text:
European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Júliusi kötelezettségszegési eljárási csomag: a legfontosabb döntések
 Júliusi kötelezettségszegési eljárási csomag: a legfontosabb döntések
 A kötelezettségszegésekkel kapcsolatos e havi határozatait tartalmazó csomag keretében az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) jogi lépéseket tesz azon tagállamokkal szemben, amelyek nem tettek eleget az uniós jog alapján rájuk háruló kötelezettségeknek. Ezeknek a különböző ágazatokat és uniós szakpolitikai területeket érintő határozatoknak az a céljuk, hogy a polgárok és a vállalkozások érdekeit szem előtt tartva biztosítsák az uniós jog megfelelő alkalmazását.
 A Bizottság által hozott legfontosabb határozatokat az alábbiakban ismertetjük szakpolitikai területek szerinti bontásban. A Bizottság emellett lezár 80 olyan ügyet, amelyre sikerült az érintett tagállamokkal együtt megoldást találni, így ezekben a Bizottságnak már nem kell folytatnia az eljárást.
 Az uniós kötelezettségszegési eljárásról a MEMO/12/12 sz. tájékoztatóban olvashatók további információk. Az összes határozatról a kötelezettségszegési eljárással kapcsolatos határozatok tárából lehet tájékozódni.
 1. Digitális egységes piac:
 Rádióspektrum: a Bizottság nyomatékosan felkéri BELGIUMOT a rádióspektrumra vonatkozó uniós szabályok betartására
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Belgiumnak, melyben a 700 MHz-es sávról szóló (EU) 2017/899 határozat alapján felszólítja az európai rádióspektrum-szabályok teljes körű végrehajtására. Az említett határozat szerint a tagállamoknak 2020. június 30-ig lehetővé kell tenniük a 694–790 MHz-es („a 700 MHz-es”) frekvenciasáv használatát széles sávú mobil távközlés céljára. Belgium nem kötött határokon átnyúló frekvenciakoordinációs megállapodást a szomszédaival, különösen Németországgal és az Egyesült Királysággal, tehát nem teljesíti a 700 MHz-es sávról szóló határozatból eredő kötelezettségeit. E megállapodások elfogadásának határideje 2017 vége volt. Ebből következően az 5G kiépítése késedelmet szenvedhet Belgiumban és a környező országokban. Az 5G konnektivitás a jövőbeni távközlési szabályokról szóló megállapodás – az Elektronikus Hírközlési Kódex – elfogadása óta a Bizottság egyik legfontosabb prioritása. Az új szabályok biztosítják, hogy 2020-ra az egész EU-ban rendelkezésre álljon az 5G rádióspektrum. Amennyiben Belgium két hónapon belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet az ügyben.
 A Bizottság felkéri a tagállamokat a kiberbiztonságra vonatkozó uniós szabályozás nemzeti jogba való átültetésére
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld 17 tagállamnak, hogy azok teljesen ültessék át nemzeti jogukba az egész EU-ra kiterjedő kiberbiztonsági jogszabályok első darabját. A határozat a következő tagállamokat érinti: Ausztria, Bulgária, Belgium, Horvátország, Dánia, Franciaország, Görögország, Magyarország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Románia és Spanyolország. A hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv („kiberbiztonsági irányelv”;(EU) 2016/1148 irányelv) célja, hogy a nemzeti kiberbiztonsági képességek fejlesztése révén egységesen magas biztonsági szintű hálózati és információs rendszereket valósítson meg az EU-ban, növelve az alapvető szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók és a digitális szolgáltatók uniós szintű együttműködését és eseménybejelentési kötelezettségeit. A kiberbiztonsági irányelv 2016 augusztusában lépett hatályba, és a tagállamoknak 2018. május 9-ig kellett átültetniük nemzeti jogukba. Eddig 11 tagállam értesítette az Európai Bizottságot arról, hogy teljes mértékben átültette az irányelvet, és hogy a teljes átültetés megerősítése érdekében folyamatban van az átültetés ellenőrzése. A többi tagállamnak két hónap áll a rendelkezésére, hogy válaszoljon a Bizottság felszólító levelére, ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 2. Gazdasági és pénzügyek
 (További információk: Christian Spahr – tel.: +32 229 56194, Annikky Lamp – tel.: +32 229 56151, Enda McNamara – tel.: +32 229 64976)
 Indokolással ellátott vélemény:
 a Bizottság felszólítja SZLOVÉNIÁT, hogy tartsa tiszteletben az EKB irattári állományának sérthetetlenségét és működjön együtt ténylegesen a Szlovén Központi Banktól származó információk lefoglalásával összefüggésben
 A Bizottság úgy határozott, hogy indokolással ellátott véleményt küld Szlovéniának, mert az megsértette az Európai Központi Bank (EKB) archívumai sérthetetlensége (az Európai Unió működéséről szóló szerződés, EUMSZ 7. jegyzőkönyve), valamint a lojális együttműködés elvét (az Európai Unióról szóló szerződés, EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése) az EKB dokumentumainak a Szlovén Központi Banknál történő lefoglalásával összefüggésben. 2016. július 6-án a központi bank tisztviselőivel szembeni nemzeti vizsgálat keretében a szlovén hatóságok az EKB dokumentumait és informatikai hardvereit tartalmazó adatokat foglaltak le a Szlovén Központi Bankban. Az EKB nem adott előzetes engedélyt az említett dokumentumok lefoglalására. A Bizottság nem elégedett azokkal a válaszokkal, amelyeket a szlovén hatóságok a 2016 decemberében a tények és körülmények tisztázása céljából küldött EU Pilot levélre, valamint a 2017 májusában küldött felszólító levélre adtak. Az indokolással ellátott vélemény nem kérdőjelezi meg a nemzeti hatóságok jogkörét a nemzeti eljárások terén. A szlovén hatóságoknak mostantól két hónap áll rendelkezésükre, hogy válaszoljanak az indokolással ellátott véleményre. A Bizottság e kérdésben továbbra is szoros kapcsolatot tart fenn az EKB-val.
 Belső energiapiac: A Bizottság eljárást indít az Európai Unió Bírósága előtt NÉMETORSZÁGGAL és MAGYARORSZÁGGAL szemben amiatt, hogy nem felelnek meg maradéktalanul a harmadik energiaügyi csomagnak.
