiet serji persistenti relatati mal-kontroll tal-fruntieri esterni jew mal-proċeduri tar-ritorn identifikati skont l-Artikolu 15 tar-Regolament dwar it-twaqqif ta' mekkaniżmu ta' valutazzjoni u monitoraġġ biex jivverifika l-applikazzjoni tal-acquis ta' Schengen, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li testendi dan il-perjodu.Artikolu 23aKriterji għall-introduzzjonijiet mill-ġdid temporanja tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni1. Meta tiddeċiedi dwar l-introduzzjoni mill-ġdid b'mod temporanju tal-kontroll tal-fruntieri fil-fruntieri interni jew partijiet minnhom, il-Kummissjoni, jew l-Istat Membru konċernat f'każijiet imsemmija fl-Artikolu 25 paragrafu 1, għandhom jevalwaw sa liema grad tali miżura x'aktar li se tirrimedja t-theddid għall-politika pubblika jew is-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew dak nazzjonali, u għandhom jevalwaw il-proporzjonalità ta' dik il-miżura ma' dik it-theddida. Din il-valutazzjoni għandha tkun bażata fuq informazzjoni dettaljata sottomessa mill-Istat(i) Membru/i konċernat(i) u kull informazzjoni relevanti oħra, inkluż kull informazzjoni miksuba skont il-paragrafu 2. Fit-tfassil ta' tali valutazzjoni, il-konsiderazzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu kkunsidrati b'mod partikolari:1. l-impatt probabbli ta' kwalunkwe theddid għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew nazzjonali, inkluż wara aċċidenti terroristiċi jew theddid li jkun ġej minn kriminalità organizzata;2. id-disponibbiltà ta' miżuri ta' appoġġ tekniku jew finanzjarju li setgħu jiġu jew ġew invokati fil-livell nazzjonali u/jew fil-livell Ewropew, inkluż assistenza minn korpi tal-Unjoni bħall-Frontex, l-EASO jew l-Europol, u safejn tali miżuri x'aktarx se jirrimedjaw b'mod xieraq it-theddid għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew nazzjonali;3. l-impatt attwali u dak futur probabbli ta' kwalunkwe defiċjenzi serji relatati mal-kontroll tal-fruntieri esterni jew mal-proċeduri tar-ritorn identifikati permezz tal-valutazzjonijiet ta' Schengen f'konformità mar-Regolament dwar l-istabbiliment ta’ mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ biex jivverifika l-applikazzjoni tal- acquis ta’ Schengen;4. l-impatt probabbli ta' tali miżura fuq il-moviment ħieles fi ħdan iż-żona mingħajr kontrolli fuq il-fruntieri interni.2. Qabel ma tieħu deċiżjoni, il-Kummissjoni tista'5. titlob lill-Istati Membri, lill-Frontex, lill-Europol, lill-Eurojust, l-Aġenzija għad-Drittijiet Fundamentali jew lil xi korp ieħor tal-Unjoni biex jipprovdulha aktar informazzjoni.6. twettaq żjarat ta' spezzjoni, bl-appoġġ ta' esperti mill-Istati Membri, u mill-Frontex, il-Europol, jew xi korp relevanti Ewropew, sabiex tikseb jew tivverifika informazzjoni relevanti biex jiġu introdotti mill-ġdid il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni.Artikolu 24Proċedura għall-introduzzjonijiet mill-ġdid temporanja tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni1. Fejn Stat Membru jqis li l-kontroll tal-fruntieri fil-fruntieri interni għandu jiġi introdott mill-ġdid taħt l-Artikolu 23(1), huwa għandu jissottometti talba lill-Kummissjoni mhux aktar tard minn sitt ġimgħat qabel l-introduzzjoni pjanata, jew fi żmien perjodu anqas fejn iċ-ċirkostanzi li jwasslu għall-bżonn li jiġu introdotti mill-ġdid il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni ma jkunux magħrufa sa qabel sitt ġimgħat qabel l-introduzzjoni pjanata, u għandu jipprovdi l-informazzjoni segwenti:7. ir-raġunijiet għall-introduzzjoni mill-ġdid proposta, inkluż id-dejta relevanti kollha li tagħti dettalji tal-avvenimenti li jikkostitwixxu theddid serju għall-politika pubblika jew għas-sigurtà interna tal-Unjoni jew fil-livell nazzjonali;8. il-kamp ta' applikazzjoni tal-introduzzjoni mill-ġdid proposta, li jispeċifika f'liema parti jew partijiet tal-fruntieri interni se jiġu introdotti mill-ġdid il-kontrolli tal-fruntieri;9. l-ismijiet tal-punti ta’ qsim awtorizzati;10. id-data u t-tul ta’ żmien għall-introduzzjoni mill-ġdid proposta;11. fejn ikun il-każ, il-miżuri li għandhom jittieħdu mill-Istati Membri l-oħra.Tali talba tista' tiġi sottomessa wkoll b'mod konġunt minn żewġ Stati Membri jew aktar.2. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi sottomessa wkoll lill-Istati Membri u lill-Parlament Ewropew fl-istess ħin li ssir it-talba.3. Wara talba minn Stat Membru skont il-paragrafu 1, jew fuq iniżjattiva tiegħu stess bażata fuq l-informazzjoni speċifikata fit-taqsimiet (a) sa (e) ta' dak il-paragrafu, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura tal-analiżi msemmija fl-Artikolu 33a (2).4. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-estjoni tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura tal-analiżi msemmija fl-Artikolu 33a (2).5. Jekk ikun hemm raġunijiet ġustifikati tajjeb ta' urġenza, relatati ma' sitwazzjoni fejn iċ-ċirkostanzi jagħtu lok għall-bżonn li jiġu estiżi il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni, f'konformità mal-paragrafu 4, fejn ma jsirux magħrufa sa qabel 10 ijiem qabel l-estensjoni pjanata, il-Kummissjoni għandha tadotta immedjatament atti ta' implimentazzjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 33a (3).Artikolu 25Proċeduri speċifiċi għal każijiet li jeħtieġu azzjoni immedjata1. Fejn ikun hemm theddid serju għall-politika pubblika jew sigurtà interna ta’ Stat Membru li jkun jeħtieġ li tittieħed azzjoni urġenti, l-Istat Membru konċernat jista’ b’mod eċċezzjonali u immedjatament jintroduċi mill-ġdid il-kontrolli tal-fruntiera fil-fruntieri interni għal perjodu limitat ta' mhux aktar minn ħamest ijiem.2. L-Istat Membru li jerġa’ jintroduċi l-kontrolli tal-fruntiera fil-fruntieri interni tiegħu għandu fl-istess ħin jinnotifika lill-Istati Membri l-oħra u lill-Kummissjoni dwar dan, u għandu jagħti l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 24 (1) u r-raġunijiet li jiġġustifikaw l-użu ta’ din il-proċedura. Il-Kummissjoni tista' tikkonsulta lill-Istati Membri l-oħra immedjatament wara li tirċievi n-notifika.3. Jekk it-theddid serju għall-politika pubblika jew sigurtà nazzjonali interna jdum aktar mill-perjodu li hu provdut għalih fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-estenjoni tal-kontroll tal-fruntiera fil-fruntieri interni. Minħabba l-bżonn li tittieħed azzjoni immedjata wara l-iskadenza tal-perjodu previst fil-paragrafu 1, li jikkostitwixxi raġuni imperattiva ta' urġenza, il-Kummissjoni għandha tadotta immedjatament atti ta' implimentazzjoni applikabbli skont il-proċeduri msemmija fl-Artikolu 33a (3).Artikolu 26Proċedura speċifika f'każijiet ta' defiċjenzi serji persistenti1. F'każijiet fejn il-Kummissjoni ssib li hemm nuqqasijiet serji persisteni relatati mal-kontroll tal-fruntieri esterni jew il-proċeduri tar-ritorn identifikati skont l-Artikolu 15 tar-Regolament dwar l-istabbiliment ta' mekkaniżmu ta' valutazzjoni u monitoraġġ biex jivverifika l-applikazzjoni tal-acquis ta' Schengen, u fejn dawn in-nuqqasijiet jikkostitwixxu theddida serja għall-politika pubblika jew is-sigurtà interna fil-livell tal-Unjoni jew fil-livell nazzjonali, il-kontroll tal-fruntieri jista' jiġi introdott mill-ġdid għal perjodu ta' mhux aktar minn sitt xhur. Dan il-perjodu jista' jiġi estiz b'perjodu ieħor ta' mhux aktar minn sitt xhur jekk in-nuqqasijiet serji ma jiġux rimedjati. Mhux possibli li jsiru aktar minn tliet estensjonijiet.2. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontroll tal-fruntiera fil-fruntieri interni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura tal-analiżi msemmija fl-Artikolu 33a (2).3. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-estensjoni tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura tal-analiżi msemmija fl-Artikolu 33a (2).4. Jekk ikun hemm raġunijiet ġustifikati tajjeb ta' urġenza, relatati ma' sitwazzjoni fejn iċ-ċirkostanzi jagħtu lok għall-bżonn li jiġu estiżi il-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni, f'konformità mal-paragrafu 3, fejn ma jsirux magħrufa sa qabel 10 ijiem qabel l-estensjoni pjanata, il-Kummissjoni għandha tadotta immedjatament atti ta' implimentazzjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 33a (3)."(2) L-Artikolu 27 jinbidel b'dan li ġej:"Artikolu 27Informazzjoni lil-leġiżlaturiIl-Kummissjoni u l-Istat(i) Membru/i konċernati għandhom jinfurmaw lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill malajr kemm jista' jkun b'kull raġunijiet li jistgħu jiskattaw l-applikazzjoni tal-Artikolu 23 sa 26."(3) L-Artikolu 29 u 30 huma ssostitwiti b’dan li ġej:"Artikolu 29Rapport dwar l-introduzzjoni mill-ġdid ta’ kontrolli tal-fruntiera fil-fruntieri interniMill-anqas erba' xhur wara t-tneħħija tal- kontrolli tal-fruntiera fil-fruntieri interni, l-Istati Membri li wettqu l-kontrolli tal-fruntiera fil-fruntieri interni għandhom jippreżentaw rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni dwar l-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni, fejn jissottolineaw, b'mod partikolari, l-operazzjoni tal-verifiki u l-effettività tal-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni.Artikolu 30Informazzjoni lill-pubblikuIl-Kummissjoni għandha tinforma lill-pubbliku dwar deċiżjoni għall-introduzzjoni mill-ġdid tal-kontrolli tal-fruntieri fil-fruntieri interni u tindika b'mod partikolari d-data tal-bidu u t-tmiem ta' tali miżura, sakemm ma jkunx hemm raġunijiet ta' sigurtà aktar importanti biex dan ma jsirx.(4) Jiġi introdott Artikolu 33a ġdid:" Artikolu 33aProċedura ta’ kumitat1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita minn kumitat. Il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.3. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, flimkien mal-Artikolu 5 tiegħu."Artikolu 2Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea .Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.Magħmul fi Brussell,Għall-Parlament Ewropew Għall-KunsillIl-President Il-President [1] ĠU L 55 tat-28.2.2011, p. 13.[2] COM (2011) 248 tal-4.5.2011[3] ĠU L 55 tal-28.2.2011, p. 13.[4] ĠU L 131, 1.6.2000, p. 43.[5] ĠU L 64, 7.3.2002, p. 20.[6] ĠU L 176, 10.7.1999, p. 36.[7] ĠU L 53, 27.2.2008, p. 52.[8] ĠU L 160, tat-18.6.2011, p. 19.