 Németország a Bíróság előtt a harmadik energiaügyi csomag miatt: a Bizottság eljárást indít az Európai Unió Bírósága előtt Németországgal szemben, hogy biztosítsa a villamosenergia-irányelv (2009/72/EK irányelv) és a földgázirányelv (2009/73/EK irányelv) megfelelő végrehajtását. Mindkét irányelv a harmadik energiaügyi csomag része, és az energiapiacok megfelelő működésére vonatkozó kulcsfontosságú szabályokat tartalmaz. Németország nem biztosította a nemzeti szabályozó hatóság hatásköreire és függetlenségére vonatkozó szabályok teljes mértékű betartását. Különösképpen, a szabályozó szerv nem rendelkezik teljes mérlegelési jogkörrel a hálózati és kiegyensúlyozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés díjainak és egyéb feltételeinek meghatározásában, mivel e díjakat és feltételeket nagymértékben meghatározza a szövetségi kormány által elfogadott részletes szabályozás. Továbbá Németország helytelenül ültette át nemzeti jogába a független szállításirendszer-üzemeltetők szétválasztásán alapuló modell számos követelményét. Például a független szállításirendszer-üzemeltető személyzetének és ügyvezetésének függetlenségére vonatkozó szabályok nem felelnek meg teljesen az említett irányelveknek, valamint a vertikálisan integrált vállalkozás meghatározása – helytelenül – kizárja az EU-n kívüli tevékenységeket. A Bizottság 2015 februárjában felszólító levelet, 2016 áprilisában pedig indokolással ellátott véleményt küldött Németországnak. Mivel az ország továbbra sem felel meg az uniós jogszabályoknak, a Bizottságnak e kérdéseket a Bíróság elé kell terjesztenie. A Bizottság a Bíróság elé idézi Magyarországot az energiahálózati díjakra vonatkozó jogszabályai miatt. Az Európai Bizottság eljárást indít az Európai Unió Bírósága előtt Magyarországgal szemben, hogy biztosítsa a harmadik energiaügyi csomag hálózati díjakra vonatkozó követelményeinek megfelelő végrehajtását. A harmadik energiaügyi csomag előírja, hogy a hálózatüzemeltetők által a villamosenergia- és földgázhálózatok használatáért felszámított díjakat a versenyellenes magatartások megakadályozása céljából szabályozni kell, és a nemzeti szabályozó hatóságokra bízza e díjaknak vagy azok kiszámítási módszertanának meghatározását. A Magyarország által az energetika területén elfogadott jogalkotási intézkedések értékelése során a Bizottság megállapította, hogy a magyar jog kizár bizonyos költségtípusokat a hálózati villamosenergia- és földgázdíjak kiszámításából, megsértve ezzel a villamos energiáról és a földgázról szóló rendeletekben előírt költségmegtérülési elvet. A Bizottság ezenfelül azt is megállapította, hogy Magyarország olyan módosításokat fogadott el az energiaügyi jogszabályokban, amelyek veszélyeztetik a piaci szereplők azon jogát, hogy a nemzeti szabályozó szerv hálózati díjakra vonatkozó határozatainak teljes körű bírósági felülvizsgálatát kérjék. A Bizottság 2015 februárjában felszólító levelet, 2016 decemberében és 2017 áprilisában pedig egy-egy indokolással ellátott véleményt intézett Magyarországhoz e kérdésekkel kapcsolatban. Mivel az ország továbbra sem felel meg az uniós jogszabályoknak, a Bizottság úgy határozott, hogy e kérdéseket a Bíróság elé terjeszti. További információkért olvassa el a teljes sajtóközleményt.
 Energiahatékonyság: a Bizottság felszólít 7 tagállamot, hogy helyesen ültessék át a közös uniós szabályokat
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Ciprusnak, Írországnak, Máltának, Hollandiának, Szlovéniának, Svédországnak és az Egyesült Királyságnak, amiért nem ültették át vagy nem hajtották végre megfelelően az energiahatékonyságról szóló irányelv (2012/27/EU irányelv) egyes követelményeit. Az irányelv létrehozza az Unión belüli energiahatékonyság előmozdítását célzó intézkedések közös keretrendszerét annak biztosítása céljából, hogy az Unió teljesíteni tudja az energiahatékonyság 20%-os javítására irányuló 2020-as uniós célt, illetve hogy a 2020 utáni időszakban további előrelépést lehessen elérni az energiahatékonyság terén. Az érintett tagállamoknak két hónap áll rendelkezésükre, hogy válaszoljanak a Bizottság által megfogalmazott érvekre, ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Zaj: a Bizottság felszólítja PORTUGÁLIÁT és SPANYOLORSZÁGOT, hogy fogadjon el zajtérképeket és a környezeti zajra vonatkozó cselekvési terveket
 A Bizottság felszólítja Portugáliát és Spanyolországot, hogy tartsa be a zajról szóló uniós jogszabály (2002/49/EK irányelv) főbb rendelkezéseit. A zajról szóló irányelv előírja a tagállamok számára, hogy a nagyobb városi területekre, úgymint a főbb vasútvonalakra és főutakra, valamint a fontosabb repülőterekre vonatkozóan készítsenek a zajnak való kitettséget szemléltető zajtérképeket. Ezek a térképek a zajszennyezés csökkentésére irányuló intézkedések meghatározásának alapjául szolgálnak. A 2016. szeptemberi első értesítés kézhezvételét követően Spanyolország még nem nyújtott be stratégiai zajtérképet és cselekvési terveket a területén található számos agglomeráció, fontosabb közút és vasútvonal vonatkozásában. Ezenfelül Spanyolország nem vizsgálta felül és / vagy nem módosította a nagyobb repülőterekre vonatkozó meglévő cselekvési terveket. Portugália sem tett előrelépést a Bizottság által 2017 májusában küldött első figyelmeztetés óta. A portugál hatóságok által benyújtott jelentések megerősítik, hogy 2 nagyobb agglomerációra és 123 jelentős közútra vonatkozóan nem fogadtak el stratégiai zajtérképeket, valamint hogy 3 agglomerációra, 60 fontosabb vasúti szakaszra és 466 fő útszakaszra vonatkozóan nem készültek cselekvési tervek. Mind Spanyolországnak, mind Portugáliának két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljon, és ennek elmulasztása esetén a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet.
 Levegőminőség: a Bizottság felszólítja ROMÁNIÁT, hogy léptesse életbe az ipari kibocsátásokra vonatkozó uniós szabályokat
 A Bizottság sürgeti Romániát, hogy teljeskörűen ültesse át nemzeti jogába a közepes tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló uniós jogszabályokat ((EU) 2015/2193 irányelv). Az irányelv a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx) és a por levegőbe történő kibocsátását szabályozza azzal a céllal, hogy csökkentse ezeket a kibocsátásokat, valamint az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatokat. Az irányelv továbbá szabályokat állapít meg a szén-monoxid-kibocsátás nyomon követésére. A tagállamoknak 2017. december 19-ig be kellett jelenteniük az említett irányelvet a nemzeti jogukba átültető nemzeti intézkedéseket. Miután Románia elmulasztotta a határidőt, a Bizottság 2018 januárjában felszólító levelet küldött. Mivel Románia még mindig nem jelentette be az intézkedéseket, a Bizottság most indokolással ellátott véleményt küld. Romániának két hónap áll rendelkezésére a válaszadáshoz. Amennyiben két hónapon belül nem érkezik megfelelő válasz, a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti Románia ügyét.
 Vízgazdálkodás: a Bizottság felszólítja SPANYOLORSZÁGOT, hogy tartsa be az árvízmegelőzésre vonatkozó szabályokat
 Az Európai Bizottság felszólítja Spanyolországot, hogy tartsa be az árvízvédelmi irányelv (2007/60/EK irányelv) rendelkezéseit. Az irányelv célja, hogy az árvizeknek az egészségre, a gazdasági tevékenységre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásai csökkenjenek és kezelhetők legyenek. Az uniós jog értelmében a tagállamoknak teljes mértékben ki kellett dolgozniuk és közzé kellett tenniük az árvízkockázat-kezelési terveket, és erről 2016. március 22-ig értesíteniük kellett a Bizottságot. A Bizottság 2018 márciusában felszólító levelet küldött a spanyol hatóságok részére mind a hét kanári-szigeteki vízgyűjtő kerületre vonatkozó árvízkockázat-kezelési tervek elkészítésének, közzétételének és közlésének elmulasztása miatt. Mivel Spanyolország még mindig nem jelentette be ezeket a terveket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küld. Spanyolországnak két hónap áll a rendelkezésére, hogy válaszoljon. Amennyiben Spanyolország két hónapon belül nem teszi meg a szükséges lépéseket, a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet.
 Természetvédelem: a Bizottság felkéri BULGÁRIÁT, hogy javítsa az uniós természetvédelmi jogszabályok végrehajtását
 A Bizottság kiegészítő felszólító levelet küld Bulgáriának az uniós természetvédelmi jogszabályok végrehajtásában tapasztalható rendszeres hiányosságok miatt. Az EU madárvédelmi irányelve (2009/147/EK irányelv) és élőhelyvédelmi irányelve (92/43/EGK tanácsi irányelv) létrehozta a védett területek uniós szintű Natura 2000 hálózatát. A Natura 2000 területeken végezhetők gazdasági tevékenységek, feltéve, hogy nincsenek káros hatással a terület épségére. Bulgáriában rendszeresen elmulasztották figyelembe venni a meglévő és engedélyezett tervek és projektek Natura 2000 területekre gyakorolt kumulatív hatásait, és több, a védelmi célokat nagymértékben veszélyeztető fejlesztést mégis engedélyeztek. A probléma már egy évtizede ismert, és noha Bulgária azóta hozott néhány intézkedést a kérdés megoldására, ez a strukturális probléma továbbra is fennáll, és a Bizottság rendszeresen kap panaszokat az inadekvát értékelések alapján, vagy akár megfelelő értékelések nélkül engedélyezett tervekkel és projektekkel kapcsolatban. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy kiegészítő felszólító levelet küld, amelyben két hónapot biztosít Bulgáriának a válaszadásra, ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Ivóvíz: a Bizottság felszólítja ÍRORSZÁGOT, hogy biztosítson polgárainak biztonságos ivóvizet
 Az Európai Bizottság úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Írországnak, amiért nem teljesítette az ivóvíz-irányelv (98/83/EK tanácsi irányelv) értelmében rá háruló kötelezettségeket, és megengedi a trihalometánra (THM) vonatkozó határérték túllépését. Az irányelv az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásokkal szemben kívánja védeni az emberi egészséget annak biztosításával, hogy az ivóvíz fogyasztható és tiszta legyen. Az Írországban több mint 500 000 ember által fogyasztott ivóvíz hosszabb időtartamra kivetítve túlságosan nagy mennyiségben tartalmaz trihalometánt. Ez az ivóvíz klórral történő fertőtlenítése során melléktermékként keletkező vegyi anyag kockázatot jelent az egészségre. Az ír hatóságok nem hoztak megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy csökkentsék a THM-értéket, valamint hogy az előírtak szerint értesítsék a fogyasztókat annak egészségügyi következményeiről. Írországnak két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljon, ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Szennyvíz: a Bizottság felszólítja OLASZORSZÁGOT, hogy teljesítse a települési szennyvíz kezelésére vonatkozó uniós követelményeket
 Az Európai Bizottság felszólítja Olaszországot, hogy tartsa be a városi szennyvízre vonatkozó uniós jogszabályokat, és gondoskodjon az összes 2000 lakosnál nagyobb népességű agglomeráció települési szennyvizének összegyűjtéséről és kezeléséről. Az uniós jog (91/271/EGK tanácsi irányelv) értelmében a városoknak létre kell hozniuk a települési szennyvíz összegyűjtéséhez és kezeléséhez szükséges infrastruktúrát. A kezeletlen szennyvíz veszélyezteti az egészséget és szennyezi a tavakat, a folyókat, a talajt, valamint a part menti vizeket és a talajvizet. Olaszországgal szemben már három külön kötelezettségszegési eljárás is folyamatban van az irányelv különböző követelményeinek megsértése miatt, de az olasz hatóságok által benyújtott legfrissebb adatok értékelése azt mutatja, hogy jelentős számú (276) kisebb agglomeráció megsérti a szennyvíz összegyűjtésére, kezelésére és felügyeletére vonatkozó alapvető kötelezettségeket is. E hiányosságok mértékére való tekintettel a Bizottság felszólító levelet küld Olaszországnak. Az olasz hatóságoknak két hónap áll a rendelkezésükre, hogy válaszoljanak, ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Természetvédelem: a Bizottság felszólítja LENGYELORSZÁGOT, hogy tartsa be a természetvédelmi szabályokat
 A Bizottság felszólítja Lengyelországot, hogy biztosítsa megfelelő védintézkedések meglétét a védett erdők számára, amint azt az uniós természetvédelmi jogszabályok megkövetelik. A madárvédelmi irányelv (a 2009/147/EK irányelv) és az élőhelyvédelmi irányelv (a 92/43/EGK tanácsi irányelv) alapján jött létre a Natura 2000 hálózat, a védett területek uniós hálózata, melynek célja a természet megóvása a potenciálisan káros hatásoktól. E jogszabályok értelmében a védett területekre vonatkozó erdőgazdálkodási terveket és tevékenységeket, például a fakitermelés hatásait, engedélyezésük előtt értékelni kell. A lengyel jog közelmúltbeli változásai mentességeket vezetnek be az erdőgazdálkodási tevékenységekre vonatkozóan, amelyek veszélyeztetik az előírt védelmi rendszert. A lengyel jogszabályok továbbá nem biztosítják az igazságszolgáltatáshoz való jogot az erdőgazdálkodási tervekkel kapcsolatban. Mivel ezek a tervek jelentős hatással lehetnek a Natura 2000 területekre, a nyilvánosság nem részesül az élőhelyvédelmi irányelv szerinti hatékony jogvédelemben. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Lengyelországnak, amelyben két hónapot biztosít a válaszadásra, ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Hulladék: a Bizottság felszólítja LENGYELORSZÁGOT az elhasználódott járművekre vonatkozó uniós jog hatékony alkalmazásának biztosítására
 A Bizottság felszólító levelet küld Lengyelországnak amiatt, hogy az nem biztosítja a hasznos élettartamuk végét elért járművek környezetbarát szétszerelését és újrafeldolgozását. Az elhasználódott járművekről szóló irányelv (2000/53/EK irányelv) azon széles körű erőfeszítések egyik megnyilvánulása, amelyek célja Európa körkörös gazdasággá alakítása, ahol a hulladékot szisztematikusan visszanyerik, újrahasznosítják vagy újra feldolgozzák. A lengyel jog jelenleg nem ír elő szankciókat az importált járművek nyilvántartásba vételének elmulasztása, illetve az illetékes hatóságoknak az ilyen járművek beszerzéséről vagy ártalmatlanításáról történő értesítésének elmulasztása esetén. A pontos információk ebből eredő hiánya akadályozza az annak biztosítására tett erőfeszítéseket, hogy az említett járműveket az irányelvnek megfelelően kezeljék. Az elhasználódott járművek nem megfelelő kezelése súlyos környezeti veszélyeket okozhat, mivel a légkondicionáló folyadék, az akkumulátorsav, a műanyag alkatrészek és a gumiabroncsok nem biztonságos kezelése komoly kockázatot jelenthet az emberi egészségre és a környezetre. Lengyelországnak két hónap áll rendelkezésére a válaszadáshoz.