type: other

text:
⭐T/ számú. törvényjavaslat
 Download "T/12614. számú. törvényjavaslat"
 Márta Németh
 1 MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/ számú törvényjavaslat a nemzeti utas-adat információs rendszer létrehozása érdekében szükséges, valamint a rendőrséget érintő és egyes további törvények módosításáról Előadó: Dr. Pintér Sándor belügyminiszter Budapest, október2 évi. törvény a nemzeti utas-adat információs rendszer létrehozása érdekében szükséges, valamint a rendőrséget érintő és egyes további törvények módosításáról 1. (1) A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Nytv.) 24. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A bíróság, az ügyészség és a nemzetbiztonsági szolgálatok a feladataik ellátása érdekében a rájuk vonatkozó törvényekben meghatározott célok és feltételek teljesülése esetén, a nyomozó hatóságok, valamint a rendőrség bűnüldözési tevékenységük ellátásához, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv a katasztrófavédelmi tervezéshez, a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az utas-adatok kockázatelemzéséhez, az állampolgársági ügyekért felelős miniszter és az állampolgársági ügyekben eljáró szerv a kérelmező adatainak azonosításához, illetve az Országgyűlési Őrség törvényben meghatározott személy- és létesítményvédelmi feladatainak ellátásához e törvény felhatalmazása alapján a nyilvántartásba felvett adatok teljes körének [17. (2) bekezdés d) pont], továbbá a szabálysértési hatóság a szabálysértési eljárás, a rendőrség a szabálysértési eljárásról szóló törvény szerinti előkészítő eljárás lefolytatásához a nyilvántartásba felvett meghatározott adatok [11. (1) bekezdés a) h), l), m) és p) pont] igénylésére jogosultak. (2) Az Nytv. 28/B. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) A bíróság, a nemzetbiztonsági szolgálatok feladataik ellátása érdekében a rájuk vonatkozó törvényekben meghatározott célok és feltételek teljesülése esetén, a nyomozó hatóságok és az ügyészség a bűncselekmények megelőzése, felderítése és büntetőeljárás lefolytatása, valamint a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az utas-adatok kockázatelemzése céljából a címnyilvántartásba felvett adatok teljes körének igénylésére jogosultak. 2. (1) A Rendőrségről szóló évi XXXIV. törvény 100. (1) bekezdés n) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben) n) megállapítsa a segélyhívásokat fogadó szerv hatáskörét, feladatait, feladatai ellátásának részletes szabályait, továbbá kijelölje azon szerveket, szervezeteket, gazdasági társaságokat, amelyek együttműködésre kötelezettek a segélyhívásokat fogadó szervvel vagy a készenléti szervekkel és megállapítsa ezen együttműködés rendjét. (2) Hatályát veszti a Rtv. 6/A. (4) bekezdésében az országgyűlési képviselő, szövegrész.3 2 3. (1) A légiközlekedésről szóló évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Lt.) A légi jármű lajstrom alcíme a következő 15/A. -sal egészül ki: 15/A. A légiközlekedési hatóság által vezetett lajstromból a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ törvényben meghatározott, a szervezett bűnözés elleni fellépés céljából gyűjtött adatok gyűjtésének, felhasználásának és ellenőrzésének koordinációjával összefüggő feladatai ellátása érdekében az adatkezelés céljának megjelölésével, egyedi adatigényléssel adatot kérhet. (2) Az Lt. A légi jármű nyilvántartás alcíme a következő 17/A. -sal egészül ki: 17/A. A légiközlekedési hatóság által vezetett lajstromozásra nem kötelezett polgári légi járművekről vezetett nyilvántartásból a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ törvényben meghatározott, a szervezett bűnözés elleni fellépés céljából gyűjtött adatok gyűjtésének, felhasználásának és ellenőrzésének koordinációjával összefüggő feladatai ellátása érdekében az adatkezelés céljának megjelölésével, egyedi adatigényléssel adatot kérhet. (3) Az Lt. A személyszállítást végző légifuvarozókra vonatkozó adatkezelési és adatszolgáltatási rendelkezések alcíme a következő 27/C. -sal egészül ki: 27/C. (1) A légiközlekedés és az utasok védelmének biztosítása céljából a személyszállítást végző légifuvarozó az utas vagy megbízottja, illetve a személyszállítást végző légifuvarozó megbízásából jegyértékesítést végző szolgáltató adatszolgáltatása alapján, schengeni határátlépési államon kívülről Magyarország területére, mint cél vagy tranzitállomásra utazó vagy az onnan induló utasnak az alábbi adatait kezelheti: a) a családi és utóneve, b) a neme, c) a járat száma, d) a járat indulási és érkezési ideje, e) az indulási, a tranzit- és a célállomás, f) a nyilvántartási helymeghatározó kód (rekord lokátor), g) a jegykiállítás időpontja, h) az utassal együtt utazók neve és az utazók száma, i) az utas által közölt kapcsolattartási adatok, különösen az utas és a vele utazók lakó- és tartózkodási helyének címei, telefonszámaik, címeik, j) a hitelkártyával vagy bankszámlával kapcsolatos, az utazási tranzakcióhoz nem kötődő tranzakciós adatok kivételével valamennyi rendelkezésre álló fizetési vagy számlázási információ, k) a repülőjegyre vonatkozó adatok, így különösen az azt kibocsátó légitársaság neve és a repülőjegy sorszáma, l) az utazás körülményeire vonatkozó adatok, valamint m) az a) l) pontban felsorolt adatok módosításai. (2) Az utas az (1) bekezdésben meghatározott adatoknak a személyszállítást végző légifuvarozó által meghatározott körét köteles a személyszállítást végző légifuvarozó számára hozzáférhetővé tenni.4 3 (3) A személyszállítást végző légifuvarozó a légi jármű indulását megelőző 345. naptól a) az (1) bekezdés a), e), és j) pontjában meghatározott adatok tekintetében ha az utas ettől eltérő időtartamú adatkezeléshez nem járult kifejezetten hozzá a légi jármű utolsó célállomáshelyére történő beérkezésétől számított 60 napig, b) az (1) bekezdés b) d), f) i) és k) m) pontjában meghatározott adatokat a légi jármű utolsó célállomáshelyére történő beérkezésétől számított 24 óráig kezelheti. (4) Az (1) bekezdésben meghatározott adatok a foglaló kezdeményezése alapján mindaddig megváltoztathatók, amíg az érintett járatra történő utasfelvételi eljárás be nem fejeződik. (5) A személyszállítást végző légifuvarozó köteles az (1) bekezdésben meghatározott adatok közül a rendelkezésére álló adatokat az utasfelvételi eljárás befejezését követően haladéktalanul továbbítani a szervezett bűnözés elleni koordinációs központnak vagy az e szerv által kijelölt adatfeldolgozónak. (6) A személyszállítást végző légifuvarozó köteles az utasokat az adatok felvételével egyidejűleg tájékoztatni az adatok átadásáról, kezelőjéről és az esetleges adatfeldolgozóról, valamint az utasról kezelt adatokról való tájékozódás és az adatok helyesbítésének jogáról, továbbá arról, hogy adatait mely szervnek és milyen célból továbbíthatja. 4. (1) Az Európai Unió bűnüldözési információs rendszere és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete keretében megvalósuló együttműködésről és információcseréről szóló évi LIV. törvény (a továbbiakban: NEBEKtv.) 3. -a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: (1a) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti eljárás olyan késedelemmel jár, amely az együttműködés sikerét veszélyezteti, úgy a magyar együttműködő szerv közvetlenül veszi fel a kapcsolatot a nemzetközi bűnügyi együttműködés céljából létrehozott szervezettel és nemzeti egységeivel azzal, hogy a kapcsolatfelvételről és a megkeresésről az érintett magyar együttműködő szerv 48 órán belül tájékoztatja a NEBEK-et. (2) A NEBEKtv. 7. -a a következő (5) bekezdéssel egészül ki: (5) A magyar együttműködő szerv köteles a NEBEK által készített bűnügyi elemzések és statisztikák elkészítéséhez szükséges, személyazonosításra alkalmatlan statisztikai adatokat szolgáltatni, valamint közreműködni a bűnügyi elemzések és statisztikák elkészítésében. (3) A NEBEKtv. 3. (5) bekezdésében a Vám- és Pénzügyőrség (a továbbiakban: magyar együttműködő szerv) szövegrész helyébe a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szöveg lép. (1) Hatályát veszti a NEBEKtv a. 5.5 4 (2) Hatályát veszti a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ jogállásáról, részletes feladat- és hatásköréről, valamint a magyar bűnüldöző hatóságok és az Európai Rendőrségi Hivatal közötti nemzetközi együttműködésről szóló 4/2002. (I. 30.) BM-PM együttes rendelet. 6. A szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Szbtv.) 4. -a a következő v) és x) ponttal egészül ki: (E törvény alkalmazásában) v) utas-adat: a légiközlekedésről szóló törvényben meghatározott, az utastól vagy megbízottjától, illetve a személyszállítást végző légifuvarozó megbízásából jegyértékesítést végző szolgáltatótól származó adat; x) utas-adat szolgáltatója: a v) pontban meghatározott adatot a terrorizmus és a szervezett bűnözés megelőzésének, megszakításának, felderítésének elősegítése céljából törvény szerint átadó személyszállítást végző légifuvarozó. 