 Állatjólét: a Bizottság felszólít 6 tagállamot, hogy megfelelőképpen léptessen életbe intézkedéseket a laboratóriumi állatok védelmére
 Az Európai Bizottság úgy határozott, hogy felszólító levelet küld hat tagállamnak (Észtországnak, Németországnak, Portugáliának, Romániának, Szlovákiának és Spanyolországnak) a tudományos célokra felhasznált állatok védelmére vonatkozó uniós szabályozás (2010/63/EU irányelv) nemzeti jogba történő átültetésének hiányosságai miatt. Az irányelv – amelynek átültetési határideje 2012. november 10. volt – az állatjólét magas szintjét biztosítja, miközben megőrzi a belső piac megfelelő működését. Célja az is, hogy minél kevesebb állatot használjanak fel a kísérletekben, illetve előírja, hogy alkalmazzanak más megoldásokat is, ahol lehet. Mind a hat tagállam nemzeti jogában jelentős hiányosságok mutatkoznak.
 Az észt jogból hiányzik az irányelv több mint húsz bekezdésének és három mellékletének átültetése. A német jog olyan területeken hiányos, mint az ellenőrzések, a személyzet szakértelme és az állatorvosok jelenléte. A portugál jog nem tartalmaz például az ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezéseket, és nem biztosítja, hogy a súlyos fájdalommal járó eljárások csak ideiglenesek lehessenek. A román jog hiányos a szankciók tekintetében, valamint az állategészségügyi személyzet helyszínen tartózkodását előíró kötelezettség tekintetében. A szlovák jogból hiányzik az érzéstelenítésre vonatkozó kötelezettség, és nem rendelkezik hatékony és visszatartó erejű szankciókról sem. A spanyol hatóságok elismerték ugyan a joghézagokat, de még nem korrigálták azokat olyan területeken, mint a nem emberi főemlősök használatára vonatkozó nyilvántartás és védzáradék. A tagállamoknak két hónap áll a rendelkezésükre a válaszadásra, ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Levegőminőség: a Bizottság felszólítja ROMÁNIÁT, hogy hajtsa végre az ipari kibocsátásokra vonatkozó uniós szabályokat
 A Bizottság úgy döntött, hogy felszólító levelet küld Romániának, mivel a tagállam két nagy tüzelőberendezés esetében nem intézkedett a kén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében. Az ipari kibocsátásokról szóló irányelv (a 2010/75/EU irányelv) célja, hogy megóvja a polgárokat az ipari üzemek veszélyes kibocsátásaitól, ennek érdekében nemzeti kibocsátási határértékeket ír elő a tagállamok számára a porra és a kén-dioxidra vonatkozóan. Az átmeneti nemzeti tervben szereplő üzemek 2020-ig eltérhetnek a szigorú kibocsátási határértéktől, feltéve, hogy a nemzeti határérték továbbra is teljesül. Két nagy tüzelőberendezés – a Govora 2 és a Deva 2 – kibocsátásai következtében azonban Románia jócskán túllépte a kén-dioxidra és a porra vonatkozó nemzeti határértéket, ami jelentős hatást gyakorol a környezetre és a polgárok egészségére. Mivel Románia nem hozta meg a szükséges intézkedéseket a határérték-túllépések megakadályozása érdekében, a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indít, és ennek keretében felszólító levelet küld a tagállamnak. Romániának két hónap áll rendelkezésre a válaszadásra. Ha ez nem történik meg, a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Természetvédelem: a Bizottság felszólítja SZLOVÁKIÁT, hogy tartsa be a természetvédelmi szabályokat
 A Bizottság felszólító levelet küld Szlovákiának amiatt, hogy nem biztosítja a megfelelő szintű természetvédelmet, ami a madarak számának jelentős csökkenéséhez vezetett. A madárvédelmi irányelv (a 2009/147/EK irányelv) és az élőhelyvédelmi irányelv (a 92/43/EGK tanácsi irányelv) alapján jött létre a Natura 2000 hálózat, a védett területek uniós hálózata, melynek célja a természet megóvása a potenciálisan káros hatásoktól. E jogszabályok értelmében a védett területekre vonatkozó erdőgazdálkodási terveket és tevékenységeket, például a fakitermelés hatásait, engedélyezésük előtt értékelni kell. A szlovák jogszabályok azonban nem tartalmaznak ilyen rendelkezéseket. Ennek következtében a siketfajd (Tetrao Urogallus) egyedszáma csaknem a felére csökkent Szlovákia 2004-es uniós csatlakozása óta. Emellett a tagállam nem fogadta el a madárvédelmi irányelv által a fajra vonatkozóan előírt különleges állományvédelmi intézkedéseket sem, mivel az érintett területek gazdálkodási terveit nem hagyták jóvá. Szlovákiának két hónap áll rendelkezésre a válaszadásra. Ha ez nem történik meg, a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 A környezeti károkért viselt felelősség: a Bizottság felszólítja SVÉDORSZÁGOT, hogy teljeskörűen ültesse át jogrendjébe a környezeti felelősségről szóló irányelvet
 A Bizottság felszólítja Svédországot, hogy a polgárok kellő szintű védelme érdekében megfelelően ültesse át nemzeti jogába a környezeti felelősségre vonatkozó szabályokat. A környezeti felelősségről szóló irányelv (2004/35/EK irányelv) a környezeti károk megelőzése és felszámolása céljából megállapítja a környezeti felelősség „szennyező fizet” elvén alapuló jogi keretrendszerét. A környezeti károk közé tartozik például a vizek, a védett fajok és élőhelyek, illetve a talaj károsítása. Az irányelv értelmében kárfelszámolási intézkedésre kérhetik fel az illetékes hatóságot azok a természetes személyek vagy a környezetvédelem ügyét támogató nem kormányzati szervezetek, amelyeket hátrányos módon érintenek vagy valószínűleg hátrányos módon fognak érinteni a környezeti károk. A svéd jogszabályok nem megfelelően határozzák meg a vizekben okozott kár fogalmát, ezért a tengervizekben előforduló környezeti károk jelenleg nem tartoznak a környezeti felelősségre vonatkozó uniós szabályok hatálya alá. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Svédországnak. A tagállamnak két hónap áll rendelkezésére a válaszadásra. Ha ez nem történik meg, a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Ügylezárás
 Nitrátok: a Bizottság lezárja a LENGYELORSZÁG elleni kötelezettségszegési eljárást
 A Bizottság a mai napon úgy döntött, hogy lezárja a Lengyelországgal szembeni kötelezettségszegési eljárást, amely azért indult, mert a tagállam nem biztosította a vizek nitrátszennyezése elleni hatékony fellépést. 2014. november 20-án az Európai Unió Bírósága kimondta, hogy a nitrátirányelv (a 91/676/EGK tanácsi irányelv) előírásai ellenére Lengyelország nem megfelelően jelölte ki a veszélyeztetett területeket, és nem épített be megfelelő intézkedéseket a cselekvési programokba. Mivel a Balti-tenger a magas nitrátszint miatt súlyosan szennyezett, különösen fontos, hogy Lengyelország megfelelően hajtsa végre a nitrátirányelvet, hiszen csaknem valamennyi lengyel folyóvíz ebbe a tengerbe torkollik. 2017 júliusában elfogadták az új lengyel vízügyi jogszabályt, amely kiterjesztette a cselekvési program alkalmazását, így azok az ország korlátozott része helyett már a teljes területére vonatkoznak. Ezenkívül Lengyelország az új cselekvési programban megfelelő intézkedéseket határozott meg a feltárt problémák orvoslására.
 (További információk: Vanessa Mock – tel.: +32 229 56194, Letizia Lupini – tel.: +32 229 51958)
 A Bizottság felfüggesztette az Európai Unió Bíróságán HORVÁTORSZÁGGAL szemben, az INA-Industrija Nafte d.d. (INA) energiaipari vállalat privatizációjáról szóló törvény módosításának elmulasztása miatt folytatott eljárást
 A Bizottság úgy döntött, hogy az üggyel kapcsolatos legújabb fejlemények fényében felfüggeszti az Európai Unió Bíróságán Horvátországgal szemben folytatott eljárást. A Bizottság 2017. július 13-án úgy döntött, hogy a Bíróság elé terjeszti Horvátország ügyét, mivel a tagállam nem biztosította, hogy az Industrija Nafte d.d. privatizációjáról szóló 2002-es jogszabály (az úgynevezett „INA-törvény”) megfeleljen a tőke szabad mozgására és a letelepedés szabadságára vonatkozó uniós szabályoknak. Azóta egyeztetések zajlottak a horvát hatóságok és a Bizottság között az INA-törvény és az uniós jogszabályok összehangolásához szükséges módosításokról. A horvát hatóságok nemrégiben terjesztették elő az említett törvény módosítására vonatkozó tervezetet, amely néhány további módosítás függvényében eloszlatná a Bizottság legfőbb aggályait. A horvát hatóságok bemutatták a tervezet elfogadásának ütemtervét is, amely lehetővé teszi, hogy a bírósági ítélet várható meghozatala előtt pont kerüljön a jogvita végére. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eljárást fel kell függeszteni az INA-törvény módosításának elfogadásáig. Amennyiben a következő hónapokban nem történik további előrelépés az ügy megoldása felé, a bírósági eljárás felfüggesztését újra lehet értékelni. További információkért olvassa el a teljes sajtóközleményt.
 Értékpapírpiac: a Bizottság eljárást indít az Európai Unió Bírósága előtt SZLOVÉNIÁVAL és SPANYOLORSZÁGGAL szemben a pénzügyi eszköz piacairól szóló uniós szabályok hiányos végrehajtása miatt
 Az Európai Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy az Európai Unió Bírósága elé idézi Szlovéniát és Spanyolországot, mivel a két tagállam nem hajtotta végre teljeskörűen a pénzügyi eszközök piacaira vonatkozó uniós szabályokat megállapító irányelvet (a MiFID II. irányelvet) és annak kiegészítő irányelvét (az (EU) 2017/593 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvet). E szabályok alapvető fontosságúak nemcsak az értékpapírpiacok megfelelő működéséhez, hanem az egységes piac folyamatos funkcionálásához is. Amennyiben a tagállamok nem ültetik át jogrendjükbe ezeket a szabályokat, a befektetők nem részesülhetnek a MiFID II. irányelv által biztosított fokozott befektetővédelemből, amely magában foglalja az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzeszközeinek védelmét, a termékirányítási kötelezettségeket, valamint a díjak, jutalékok vagy pénzbeli és nem pénzbeli juttatások nyújtására vagy átvételére alkalmazandó szabályokat. Az átültetés elmaradása a piacok biztonságosságát is csökkenti, mivel így a kereskedési helyszíneknek és a befektetési vállalkozásoknak nem kell betartaniuk a szigorúbb és átláthatóbb működési követelményeket. Továbbá azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságai, amelyek nem ültették át az irányelvet, nem adhatnak ki jogilag megalapozott engedélyeket a korábban nem szabályozott vagy a MiFID-irányelv által eltérően szabályozott tevékenységekre. Ezek magukban foglalják a kereskedési helyszínek, például a szabályozott piacok, a multilaterális kereskedési rendszerek (MTF) és a szervezett kereskedési rendszerek (OTF) működtetését, valamint a MiFID-irányelv szerinti befektetési vállalkozások rendszeres internalizálóként való regisztrációját. Ezen uniós szabályok hiányos átültetése zavarokat okoz az egységes piacon, mivel azok 2018. január 3. óta hatályosak, és kiegészítik a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet (a MiFIR-rendelet) rendelkezéseit. A különböző befektetési szolgáltatások és tevékenységek határon átnyúló egységes engedélyezése sem működik zökkenőmentesen a MiFID II. irányelvet csak részlegesen átültető tagállamok között. További információkért olvassa el a teljes sajtóközleményt.