7. Az Szbtv. 4/A. (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki: [A szervezett bűnözés megelőzésének, megszakításának, felderítésének elősegítése céljából a szervezett bűnözés elleni fellépés céljából gyűjtött adatok gyűjtésének, felhasználásának és ellenőrzésének koordinációjáért felelős szerv (a továbbiakban: szervezett bűnözés elleni koordinációs központ)] h) ellátja az utas-adat információs egység feladatait. 8. Az Szbtv. 4/F. -a a következő (4) bekezdéssel egészül ki: (4) A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az (1) (3) bekezdés szerint továbbított adatok vonatkozásában az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti adattovábbítási nyilvántartást vezet, amelyben lévő adatokat tíz évig köteles megőrizni. 9. Az Szbtv. a 4/H. -t követően a következő alcímmel és 4/I. -sal egészül ki: Utas-adattal összefüggő adatkezelés 4/I. (1) A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ a 4/A. (1) bekezdés h) pontjában meghatározott feladatkörében az utas-adat szolgáltatójától átveszi és kezeli az utas-adatokat. Az6 5 utas-adatok átvételének és kezelésének a célja a szervezett bűnözéssel összefüggő bűncselekmények felderítésének és nyomozásának, illetve a nemzetbiztonságot veszélyeztető törekvések és tevékenységek elhárításának az elősegítése. (2) Az utas-adat szolgáltatója a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ által meghatározott elektronikus formátumban és módon adja át az utas-adatot. (3) A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ a 4/A. (1) bekezdés h) pontjában meghatározott feladatkörében a) az utas-adat szolgáltatója által szolgáltatott utas-adatokat összeveti a 4/B. (1) bekezdése, valamint a 4/C. (1) bekezdése alapján általa kezelt adatokkal, b) az utas-adatok tekintetében szervezett bűnözéssel összefüggő bűncselekményekre, illetve a nemzetbiztonságot veszélyeztető törekvésekre és tevékenységekre utaló információk gyűjtése érdekében elemző-értékelő tevékenység keretében kockázatelemzést végez, és c) az átvett utas-adatokról nyilvántartást vezet. (4) A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott feladata ellátása érdekében a törvényben meghatározott esetekben más állami szervektől személyes adatokat vehet át. (5) Ha a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az utas-adat információs feladatai során az elemző, értékelő tevékenység keretében a szervezett bűnözéssel összefüggő bűncselekmény elkövetésének lehetséges gyanúját, vagy a nemzetbiztonságot veszélyeztető lehetséges kockázatot állapít meg, a szervezett bűnözéssel összefüggő bűncselekmény felderítésére, nyomozására, vagy a nemzetbiztonságot veszélyeztető törekvés, tevékenység elhárítására hatáskörrel rendelkező szervet az utas-adat átadásával egyidejűleg értesíti. (6) A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az átvett utas-adatot a szervezett bűnözés elleni koordinációs központhoz érkezést követő öt évig kezeli. (7) Az utas-adat szolgáltatója által szolgáltatott utas-adatot a szervezett bűnözés elleni koordinációs központhoz érkezést követő 30 nap elteltével személyazonosításra alkalmatlanná kell tenni. A személyazonosításra való újbóli alkalmassá tételt kizárólag a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ vezetője rendelheti el, abban az esetben, ha a nemzetbiztonságot vagy az ország függetlenségét súlyosan veszélyeztető esemény, illetve ötévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel fenyegetett bűntett elkövetésére, vagy ilyen bűntett előkészületére utaló gyanú ezt szükségessé teszi. (8) A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ a (7) bekezdés szerinti egyedi engedély alapján ismét személyazonosításra alkalmassá tett adatokról nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza: a) a személyazonosításra való újbóli alkalmassá tétel rövid indokolását, b) a személyazonosításra való újbóli alkalmassá tétel időpontját, c) az érintett adatok körét, és d) azt, hogy mely szerv kérésére került sor a személyazonosításra való újbóli alkalmassá tételre. (9) A (8) bekezdésben meghatározott adatokat az ismét személyazonosításra alkalmassá tett utasadatokkal azonos ideig kell megőrizni, az utas-adatokkal egyidejűleg törölni kell.7 6 (10) A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az Európai Unió tagállamai, valamint az Európai Unió jogi aktusával létrehozott nemzetközi szervezetek és adatkezelési rendszerek részére bűnüldözési vagy nemzetbiztonsági célból az Európai Unió jogi aktusa, illetve két- vagy többoldalú nemzetközi szerződés alapján az ott meghatározott adatkörben és időtartamban továbbíthatja az általa kezelt utas-adatot vagy vehet át utas-adatokat. (11) A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ harmadik országtól bűnüldözési vagy nemzetbiztonsági célból nemzetközi szerződés alapján az ott meghatározott adatkörben vehet át utas-adatot. A szervezett bűnözés elleni koordinációs központ harmadik ország részére bűnüldözési vagy nemzetbiztonsági célból nemzetközi szerződés alapján az ott meghatározott adatkörben és időtartamban továbbíthatja az általa kezelt utas-adatot, feltéve hogy a harmadik ország átvevő hatóságának a feladata bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása. Az Szbtv. 10. a) 4/A. (3) bekezdés d) pontjában a Vám- és Pénzügyőrség szövegrész helyébe a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, b) a 4/G. (2) bekezdés a) pontjában az a törvény 4/C. -ának (3) bekezdésében szövegrész helyébe az a 4/C. (3) bekezdésében és 4/I. (6) bekezdésében szöveg lép. 11. (1) A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló évi CXXXIII. törvény (a továbbiakban: SzVMt.) 6. (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Az e törvény hatálya alá tartozó tevékenységet nem végezhet:) b) akit ba) a június 30-ig hatályban volt, a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: évi IV. törvény) szerinti állam elleni bűncselekmény (1978. évi IV. törvény X. fejezet), emberiség elleni bűncselekmény (1978. évi IV. törvény XI. fejezet), személy elleni bűncselekmény [1978. évi IV. törvény , 170. (2) (6) bekezdés, 171., 174., 174/A., 174/B., 174/C., 175., 175/A., 175/B., 176. (2) bekezdés b) pont és (3) (4) bekezdés], nemi erkölcs elleni erőszakos bűncselekmény [1978. évi IV. törvény 197. és 198., 207. (3) bekezdés b) pont], hivatali bűncselekmény (1978. évi IV. törvény XV. fejezet, IV. cím), hivatalos személy elleni bűncselekmények (1978. évi IV. törvény XV. fejezet V. cím), embercsempészés (1978. évi IV. törvény 218. ), közveszélyokozás [1978. évi IV. törvény 259. (1) (3) bekezdés], közérdekű üzem működésének megzavarása (1978. évi IV. törvény 260. ), terrorcselekmény (1978. évi IV. törvény 261. ), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (1978. évi IV. törvény 261/A. ), légi jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése (1978. évi IV. törvény 262. ), visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (1978. évi IV. törvény 263. ), visszaélés lőfegyverrel8 7 vagy lőszerrel (1978. évi IV. törvény 263/A. ), visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel (1978. évi IV. törvény 263/B. ), bűnszervezetben részvétel (1978. évi IV. törvény 263/C. ), visszaélés radioaktív anyaggal (1978. évi IV. törvény 264. ), visszaélés nukleáris létesítmény üzemeltetésével (1978. évi IV. törvény 264/A. ), visszaélés atomenergia alkalmazásával (1978. évi IV. törvény 264/B. ), visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel (1978. évi IV. törvény 264/C. ), tiltott állatviadal szervezése (1978. évi IV. törvény 266/A. ), állatkínzás (1978. évi IV. törvény 266/B. ), garázdaság (1978. évi IV. törvény 271. ), önbíráskodás (1978. évi IV. törvény 273. ), visszaélés kábítószerrel (1978. évi IV. törvény /C. ), visszaélés kábítószer-prekurzorral (1978. évi IV. törvény 283/A. ), visszaélés új pszichoaktív anyaggal (1978. évi IV. törvény 283/B. ), vagyon elleni szándékos bűncselekmény (1978. évi IV. törvény , 326., 327. ) vagy szökés és elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak fegyveresen elkövetett esetei [1978. évi IV. törvény 343. (2) bekezdés a) pont és (4) (5) bekezdés, valamint évi IV. törvény 355. (2) bekezdés a) pont] alapján, bb) a Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti emberiesség elleni bűncselekmény (Btk. XIII. Fejezet), háborús bűncselekmény (Btk. XIV. Fejezet), emberölés (Btk ), erős felindulásban elkövetett emberölés (Btk ), öngyilkosságban közreműködés (Btk ), testi sértés [Btk (3) (8) bekezdés], foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés (Btk ), kábítószer-kereskedelem (Btk ), kábítószer birtoklása (Btk ), kóros