 Pénzügyi szolgáltatások: a Bizottság a Bíróság elé idézi SPANYOLORSZÁGOT a bankokra és a befektetési vállalkozásokra vonatkozó uniós prudenciális szabályok alkalmazásának elmulasztása miatt
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy az Európai Unió Bírósága elé idézi Spanyolországot a tőkekövetelményekről szóló irányelv (a 2013/36/EU irányelv) teljes körű végrehajtásának elmulasztása miatt. Spanyolország eddig nem hajtotta végre teljeskörűen ezeket az uniós szabályokat, melyek egyes rendelkezései még mindig hiányoznak a spanyol nemzeti jogból. Ezek főként a nemzeti illetékes hatóságok befektetési vállalkozásokkal kapcsolatos egyes hatásköreire és mérlegelési jogköreire, valamint a pénzmosás elleni küzdelem szabályait súlyosan megsértő intézményekre alkalmazandó közigazgatási szankciókra és egyéb intézkedésekre vonatkoznak. A felügyeleti együttműködést megnehezíti, hogy más rendelkezéseket sem ültettek át, többek között a tőkekövetelmények megsértése esetén a visszaélések bejelentésére szolgáló mechanizmusokat, a vezetőtestület tagjainak feddhetetlenségét és függetlenségét biztosító szabályokat, valamint a spanyol illetékes hatóságok azon kötelezettségét, hogy információszerzés céljából fel kell venniük a kapcsolatot az összevont felügyeletet ellátó hatósággal. Végül pedig a vállalatirányítási szabályok is erőtlenek Spanyolországban, mivel nem ültették át azokat a szabályokat, amelyek előírják, hogy az intézményeknek változatos összetételű és képzett vezetőtestülettel kell rendelkezniük. Az irányelv a tőkekövetelményekről szóló rendelettel (az 575/2013/EU rendelet) együtt megállapítja az Európai Unióban működő hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményeket, amelyek szabályokat határoznak meg azon tőkeösszegre vonatkozóan, amellyel az intézményeknek rendelkezniük kell az őket érintő esetleges kockázatok fedezése érdekében. Az irányelv emellett szabályokat állapít meg az intézmények engedélyezésére és felügyeletére, a felügyeleti együttműködésre, a kockázatkezelésre, a vállalatirányításra (beleértve a javadalmazást) és a tőkepufferekre vonatkozóan is. További információkért olvassa el a teljes sajtóközleményt.
 Pénzügyi szolgáltatások: a Bizottság felszólítja ROMÁNIÁT, hogy hangolja össze gépjármű-felelősségbiztosítási jogszabályait az uniós szabályokkal
 A mai napon a Bizottság úgy döntött, hogy felszólító levelet küld Romániának, melyben felkéri a tagállamot, hogy nyújtsa be a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó nemzeti szabályokkal kapcsolatos észrevételeit. A jelenleg érvényben lévő nemzeti szabályok előírják a biztosítási díjak bármilyen tervezett módosításának előzetes bejelentési kötelezettségét, és számos korlátozást szabnak a biztosítók díjszabási módszereire vonatkozóan. A Bizottság úgy véli, hogy az említett kötelezettségek ellentétesek a Szolvencia II. irányelv 21. és 181. cikkével, melyeket a Bíróságnak a díjszabások szabadságának elvével kapcsolatos ítélkezési gyakorlata is értelmezett. A szóban forgó nemzeti jogszabály olyan rendelkezéseket is tartalmaz, melyek értelmében a biztosítók bizonyos gépjármű-kategóriák esetében csak Románia területére érvényes biztosítási kötvényeket bocsáthatnak ki, és a díjszabást a kapcsolódó kockázatokat figyelembe véve kell megállapítaniuk. A Bizottság véleménye szerint e rendelkezések ellentétesek a gépjármű-felelősségbiztosításról szóló irányelv 14. cikkével, amely előírja, hogy a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseknek egyszeri biztosítási díj alapján ki kell terjedniük az Unió egész területére. Amennyiben Románia két hónapon belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet az ügyben.
 6. Belső piac, ipar, vállalkozás és kkv-k
 A szakemberek szabad mozgása: a Bizottság 27 tagállamot szólít fel arra, hogy tartsák be a szakmai képesítések kölcsönös elismerésére vonatkozó uniós szabályokat
 A Bizottság mai döntése értelmében Litvánia kivételével valamennyi, azaz 27 tagállam fog felszólító levelet kapni a nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatoknak a szakmai képesítések kölcsönös elismerésére vonatkozó uniós szabályokkal (a 2013/55/EU irányelvvel módosított 2005/36/EK irányelvvel) való összehangolása ügyében. Az EU korszerű rendszert hozott létre a szakmai képesítések és tapasztalatok egész Unióra kiterjedő, kölcsönös elismerése céljából. A rendszer megkönnyíti a más tagállamban letelepedni vagy vállalkozni kívánó szakemberek számára, hogy elismertessék képesítéseiket, és egyben magas szintű védelmet biztosít a fogyasztók és a polgárok számára. Az említett szabályok következetes, a polgárok és a vállalkozások javát szolgáló alkalmazása ezért kiemelten fontos a Bizottság számára. A felszólító levelek a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv alkalmazása szempontjából kulcsfontosságú kérdéseket érintenek, különösen az európai szakmai kártya bevezetését, a riasztási mechanizmust, a szakmai tevékenység részleges gyakorlásának lehetőségét, a nyelvi követelmények arányosságát és a segítségnyújtó központok létrehozását. Emellett a Bizottság a szakmai szolgáltatások szabályozására vonatkozó reformajánlásokról szóló, 2017. januári közleményében már részben említett kérdéseket is felvet a szabályozási akadályok átláthatóságával és arányosságával kapcsolatban. Valamennyi érintett tagállamnak két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljon a Bizottság által megfogalmazott érvekre. Ellenkező esetben a Bizottság úgy határozhat, hogy indokolással ellátott véleményt küld a tagállamoknak.
 Közbeszerzés: a Bizottság felszólítja AUSZTRIÁT, hogy tartsa be az uniós jogszabályokat egy hulladékkezelési közbeszerzés ügyében
 A Bizottság ma úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Ausztriának egy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés kapcsán, mely a Wiener Neustadt körzetében található veszélyeshulladék-lerakó telep megtisztítására vonatkozott. Az uniós közbeszerzési jogszabályok előírják, hogy bizonyos értékhatár felett minden közbeszerzési szerződést uniós szinten kell megpályáztatni az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elveinek tiszteletben tartása mellett. A Bizottság úgy véli, hogy az ajánlatkérő szerv (BALSA) több módon is megsértette az uniós közbeszerzési szabályokat (a 2004/18/EK irányelv 28. cikkét, 23. cikkének (2) bekezdését, 2. cikkét és 23. cikkének (1) bekezdését). Az ajánlatkérő szerv hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást kezdeményezett, megfelelő indokolás nélkül, a műszaki előírások nem tették lehetővé az egyenlő hozzáférést az összes ajánlattevő számára, valamint a nyertes ajánlattevő projektje az alumíniumkohókból származó por újrafeldolgozása tekintetében nem felelt meg a műszaki előírásoknak. Ausztriának két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljon a Bizottság által megfogalmazott érvekre, ellenkező esetben a Bizottság úgy határozhat, hogy indokolással ellátott véleményt küld a tagállamnak.