szenvedélykeltés (Btk ), kábítószer készítésének elősegítése (Btk ), kábítószer-prekurzorral visszaélés (Btk ), új pszichoaktív anyaggal visszaélés (Btk ), emberrablás (Btk ), emberrablás feljelentésének elmulasztása (Btk ), emberkereskedelem (Btk ), személyi szabadság megsértése (Btk ), kényszerítés (Btk ), szexuális erőszak (Btk ), kerítés [Btk (4) bekezdés c) pont], a lelkiismereti és vallásszabadság megsértése (Btk ), közösség tagja elleni erőszak (Btk ), az egyesülési, a gyülekezési szabadság, valamint a választási gyűlésen való részvétel jogának megsértése (Btk ), magánlaksértés [Btk (2) bekezdés b) pont és (3) (4) bekezdés], állatkínzás (Btk ), orvvadászat (Btk ), orvhalászat (Btk ), tiltott állatviadal szervezése (Btk ), radioaktív anyaggal visszaélés (Btk ), nukleáris létesítmény üzemeltetésével visszaélés (Btk ), atomenergia alkalmazásával visszaélés (Btk ), állam elleni bűncselekmény (Btk. XXIV. Fejezet), hivatali bűncselekmény (Btk. XXVIII. Fejezet), hivatalos személy elleni bűncselekmény (Btk. XXIX. Fejezet), terrorcselekmény (Btk ), terrorcselekmény feljelentésének elmulasztása (Btk ), terrorizmus finanszírozása (Btk ), jármű hatalomba kerítése (Btk ), bűnszervezetben részvétel (Btk ), közveszély okozása [Btk (1) (3) bekezdés], közérdekű üzem működésének megzavarása (Btk ), robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaélés (Btk ), lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaélés (Btk ), nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel visszaélés (Btk ), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk ), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése feljelentésének elmulasztása (Btk ), haditechnikai termékkel vagy szolgáltatással visszaélés (Btk ), kettős felhasználású termékkel visszaélés (Btk ), garázdaság (Btk ), embercsempészés (Btk ), vagyon elleni erőszakos bűncselekmények (Btk. XXXV. Fejezet), lopás (Btk ), rongálás (Btk ), sikkasztás (Btk ), csalás (Btk ), hűtlen kezelés (Btk ), hanyag kezelés (Btk ), orgazdaság (Btk ), jármű önkényes elvétele (Btk ), vagy szökés és elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak fegyveresen elkövetett esetei [Btk (2) bekezdés a) pont és (3) (4) bekezdés, valamint Btk (2) bekezdés a) pont] alapján, vagy bc) olyan bűntett miatt, amelyet bűnszervezet keretében követett el,9 8 elítéltek, és a (4) bekezdésben meghatározott időtartam még nem telt el; (2) Az SzVMt. 6. (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) E törvény hatálya alá tartozó tevékenységet nem végezhet, akivel szemben a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott a) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztést szabtak ki, aa) öt évet el nem érő szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított öt évig, ab) ötévi vagy azt meghaladó szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított nyolc évig, b) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztést szabtak ki, a mentesítés beálltától számított három évig. (3) Az SzVMt. 8. (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) A nyilvántartásból adattovábbításra irányuló kérelmet ha törvény eltérően nem rendelkezik teljesíteni nem lehet. (4) Az SzVMt. 31. (3) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki: (A rögzített kép-, hang, valamint kép- és hangfelvételt felhasználás hiányában legfeljebb a rögzítéstől számított harminc nap elteltével meg kell semmisíteni, illetve törölni kell, ha a rögzítésre) d) a veszélyes anyagok őrzése (érdekében kerül sor.) 12. A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi I. törvény 81. -a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki: (2a) Az eljáró hatóság a 75. (1) bekezdésében meghatározott résznyilvántartásokból a szervezett bűnözés elleni koordinációs központnak az utas-adatok kockázatelemzéséhez szolgáltathat adatot. 13. (1) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi II. törvény (a továbbiakban: Harmtv.) 2. m) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (E törvény alkalmazásában) m) száznyolcvan napon belül kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízum: a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) szóló, július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Vízumkódex) 2. cikk 2. pontjában meghatározott engedély;10 (2) A Harmtv. II. Fejezete címe helyébe a következő cím lép: A száznyolcvan napon belül kilencven napot meg nem haladó, tervezett tartózkodás szabályai (3) A Harmtv. 6. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: 9 (1) A harmadik országbeli állampolgár az első beutazástól számított száznyolcvan napon belül kilencven napot meg nem haladó, tervezett (a továbbiakban: kilencven napot meg nem haladó, tervezett) tartózkodás céljából a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: Schengeni határellenőrzési kódex) foglalt feltételek szerint utazhat be Magyarország területére. (4) A Harmtv a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: (1a) Az idegenrendészeti hatóság az idegenrendészeti résznyilvántartásokból a szervezett bűnözés elleni koordinációs központnak az utas-adatok kockázatelemzéséhez továbbíthat adatot. (5) A Harmtv (2) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki: (E törvény) k) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (továbbiakban: Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1683/95/EK tanácsi rendelet, az 539/2001/EK tanácsi rendelet, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, június 26-i 610/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.) 14. (1) A Harmtv. 6. (2) bekezdésében és 8. -át megelőző alcímben a Három hónapot meg nem haladó szövegrész helyébe a A kilencven napot meg nem haladó, tervezett szöveg lép. (2) A Harmtv. 7. -ában, 7A. -ában, 8. -ában, 9. (1) (4) bekezdésében, 12. (1) bekezdésében, 40. (1) bekezdés nyitó szövegrészében, 69. (1) bekezdésében, 74. nyitó szövegrészében, valamint 111. (6) bekezdés a) és b) pontjában a három hónapot meg nem haladó szövegrész helyébe a kilencven napot meg nem haladó, tervezett szöveg lép. (3) A Harmtv. III. Fejezetének címében, 13. (1) bekezdés nyitó szövegrészében, 13. (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában, 14. -t megelőző alcímében, 14. (1) bekezdés b) és c) pontjában, 14. (2) bekezdés nyitó szövegrészében, 16. (2) bekezdésében, 19. -t megelőző alcímében, 31. (2) bekezdésében és 74. nyitó szövegrészében a három hónapot meghaladó szövegrész helyébe a száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó szöveg lép.11 10 (4) A Harmtv. 13. (1) bekezdés nyitó szövegrészében és 14. (1) bekezdés nyitó szövegrészében a Három hónapot meghaladó szövegrész helyébe a Száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó szöveg lép. (5) A Harmtv (2) bekezdésében az (1) bekezdésben szövegrész helyébe az (1) és (1a) bekezdésben szöveg lép. 15. A menedékjogról szóló évi LXXX. törvény 87. -a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: (1a) Az e fejezetben meghatározott nyilvántartásokból a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az utas-adatok kockázatelemzése céljából igényelhet adatot. 16. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló évi CXXXVI. törvény 26. (1) bekezdésében az a nemzetbiztonsági szolgálat, a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködéséről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően az EUROPOL, szövegrész helyébe az a nemzetbiztonsági szolgálat, az utas-adatok kockázatelemzését végrehajtó szervezett bűnözés elleni koordinációs központ, a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködéséről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően az EUROPOL, szöveg lép. 17. A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló évi XLVII. törvény 68. (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki: [Elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel (a továbbiakban: közvetlen hozzáférés) a bűnügyi nyilvántartási rendszerben kezelt adatok teljes körét jogosult átvenni] g) a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az utas-adatok kockázatelemzése céljából. 18. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló évi CXXII. törvény 76. (2) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki: [A NAV bűnüldözési célú adatkezelési rendszereiben szereplő adatokról az (1) bekezdésben foglaltakon kívül, törvényben meghatározott feladataik teljesítése érdekében, a cél megjelölésével adatszolgáltatást kérhet:] i) a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az utas-adatok kockázatelemzése céljából.12 A körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló évi LXXXVIII. törvény 10. (1) bekezdése a következő i) ponttal kiegészülve lép hatályba: (A nyilvántartásból közvetlen hozzáféréssel a nyilvántartásban kezelt adatok teljes körét jogosult átvenni) i) a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ az utas-adatok kockázatelemzése céljából. 20. Az egyes rendészeti tárgyú törvények módosításáról szóló évi XCIII. törvény 57. (2) bekezdésének a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi II. törvény 2. w) pontját megállapító rendelkezése a három hónapot meghaladó szövegrész helyett a száznyolcvan napon belül kilencven napot meghaladó szöveggel lép hatályba. 21. (1) Ez a törvény a (2) (4) bekezdésben meghatározott kivétellel a kihirdetését követő napon lép hatályba. (2) A december 31-én lép hatályba. (3) Az 1., 3., 6 10., 12., a 13. (4) bekezdés, a 14. (5) bekezdés, valamint a január 1-jén lép hatályba. (4) A 2. (2) bekezdése az országgyűlési képviselők következő általános választását követően megalakuló Országgyűlés alakuló ülésének napján lép hatályba. 22. A 13. (1) (3) és (5) bekezdése, valamint a 14. (1) (4) bekezdése a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (a továbbiakban: Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1683/95/EK tanácsi rendelet, az 539/2001/EK tanácsi rendelet, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, június 26-i 610/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.13 12 Á L T A L Á N O S I N D O K O L Á S I. A nemzeti utas-adat információs rendszer Előzmények és az Európai Bizottság által kiírt pályázat április 10-én, az Európai Bizottság célzott felhívására, az abban meghatározott határidőben és a formai elvárásoknak megfelelően, a Belügyminisztérium benyújtott egy uniós pályázatot [HOME/2012/ISEC/AG/PNR/Targeted Call PNR (célzott támogatás PNR) a magyar pályázat nyilvántartási száma: ], amelynek célja Magyarország utas-adat információs egységének (nemzeti utas-adat információs rendszer) felállítása. A felhívásra Magyarország mellett további 15 uniós tagállam nyújtott be pályázatot. Az Európai Bizottság szeptember 9-én kelt levelében hivatalosan tájékoztatta a Belügyminisztériumot arról, hogy Magyarország pályázatát nyertesnek ítélte, és a teljes kért összeget, azaz a projekt összköltségvetésének (a hazai projekt összköltségvetése euró) 90%-át kitevő eurós támogatásban részesül. Várhatóan október közepére a Bizottság levélben küldi el a támogatási szerződés eredeti, a Bizottság által már aláírt példányát Magyarország számára, amelyet november közepéig a szerződésben meghatározott, aláírásra jogosult hazai képviselő által aláírva kell visszajuttatni a Bizottságnak. A Bizottság ezt követően intézkedik a támogatásként megítélt összeg első részletének amely az összes támogatás 40%-a folyósításáról. Jelenleg is folyamatban van az ilyen utas-adat információs rendszerek európai rendszerének létrehozására irányuló irányelv tervezet tárgyalása, amelyet első olvasatban a Bel- és Igazságügyi Tanács elfogadott, és jelenleg az Európai Parlament vizsgálja. A projekt megvalósítása nem függ a vonatkozó uniós irányelv-tervezet elfogadásától, ugyanakkor annak hiánya miatt a felállításra kerülő nemzeti egységekre vonatkozó szabályozásnak a 2011-ben az Európai Bizottság által a Tanács és a Parlament részére benyújtott eredeti javaslattal kell összhangban lennie, hiszen a pályázati kiírás is annak szellemében készült. Ezért csak a légi közlekedési ágazatra vonatkozik, csak EU külső járatokra és minden egyéb olyan feltételnek meg kell felelnie, amelyre a kiírás utal. A magyar pályázatba az utas-adat információs egység feladatainak ellátására a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ (a továbbiakban: Központ) került megjelölésre. A nemzeti utas-adat információs rendszer kialakítását a szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló évi LXXV. törvényben (a továbbiakban: Szbtv.) indokolt szabályozni, itt kell meghatározni az új feladatot, és az utas-adatok (a továbbiakban: PNR adatok) kezelésére, felhasználására és megőrzésére vonatkozó szabályokat. Az Szbtv. mellett indokolt több más törvény módosítása is. A jogszabályi háttér megteremtése a támogatási szerződés várható aláírásáig kívánatos. A Központ új feladatává válik utas-adat információs egységként a légitársaságok által továbbított utas-nyilvántartási és előzetes utas-adatok kezelése, valamint értékelése és elemzése, összhangban az uniós adatvédelmi előírásokkal. A hazánk területére érkező vagy onnan induló EU külső légi járatok utas-adatainak kezelése az adatvédelmi előírások alkalmazása mellett eredményesebbé teszi az együttműködő szervek megelőző, felderítő, nyomozó tevékenységét, fokozza hazánk és az Európai Unió biztonságát.14 13 A nemzetközi és európai uniós helyzet 2. A szervezett bűnözésben és terrorizmusban érintett személyek utazási szokásai alapján bizonyos minták azonosíthatóak, amelyeknek a PNR adatokkal való összevetése révén rendkívül hasznos, elsősorban a határon átnyúló jelleget öltő vagy az elkövetők mobilitását jellemzőként magukban hordozó terrorizmushoz és súlyos bűncselekményekhez köthető operatív információk nyerhetők ki, elkövetők vagy előkészületi cselekmények deríthetők fel, sőt, akár a levegőben megvalósuló terrortámadások is megelőzhetők. Ezért egyre nagyobb globális szinten is az érdeklődés az ilyen kereskedelmi célból gyűjtött utas-adatok rendészeti célú felhasználására. Néhány harmadik ország például az Egyesült Államok, Kanada, Ausztrália, Új-Zéland és Dél- Korea már jelenleg is használja a PNR adatokat bűnüldözési célból. Más harmadik országok például Oroszország, Japán, Szaúd-Arábia, Dél-Afrika és Szingapúr életbe léptették a vonatkozó jogszabályaikat, és/vagy jelenleg tesztelik a PNR adatok felhasználását. Ezenkívül több további harmadik ország is fontolóra vette a PNR adatok bűnüldözési, valamint nemzetbiztonsági célú használatát, de még nem léptette életbe a megfelelő jogszabályokat. Az EU-n belül az Egyesült Királyságban már működik a PNR rendszer. Franciaország, Dánia, Belgium, Svédország és Hollandia elfogadta a vonatkozó jogszabályokat és/vagy jelenleg teszteli a PNR adatok felhasználását. Több másik tagállam szintén fontolóra vette PNR rendszer létrehozását. Fontos megjegyezni, hogy az Európai Unió nevében megkötött PNR megállapodás van hatályban az Egyesült Államokkal és Ausztráliával, továbbá Kanadával is hamarosan lezárulnak a korábbi megállapodások felülvizsgálatát szolgáló tárgyalások. Ezek az államok az Unióba induló vagy onnan érkező, illetve annak területét érintő járatok kapcsán megkapják elemzésre az uniós polgárok PNR adatait is. Jelentős érdeklődést mutat még az EU-val való megállapodás kötésére Oroszország, Dél-Korea, Japán, Katar, Mexikó, az Egyesült Arab Emirátusok, Brazília, Szaúd-Arábia. A PNR rendszer működésének lényege, hogy a kereskedelmi személyszállítással foglalkozó légi fuvarozók továbbítják a foglalási rendszerükben meglévő adatokat többnyire közvetítő útján a nemzeti utas-adat információs egységnek, amely adatbázisában az adatokat kezeli, megőrzi. Az utas-adat információs egység automatizált kockázatelemzést követően a gyanús adatok manuális elemzése révén kiszűri az utasok közül azokat, akiknek adatai arra utalnak, hogy érintettek lehetnek a meghatározott bűnözési formákban. A PNR adatokból akár az utasok személyes adatainak ismerete hiányában is azonosítani lehet a gyanús személyeket és a velük együtt utazókat. A PNR adatok rendészeti célú felhasználását (melynek célja a terrorizmus és a szervezett bűnözés megelőzése és a vele szemben folytatott küzdelem hatékonyságának növelése) uniós szinten már a Hágai Program is előirányozta, azonban közös jogi alapot teremtő uniós jogi eszköz még nem került elfogadásra. Jelenleg a légi fuvarozók kötelezettsége csak az előzetes utas-adatok - API (Advance Passenger Information) adatok - továbbítására terjed ki a 2004/82/EK tanácsi irányelv alapján. Az API adatok úti okmányokban rögzített személyes adatok lehívása alapján kerülnek rögzítésre, ezek alapján az utas beazonosítható. Ez lehetőséget biztosít a határellenőrző hatóságok számára, hogy hatékonyabban vegyék fel a harcot az illegális migrációval szemben. Az API adatok olyan személyes adatokat tartalmaznak, amelyek segítik az ismert terroristák és bűnözők azonosítását. Ehhez elegendő, hogy az érintett személyek neveit lefuttatják egy figyelmeztető rendszerben, mint amilyen például a Schengeni Információs Rendszer (SIS). Az első kísérlet a PNR adatokat érintő közös uniós jogi eszköz létrehozására 2007-ben indult egy kerethatározat-15 14 javaslattal, majd a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése miatt félbeszakított tárgyalások a magyar elnökség idején indultak újra az Európai Bizottság által előterjesztett új irányelv-javaslattal (továbbiakban: EU PNR irányelv), amelynek tárgyalása jelenleg is zajlik. Az EU PNR irányelv tervezetéről az általános megközelítést a Tanács még a tavalyi évben elfogadta, most az Európai Parlament