 Nyomástartó berendezések: a Bizottság felszólítja OLASZORSZÁGOT, hogy biztosítsa az uniós jog helyes alkalmazását
 A Bizottság ma úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Olaszországnak, mert a tagállam nem biztosítja, hogy az összes forgalomba hozott vagy üzembe helyezett, cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG) tárolására szolgáló tartály megfeleljen a nyomástartó berendezésekről szóló irányelv (a 2016. július 19-én a 97/23/EK irányelvet felváltó 2014/68/EU irányelv) követelményeinek. Az uniós jogszabályok értelmében különböző követelményeket kell alkalmazni az egyes LPG-tárolótartályokra attól függően, hogy azokat a föld alatt vagy fölött használják, figyelembe véve a polgárokat érintő kockázat különböző szintjét. Olaszország azonban lehetővé tette, hogy egyes régebbi, föld fölötti használatra szánt LPG-tárolótartályokat átalakítsanak és föld alatt használjanak. A Bizottság megítélése szerint az ilyen módosított termékeket az eredeti tartályoktól eltérőnek kell tekinteni, és ellenőrizni kell az uniós előírásoknak való megfelelésüket, mielőtt újból forgalomba hoznák őket. Ennek hiányában a Bizottság úgy véli, hogy Olaszország megsérti a nyomástartó berendezésekről szóló irányelvet. Olaszországnak két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljon a Bizottság által megfogalmazott érvekre, ellenkező esetben a Bizottság úgy határozhat, hogy indokolással ellátott véleményt küld a tagállamnak.
 Az áruk szabad mozgása: a Bizottság felszólítja SZLOVÉNIÁT, hogy szüntesse meg a villámvédelmi rendszerekre vonatkozó korlátozásokat
 A mai napon a Bizottság úgy döntött, hogy felszólító levelet küld Szlovéniának a korai pamatos kisülésen (Early Streamer Emission, ESE) alapuló aktív villámhárítók szlovéniai épületekben történő telepítésének és használatának korlátozása kapcsán. A szlovén jogszabályok értelmében a más uniós tagállam szabványainak megfelelő, aktív villámvédelmi berendezések telepítése és használata csak a szlovén műszaki szabályoknak megfelelő berendezések kiegészítéseként engedélyezett, az épületek önálló védelmeként azonban nem. Szlovénia továbbá azt is megköveteli, hogy az aktív villámvédelmi rendszerek minden egyes telepítése esetén igazolják a biztonsági szintet, akkor is, ha az adott terméket jogszerűen forgalmazzák más tagállamokban. Az említett követelmények akadályozzák a villámhárítók importját. A Bizottság álláspontja szerint ezek a korlátozások ellentétesek a kölcsönös elismerés elvével, és sértik az áruk szabad mozgására vonatkozó uniós szabályokat, amit az EUMSZ 34. cikke megtilt. Szlovéniának két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljon a Bizottság által megfogalmazott érvekre, ellenkező esetben a Bizottság úgy határozhat, hogy indokolással ellátott véleményt küld a tagállamnak.
 Az áruk szabad mozgása: a Bizottság sürgeti SPANYOLORSZÁGOT, hogy szüntesse meg a szerkezeti acél és beton behozatalára vonatkozó korlátozásokat
 Az Európai Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Spanyolországnak az építőiparban használt szerkezeti acél és beton behozatalára vonatkozó korlátozások tárgyában. Az egységes piacon azon termékek kereskedelmét, amelyek nem tartoznak a közös uniós szabályok hatálya alá, a kölcsönös elismerés elve szabályozza. Ez az elv kimondja, hogy egy adott országban jogszerűen értékesített termék bármilyen változtatás vagy kiigazítás nélkül bármely más uniós tagállamban értékesíthető. A jelenlegi spanyol jogi keret nem ír elő semmilyen mechanizmust a más tagállamok által megadott minőségi védjegyek elismerésére, és ily módon megnehezíti, hogy ezeket az importált anyagokat a spanyol piacon forgalmazni lehessen. A szóban forgó termékek esetében a minőségi védjegyek azt jelzik, hogy az adott termék megfelel egy bizonyos teljesítményszintnek. A kölcsönös elismerés elvének alkalmazásában a valamely tagállamban megadott védjegyeket a többi tagállamban is el kell ismerni, és azonos teljesítményszintnek garantáltan megfelelő, azonos értékű jelzéssel kell ellátni. A Bizottság úgy véli, hogy a Spanyolországban alkalmazott jelenlegi gyakorlat ellentétes az áruk szabad mozgására vonatkozó uniós szabályokkal az EUMSZ (34. cikke). Spanyolországnak két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljon a Bizottság által megfogalmazott érvekre; egyébként a Bizottság úgy határozhat, hogy indokolással ellátott véleményt küld Spanyolországnak.
 (További információk: Christian Wigand – tel.: + 32 229 62253, Melanie Voin – tel.: + 32 229 58659)
 Kötelezettségszegési eljárások: a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé idézi Görögországot, Írországot és Romániát a pénzmosás elleni szabályok végrehajtásának elmulasztása miatt
 A Bizottság a mai napon az Európai Unió Bírósága elé idézte Görögországot és Romániát, mert nem ültették át nemzeti jogukba a negyedik pénzmosási irányelvet. Írország pedig a szabályoknak csak nagyon korlátozott részét hajtotta végre, és ezért a Bizottság szintén a Bíróság elé idézte. A Bizottság azt javasolta, hogy a Bíróság szabjon ki pénzbüntetést átalányösszeg és napi kényszerítő bírság formájában mindaddig, amíg a három ország meg nem hozza a szükséges intézkedéseket. Věra Jourová, a jogérvényesülésért, a fogyasztópolitikáért és a nemek közötti esélyegyenlőségért felelős biztos így nyilatkozott: „A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása az EU egészét érinti. Nem engedhetjük meg, hogy bármely uniós ország a leggyengébb láncszem szerepét töltse be. Az egyik országban tisztára mosott pénz egy másik országban is támogathatja és gyakran támogatja is a bűnözést. Ezért minden tagállamnak meg kell tennie a szükséges lépéseket a pénzmosás elleni küzdelem érdekében, hogy ezáltal hozzájáruljon a bűnözők és a terroristák rendelkezésére álló finanszírozás elapasztásához. Ezen uniós szabályok tagállami végrehajtását továbbra is szorosan nyomon követjük és prioritásként kezeljük.” A tagállamoknak 2017. június 26-ig kellett átültetniük nemzeti jogukba a negyedik pénzmosási irányelvet. Ezek a szabályok a következők révén szilárdítják meg a korábban hatályos szabályokat: megerősítik a bankokra, az ügyvédekre és a könyvelőkre vonatkozó kockázatértékelési kötelezettséget; egyértelmű átláthatósági követelményeket határoznak meg a vállalkozások tényleges tulajdonosára vonatkozóan; megkönnyítik a különböző tagállamok pénzügyi információs egységei közötti együttműködést és információcserét, hogy a gyanús pénzátutalások azonosítása és nyomon követése révén elősegítsék a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozásának megelőzését és felderítését; következetes politikát alakítanak ki azon nem uniós országokkal kapcsolatban, amelyek nem rendelkeznek megfelelő szabályokkal a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása ellen; megerősítik az illetékes hatóságok szankcionálási hatáskörét. Mindeközben a panamai dokumentumokban napvilágra került információk és az Európát ért terrorista támadások fényében a Bizottság javaslatot terjesztett elő az ötödik pénzmosási irányelvre, hogy tovább fokozza a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet. Ezen új szabályok célja magas szintű biztosítékok szavatolása a magas kockázatú harmadik országokból érkező pénzáramlásokra vonatkozóan, a pénzügyi információs egységek számára az információkhoz, köztük a központosított bankszámla-nyilvántartásokhoz való jobb hozzáférés biztosítása, valamint annak a kockázatnak a kezelése, hogy a virtuális fizetőeszközök és az elektronikus pénztárcák használatával több lehetőség nyílik a terrorizmus finanszírozására. Ezek az új szabályok 2018. július 9-én léptek hatályba. Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően a tagállamoknak 2020. január 10-ig kell majd átültetniük nemzeti jogukba az ötödik pénzmosási irányelvet. További információkért olvassa el a teljes sajtóközleményt.