vizsgálja a dossziét. Az illetékes szakbizottság (a LIBE) egyszer már elutasította a javaslatot, az Európai Parlament plenáris ülése azonban újbóli megfontolásra visszaküldte a dossziét a LIBE-nek. Az EU PNR irányelv elfogadása esetén Magyarországon mindenképpen létre kell hozni egy utasadat információs egységet, vagy más tagállammal összefogva közös hatóságot kell fenntartani. Egy ilyen hatóság felállítása rendkívül költséges, ezért a tárgyalások során mindvégig erős nyomást helyeztünk a Bizottságra annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb arányban finanszírozza a nemzeti rendszerek felállításának költségét. Ennek biztosítására az Európai Bizottság két lehetőséget ajánlott, egyrészt az úgynevezett Bűnmegelőzés és bűnözés elleni küzdelem egyedi program (ISEC program keretében) még az idén kiírt célzott felhívást nemzeti PNR rendszerek felállítására, másrészt a következő több éves pénzügyi keretben működését megkezdő Belső Biztonsági Alapot. Utóbbi kapcsán ugyanakkor a PNR rendszer felállítását a 7 éves nemzeti programunkba kellene betervezni, amely a 2014 és 2020 között a Belső Biztonsági Alapból Magyarországnak jutó összeg közel 1/3-át elvonná. Ezért döntött a Belügyminisztérium amellett, hogy az ISEC program keretében kiírt pályázaton mindenképpen elindul. Az Egyesült Királyságban (UKBA) és az Egyesült Államokban működő (NTC of CBP) PNR Központokban történt látogatás tapasztalatai megerősítették az utas-adatokat kezelő magyarországi ún. PNR Központ létrehozására vonatkozó szabályozás indokoltságát is. Mindkét PNR Központ szervezeti felépítése, a szolgálatellátás, az adatok fogadásának, feldolgozásának rendje, az intézkedési jogkörrel felruházott együttműködők tájékoztatásának módja kisebb eltérésekkel megegyezik a törvénytervezetben megfogalmazott rendelkezésekkel. A PNR Központok irányítása az Egyesült Királyságban a belügyminiszterhez, az Egyesült Államokban a belbiztonsági miniszterhez tartozik. Természetesen a magyarországi PNR Központ létrehozásakor egyrészt figyelembe kell venni az utasforgalmi adatok nagyságát, másrészt az eltérő európai uniós adatvédelmi normákat. A Központ utas-adatkezelése 3. A Központ a légifuvarozóktól, vagy azok elektronikus foglalási vagy azzal ekvivalens rendszereiből az utas-adatot vagy közvetlenül veszi át, vagy ebből a célból adatfeldolgozási szerződést köt. Az utas-adatok nem képeznek egységes adathalmazt, azokat egyes légitársaságok, valamint a repülőjegy online értékesítésével foglalkozó cégek különböző formátumban tartják nyilván. A nemzetközi gyakorlat alapján egyes utas-adat elemző-értékelő programot fejlesztő cégek a programjukat használó PNR Központok számára átveszik és homogén (a szoftver által érthető, feldolgozható) adatállománnyá alakítják a különböző formátumú utas-adatokat. Az átvett utas-adatokat a központ összevetheti saját adataival, illetve kockázat-elemző tevékenységet végez, amelynek eredménye az együttműködő szervek számára adatszolgáltatás, valamint nyilvántartja az utas-adatokat, amelyeket a meghatározott szervek szigorú célhoz kötöttség alapján érhetnek el.16 15 A beérkező személyes adatokat tartalmazó utas-adatokat a Központ feldolgozza, azaz a rendelkezésére álló programmal kockázat-elemzést végez. A Központ kifejezetten az utas-adat információs feladatának ellátása céljából megkapja a legfontosabb személyes adatokat tartalmazó nyilvántartásokhoz való hozzáférési, lekérdezési jogosultságot. Amennyiben kockázat-elemzés alapján bűncselekmény elkövetésére, avagy előkészületére utaló vagy a nemzetbiztonságot veszélyeztető adatot talál, abban az esetben az adat átadásával értesíti a hatáskörrel rendelkező szervet. Az utas-adatot a Központ az átvételt követő 5 évig tartja nyilván, azonban az adatokat a személyes jellegtől 30 nappal az átvételt követően meg kell fosztani, és a személyes jelleg csak bűncselekmény vagy nemzetbiztonsági kockázat gyanúja esetén állítható vissza. Az utas-adat nyilvántartásból származó adatokból célhoz kötötten adatszolgáltatást kérhet az Országos Rendőr-főkapitányság, a Terrorelhárítási Központ, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, az Információs Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szolgálat és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat is. Ezen adatszolgáltatás célja az, hogy e szervek azonnali intézkedést igényelő esetekben az utas-adat információkkal is rendelkezzenek, amennyiben súlyos bűncselekményre, terrorcselekmény előkészületére, avagy a nemzetbiztonságot fenyegető kockázatra (például a levegőben lévő repülőgépen tartózkodó terroristák) utaló információval rendelkeznek. Az adatkezeléssel kapcsolatos alapjogi kérdések 4. Az információs önrendelkezési jog mint minden alapjog korlátozása akkor tekinthető alkotmányosnak, ha e korlátozás megfelel a szükségesség-arányosság követelményének. Az Alkotmánybíróság a 20/1990. (X. 4.) AB határozatában az alapjog-korlátozás arányossági követelményével kapcsolatban kifejtette, hogy az megköveteli, hogy az elérni kívánt cél fontossága és az ennek érdekében okozott alapjogsérelem súlya összhangban legyen egymással. A törvényhozó a korlátozás során köteles az adott cél elérésére alkalmas legenyhébb eszközt kiválasztani. Az Alkotmánybíróság az információs önrendelkezési jog legalapvetőbb alkotmányossági kereteit kialakító, az Alkotmánybíróság gyakorlatában máig precedensjelleggel érvényesülő 15/1991. (IV. 13.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh.) elvi éllel állapította meg, hogy e követelmény az adatkezelés célhoz kötöttsége szempontjából vizsgálandó, az adatkezelés célhoz kötöttségének pedig az adat felvételétől kezdve az adat törléséig érvényesülnie kell. Az Alkotmánybíróság továbbá rögzítette, hogy a célhozkötöttségből következik, hogy a meghatározott cél nélküli, készletre, előre nem meghatározott jövőbeni felhasználásra való adatgyűjtés és tárolás alkotmányellenes. Az Abh. a vizsgált szabályozás célmeghatározásával kapcsolatban az alábbiakat rögzítette: [A] célmeghatározás [ ] az állampolgár jogai érvényesítésének és kötelezettségei teljesítésének előmozdítása, az állami szervek, a gazdálkodó és társadalmi szervezetek, egyesületek, valamint magánszemélyek társulásai (a továbbiakban együtt: szervezetek) munkájának segítése teljesen inadekvát ahhoz képest, hogy az ország teljes lakosságát érintő adatfeldolgozó rendszer felállításáról van szó, sőt, olyan rendszerről, amely a személyes adatok és a velük kapcsolatos jogok sorsát alapvetően meghatározzák [ ]. A semmitmondó szöveg alkalmatlan arra, hogy az adatfeldolgozásnak bármiféle irányt vagy határt szabjon, azaz hogy célhoz kötöttségről egyáltalán beszélni lehessen. Az 1. (2) bekezdésének az a kitétele, hogy az17 16 állami népességnyilvántartás feladata az egységes személyi alapnyilvántartáshoz szükséges adatok gyűjtése, megerősíti, hogy meghatározatlan célú, készletre történő adatgyűjtésről van szó, amely [ ] eseti adatigényeket elégít majd ki, az állami szerveknek szóló rendszeres [ ] adatszolgáltatás mellett. Az Alkotmánybíróság a 144/2008. (XI. 26.) AB határozatában korábbi határozatára is utalva megállapította, hogy a személyes adatokat vagy a különleges személyes adatokat tartalmazó nyilvántartás szükségképpen érinti az Alkotmány 59. (1) bekezdése szerinti személyes adatok védelméhez és információs önrendelkezéshez való jogot. Az Alkotmánybíróság a 37/2005. (X. 5.) AB határozatban elvi éllel rámutatott, hogy a személyes adatok védelméhez való jog korlátozásához azonban a puszta információs érdek önmagában nem elég, a későbbi jogsértés potenciális veszélye, annak megelőzése nem kellő súlyú indok. Amint azt az Alkotmánybíróság a 2/2007. (I. 24.) AB határozatában megállapította, a bírói engedélyhez kötött titkos információgyűjtés esetei kellően konkrétan meghatározottak, valamint adatkezelési szempontból is megfelelnek a célhoz kötöttség elvének. Az utas-adatok átvételével és kezelésével kapcsolatos jelen előterjesztésben foglaltak megfelelnek az Alkotmánybíróság által megkövetelt, előbbiekben felsorolt feltételeknek. Az adatkezelés célhoz kötöttsége következik abból, hogy a Központ az utas-adat információs feladatai során a bűncselekmény megelőzése, megszakítása, felderítése, a bűncselekményt elkövető személy kilétének megállapítása, továbbá a nemzetbiztonságot veszélyeztető törekvés, tevékenység elhárítása céljából kezelheti az utas-adatokat. Amennyiben bűncselekmény elkövetésének gyanúját, avagy a nemzet biztonságát veszélyeztető kockázatot állapít meg, a bűncselekmény felderítésére, vagy nyomozására, avagy a nemzetbiztonságot veszélyeztető törekvés, tevékenység elhárítására hatáskörrel rendelkező szervet értesíti és adja át számukra az utas-adatot. A Központ az adatokat törvényben meghatározott határidőn belül kezelheti, ez a légiközlekedésről szóló évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Lt.) 27/C. -ában meghatározott utas-adat (PNR adat) esetében legfeljebb öt év. Garanciális szabály, hogy a PNR adatot a Központhoz érkezést követő 30 nap elteltével személyazonosításra alkalmatlanná kell tenni. A személyazonosításra való újbóli alkalmassá tételt kizárólag a szervezett bűnözés elleni koordinációs központ főigazgatója rendelheti el, abban az esetben, ha a nemzetbiztonságot vagy az ország függetlenségét súlyosan veszélyeztető esemény, illetve ötévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel fenyegetett bűntett elkövetésére, kísérletére vagy ilyen bűntett előkészületére utaló gyanú ezt szükségessé teszi. A PNR adatok nyilvántartásából a Központon kívül kizárólag az Országos Rendőr-főkapitányság, a Terrorelhárítási Központ, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, az Információs Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szolgálat és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat igényelhet adatot, rendkívül szigorú célhoz kötöttségi szabályok alapján. A PNR adatkategóriák 5. A törvényjavaslat a PNR adatok körét, az adatkezelés célját és határidejét pontosan tartalmazza. A PNR adatok körét az Lt. 27/C. -a határozza meg. Az adatkörök meghatározásának másik módja lehetett volna, ha az eredeti Bizottsági javaslatban szereplő 1918 17 adatkategóriát tartalmazó lista átvételére kerülne sor, azonban a korábbi egyezményeken alapuló kategóriákat a jogalkalmazás átvette, értelmezte és azok lefedik a Bizottság javaslatában szereplő fogalmi kört. II. A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló évi CXXXIII. törvény módosítása Az Alkotmánybíróság a 20/2013. (VII. 19.) számú határozatával alaptörvény-ellenességre hivatkozással megsemmisítette a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló évi CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Szvmt.) 6. (3) bekezdésének b) pontját, valamint a 6. (4) bekezdését. Az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység gyakorlása elé szabott korlát esetében, az időtartam indokolatlan és súlyosan aránytalan hosszából fakadóan lényegében nem másról van szó, mint hogy a jogalkotó az adott foglalkozást gyakorolni kívánó, és ahhoz megfelelő képesítéssel rendelkező személyi kört érintően egyfajta másodlagos szankciót alkalmaz. Tartósan eltiltja az érintetteket adott hivatás gyakorlásától, holott ilyen szankciót a bíróság esetükben nem szabott ki. Álláspontja szerint nem felel meg az arányosság követelményének az a jogalkotói megoldás, amely a korlátozás idejét túlzottan hosszú, a foglalkozás szabad megválasztásához való jogot aránytalanul korlátozó, ennek a jognak a sérelmét megvalósító időtartamban határozza meg. Az Alkotmánybíróság szerint a vitatott rendelkezések sértik az Alaptörvény XII. cikkében rögzített, a foglalkozás szabad megválasztásához fűződő alapvető jogot. A fokozatosság és az arányosság elvének a szem előtt tartásával egy két lépcsős rendszer alakítható ki. A két lépcső kialakítása során elsőként a rendező elveket kell meghatározni, amelyek mentén az egyes jogszabályi rendelkezéseket besorolni és adott esetben módosítani kell. A rendezőelvek között elsődleges szempont az ellátott feladat és ahhoz kapcsolódó eszközrendszer (intézkedések és kényszerítő eszközök rendszere). A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.), a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló évi CLIX. törvény (a továbbiakban: Fbőtv.) és az Szvmt. megsemmisített rendelkezése állapítja meg a legszigorúbb feltételeket. A Hszt. és az Fbőtv. esetében alkotmányossági oldalról a szigorú szabályozás védhető és az arányosság követelményének is megfeleltethető, tekintettel a fegyveres biztonsági őrök és a hivatásos állományúak által alkalmazható intézkedések és kényszerítő eszközök rendszerére. Ennek megfelelően az új rendszer első lépcsőjébe tartozna a Hszt. és az Fbőtv. előírása. Az első lépcsőhöz képest jóval enyhébb szabályokat és feltételeket határoz meg a közúti közlekedésről szóló évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.), a lőfegyverekről és lőszerekről szóló évi XXIV. törvény (a továbbiakban: Ftv.) és az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló évi CXX. törvény (a továbbiakban: Rendészeti törvény), így ezek a törvények alkotják a második lépcsőt.19 18 Figyelemmel arra, hogy a Rendészeti törvény is meghatároz rendelkezéseket a személy- és vagyonőrök esetében, így az Szvmt. rendelkezései között sem indokolt olyan rendelkezés előírása, amely a fegyveres biztonsági őrökkel és a hivatásos állományúakkal szemben támasztott követelményekkel azonos szintű. III. Az Európai Unió bűnüldözési információs rendszere és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete keretében megvalósuló együttműködésről és információcseréről szóló évi LIV. törvény módosítása A Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ jogállásáról, részletes feladat- és hatásköréről, valamint a magyar bűnüldöző hatóságok és az Európai Rendőrségi Hivatal közötti nemzetközi együttműködésről szóló 4/2002. (I. 30.) BM-PM együttes rendelet (a továbbiakban: ER.) deregulációja indokolt, mivel annak rendelkezései időközben részben törvényi szinten rögzítésre kerültek, illetve azokat az ORFK belső normái rendezik, továbbá, tekintettel arra, hogy az ER. megalkotására még az Uniós csatlakozás előtt került sor, számos rendelkezés már túlhaladottá vált. IV. Jogharmonizációs módosítások július 19-én lépett hatályba az Európai Parlament és a Tanács 610/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (továbbiakban: Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1683/95/EK tanácsi rendelet, az 539/2001/EK tanácsi rendelet, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról. Az uniós jogalkotási csomag elsősorban a október 13-án hatályba lépett a Schengeni határellenőrzési kódex korlátozott jellegű technikai módosítását célozta, mivel a gyakorlati végrehajtás során felmerült ennek szükségessége. A jogalkotási csomag egyrészt olyan módosításokat tartalmaz, amelyek a meglévő szöveg jobb áttekinthetőségét és az eltérő értelmezések körének szűkítését szolgálják, másrészt a Schengeni határ-ellenőrzési kódex első évei során felmerült gyakorlati problémákra adnak választ. Emellett kifejezett jogi keretet teremt például a közös közúti határellenőrzésekre vonatkozó kétoldalú megállapodások számára. Az uniós jogalkotási csomag rendeleti szabályozás szintjén történt, a rendeleti szabályozás pedig közvetlenül hatályos és alkalmazandó, ugyanakkor a hazai jogalkotásban vizsgálni kell a releváns magyar joganyagok összhangját az uniós rendeletekkel. Mivel a Schengeni határ-ellenőrzési kódex módosítása miatt megváltozott a rövid távú tartózkodás számításának módja a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról szóló 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban (6 hónapon belül 3 hónapot meg nem haladó tartózkodás helyett bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás), ezért szükségessé vált a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi II. törvényben a 6 hónapon belül 3 hónapot meg nem haladó tartózkodás helyett a 180 napon belül 90 napot meg nem haladó tartózkodás kifejezés átültetése.20 19 V. Független Rendészeti Panasztestület Tekintettel az Országgyűlésről szóló évi XXXVI. törvény képviselői összeférhetetlenségről szóló rendelkezéseire, országgyűlési képviselő nem lehet a testület tagja, ezért ennek az Rtv.-ben való rögzítése szükségtelen. A javaslat megteremti az összhangot az Országgyűlésről szóló és a Rendőrségről szóló törvény között. Több megjelenítése
 - 1 - az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról 1 Az Országgyűlés kiindulva abból, hogy a közrend Részletesebben Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez
 Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez ASTRA OTTHON. NYUGALOM Hatályos: 2015.01.01-től Tisztelt Ügyfelünk! Az Astra S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepe Részletesebben 23/2013. (V. 17.) ORFK utasítás. a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatról. I. Általános rendelkezések. Értelmező rendelkezések
 23/2013. (V. 17.) ORFK utasítás a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatról Szám: 23/2013. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 24. (2) Részletesebben 1992. évi LXIII. törvény. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. A törvény hatálya. Értelmező rendelkezések
 1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról Az Országgyűlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok védelmét, Részletesebben 2011. évi CXII. törvény. az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról 1 I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. 1.
 2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról 1 Az Országgyűlés az információs önrendelkezési jog és az információszabadság biztosítása érdekében, a személyes Részletesebben Az Európa Tanács Egyezménye az emberkereskedelem elleni fellépésről PREAMBULUM. Az Európa Tanács tagállamai és a jelen Egyezményt aláíró egyéb Felek,
 Council of Europe Treaty Series No.197 Non official translation in Hungarian Az Európa Tanács Egyezménye az emberkereskedelem elleni fellépésről PREAMBULUM Az Európa Tanács tagállamai és a jelen Egyezményt Részletesebben I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Alapelvek. 2. Értelmező rendelkezések
 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól Részletesebben TITKOS ÜGYKEZELOI ISMERETEK
 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM TITKOS ÜGYKEZELOI ISMERETEK Tananyag Budapest, 2014 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Szerzők: I. rész: Tapa Barnabás II. rész: Hegedűs Tamás Lektorálta: Zala Mihály Kézirat lezárva: Részletesebben Igazságügyi együttműködés az Európai Unióban
 Igazságügyi együttműködés az Európai Unióban Különös tekintettel a Lisszaboni Szerződés újításaira 2010.05.21. Dr. Jeney Petra Előadásvázlat A Lisszaboni Szerződés (LSZ) legfontosabb változtatásai A szabadság, Részletesebben 2005. évi CXXXIII. törvény. személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységre terjed ki. szabályairól. I. Fejezet
 2005. évi CXXXIII. törvény a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól E törvény célja, hogy - a közrend, a közbiztonság javítása, s ezek részeként a személy- és vagyonvédelem, Részletesebben 15/2013. (IV. 24.) ORFK utasítás
 2009/18. szám Budapest, 2009. augusztus 27. Szám: 27710/2009. ált. AZ ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG HIVATALOS LAPJA ORFK TÁJÉKOZTATÓ Tartalomjegyzék Utasítások: 1. 33/2009. (OT 18.) ORFK utasítás a Rendőrség Részletesebben A TERRORIZMUS ÉS A JOG A TERRORIZMUS MEGHATÁROZÁSA. Dr. Havasi Zoltán r. dandártábornok
 Dr. Havasi Zoltán r. dandártábornok A TERRORIZMUS ÉS A JOG A TERRORIZMUS MEGHATÁROZÁSA A terrorizmus, mint gyujtofogalom értelmezése nem mindig zavarmentes. A témával foglalkozó szakemberek a fogalom tekintetében Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL ÉS BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL
 TÁJÉKOZTATÓ SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL ÉS BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL 1. Fogalmak: a) személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több Részletesebben 1992. évi LXIII. törvény. a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK.
 Page 1 of 11 1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról Az Országgyûlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok Részletesebben Fazekas Flóra a velencei bizottság 2012. júniusi véleményei Öt sarkalatos törvényró l
 Fazekas Flóra a velencei bizottság 2012. júniusi véleményei Öt sarkalatos törvényró l Az Európa Tanács keretében működő Joggal a Demokráciáért Európai Bizottság (közismert nevén Velencei Bizottság, a továbbiakban: Részletesebben Adatvédelem a biometrikus adatok tükrében különös tekintettel a biometrikus útlevélre
 Adatvédelem a biometrikus adatok tükrében különös tekintettel a biometrikus útlevélre Szerző: Nagy Klára Témavezető: Dr. Halmai Gábor, egyetemi tanár Nem sokra haladunk azzal, ha egyszerűn csak megpróbáljuk Részletesebben Itt lesz majd a címe. Itt pedig az alcíme
 Itt lesz majd a címe Itt pedig az alcíme Itt lesz majd a címe Itt pedig az alcíme Készült a TÁMOP 2. 2. 3-9/1-2009-0003. számú program keretében, az Országos Rendészeti TISZK (www.ortiszk.hu) megbízásából Részletesebben h a t á r o z a t o t:
 ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG IV/2350/2012. Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány, valamint alkotmányjogi panaszok tárgyában dr. Dienes- Oehm Részletesebben Life Plusz Biztosításközvetítő és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság. Adatvédelmi és Adatbiztonsági Mintaszabályzata
 Life Plusz Biztosításközvetítő és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság Adatvédelmi és Adatbiztonsági Mintaszabályzata Hatályos: 2012. július 1-jétől A szabályzat rendelkezéseit a hatálybalépését Részletesebben Belügyi-rendészeti Ismeretek II.
 Belügyi-rendészeti Ismeretek II. Készült a TAMOP 2. 2. 3-9/1-2009-0003. számú program keretében, az Országos Rendészeti TISZK (www.ortiszk.hu) megbízásából Budapest 2011. SZERZŐK Dr. Pokker Zoltán (I., Részletesebben Házőrző. otthon- és életmód-biztosítási feltételek. Hatályos: 2014. március 15-étől. Nysz.: 16499
 Házőrző otthon- és életmód-biztosítási feltételek Hatályos: 2014. március 15-étől Nysz.: 16499 Tartalomjegyzék Ügyféltájékoztató és a biztosítási szerződésre vonatkozó általános rendelkezések...6 I. A Részletesebben A környezeti ügyek nyilvánossága az információszabadság jövője?
 A környezeti ügyek nyilvánossága az információszabadság jövője? Bevezető Nonprofit Szektor Analízis Tanulmányok a részvételi demokrácia gyakorlatáról Dr. Kerekes Zsuzsa Ez a tanulmány azt kívánja bemutatni, Részletesebben ÖT ÉVE AZ EURÓPAI UNIÓBAN 200 KÉRDÉS 200 VÁLASZ AZ EURÓPAI UNIÓRÓL
 ÖT ÉVE AZ EURÓPAI UNIÓBAN 200 KÉRDÉS 200 VÁLASZ AZ EURÓPAI UNIÓRÓL Nálunk megtalálja a választ Ha kérdése van az Európai Unióval vagy Magyarország EU-tagságával kapcsolatban, hívja munkanapokon 10 és 18 Részletesebben Posta Biztosító a Magyar Olimpiai Csapat utasbiztosítója. PostaUtasÔr (1 6070) Utasbiztosítás. Az elérhetô gondoskodás
 Posta Biztosító a Magyar Olimpiai Csapat utasbiztosítója PostaUtasÔr (1 6070) Utasbiztosítás Az elérhetô gondoskodás 3_MPB_utasor_kotF_online_2014_11.indd 1 3_MPB_utasor_kotF_online_2014_11.indd 2 Tájékoztató Részletesebben A SZABÁLYSÉRTÉSEKRŐL
 Dr. Balla Lajos Idzigné Dr. Novák Csilla Dr. Kahler Ilona Dr. Németh Norbert Dr. Szurdi Béla Dr. Vadász Mihály A SZABÁLYSÉRTÉSEKRŐL szóló 1999. évi LXIX. törvény gyakorlati kézikönyve jogalkalmazóknak Részletesebben Adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzat. Készítette / Author Tárgy / Purpose Verzió / Version Dátum / Date
 Adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzat Készítette / Author Tárgy / Purpose Verzió / Version Dátum / Date.A.S.A. Magyarország Kft. adatvédelem, adatbiztonság v2 09. 10. 2013 1. Az adatvédelmi és adatbiztonsági Részletesebben BROSS FAKTORING ZRT. ÜZLETSZABÁLYZAT a work-out faktoring tevékenység végzésére
 BROSS FAKTORING ZRT ÜZLETSZABÁLYZAT a work-out faktoring tevékenység végzésére A BROSS FAKTORING Zrt. a Magyar Nemzeti Bank H-EN-I-369/2013. számú határozata alapján végzi tevékenységét. A Társaság a hitelintézetekről Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
 Ügyszám: Keltezés: Előadó bíró: Közlöny információ: AB közlöny: 491/B/1996 Budapest, 2004.04.06 12:00:00 de. Bihari Mihály Dr. 12/2004. (IV. 7.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny 2004. évi 43. számában Részletesebben Az 1698/2013. (X. 4.) Korm. határozattal elfogadott