 Pénzmosás elleni küzdelem: a Bizottság felszólítja LETTORSZÁGOT, MÁLTÁT és SPANYOLORSZÁGOT, hogy teljes mértékben ültessék át a 4. pénzmosási irányelvet
 A Bizottság a mai napon indokolással ellátott véleményt küldött Lettországnak és Spanyolországnak, valamint egy további indokolással ellátott véleményt Máltának, mert az említett országok nem ültették át nemzeti jogukba a negyedik pénzmosási irányelvet. Spanyolország eddig csak részben ültette át a szabályokat, a lett és a máltai átültetés pedig a Bizottság megítélése szerint hiányos. A pénzmosás elleni szabályok kulcsfontosságúak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben. A panamai dokumentumok és más botrányok rámutattak arra, hogy szigorúbb pénzmosás elleni szabályokra van szükség. Az egyik tagállamban fennálló hiányosságok hatással vannak a többi tagállamra is. Ez az oka annak, hogy a pénzmosás elleni hatékony küzdelem az uniós megközelítés egyik központi eleme az európai bűnözés elleni küzdelem terén. 2017. június 26-ig valamennyi tagállamnak át kellett ültetnie a negyedik pénzmosási irányelv szabályait. Jelenleg 20 tagállam ellen van folyamatban kötelezettségszegési eljárás: 3 a Bírósághoz fordulás szakaszában, 9 az indokolással ellátott vélemények szakaszában, 8 pedig a felszólító levelek szakaszában (lásd a 2017 decemberében küldött 8 korábbi indokolással ellátott véleményt, valamint a 2018 márciusában küldött további kettőt). Időközben az uniós tagállamok többsége elfogadta a vonatkozó jogszabályokat. A Bizottság most gondosan ellenőrzi, hogy ezek a jogszabályok maradéktalanul végrehajtják-e a negyedik pénzmosási irányelv rendelkezéseit. Időközben elfogadták az ötödik pénzmosási irányelvet, amely 2018. július 9-én lépett hatályba. A tagállamoknak 2020. január 10-ig kell átültetniük nemzeti jogukba ezeket az új szabályokat. Amennyiben Málta, Lettország és Spanyolország a következő két hónapon belül nem hangolja össze nemzeti jogszabályait az uniós joggal, a Bizottság úgy határozhat, hogy az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjeszti.
 8. Migrációs ügyek, uniós belügyek és uniós polgárság
 (további információk: Tove Ernst – tel.: + 32 229 86764, Melanie Voin – tel.: + 32 229 80423)
 Jogszerű migráció: a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé idézi BELGIUMOT, mert az nem dolgozott ki a nem uniós idénymunkásokra vonatkozó közös szabályokat
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy az Európai Unió Bírósága elé idézi Belgiumot az idénymunkásokról szóló irányelv (2014/36/EU irányelv) teljes körű végrehajtásának elmulasztása miatt. Az irányelv meghatározza a nem uniós idénymunkások belépésének és tartózkodásának feltételeit, és meghatározza a szóban forgó idénymunkások jogait. Belgium, miután nem tartotta be a 2016. szeptember 30-i eredeti átültetési határidőt, máig nem hajtotta végre teljeskörűen az irányelvet. Az idénymunkásokról szóló irányelv meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket a tagállamoknak abban az esetben kell alkalmazniuk, amikor a munkaerőpiacaikhoz való hozzáférést olyan nem uniós polgárok számára biztosítják, akik rövid ideig (legfeljebb kilenc hónapig) idénymunkásként kívánnak dolgozni egy uniós tagállamban, gyakran a mezőgazdaságban és az idegenforgalomban. Az irányelv emellett biztosítja, hogy a szóban forgó munkavállalókat ugyanolyan bánásmódban részesítsék, mint a hazai munkavállalókat számos olyan fontos tényező tekintetében, mint a munkakörülmények, a fizetés, az egészség és a biztonság, a szociális biztonság, valamint olyan biztosítékokat nyújt, amelyek megvédik őket a kizsákmányolástól. Az irányelvet a tagállamoknak 2016. szeptember 30-ig kellett átültetniük a nemzeti jogrendjükbe. A kérdéses időpontig Belgium csak részben ültette át az új szabályokat. A Bizottság 2016 novemberében felszólító levelet, majd 2017 júliusában indokolással ellátott véleményt küldött Belgiumnak. Belgium mindmáig nem értesítette a Bizottságot az irányelv nemzeti jogba való teljes körű átültetéséről. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az Európai Unió Bírósága elé terjeszti az ügyet. Ennek keretében a Bizottság egyúttal napi 49 906,50 EUR kényszerítő bírság kiszabását javasolja. A szankció összege a jogsértés súlyosságának és időtartamának, valamint a tagállam fizetési képességéhez viszonyított elrettentő hatásnak a figyelembevételével került kiszámításra. Amennyiben az átültetés továbbra is hiányos marad, és az Európai Unió Bírósága megerősíti a Bizottság véleményét, a napi kényszerítő bírságot az ítélet időpontjától kezdve vagy a Bíróság által meghatározott későbbi időponttól kezdve kell megfizetni egészen addig, amíg meg nem történik a teljes átültetés. A napi kényszerítő bírság végleges összegét a Bíróság határozza meg, de az nem haladhatja meg a Bizottság által javasolt mértéket. További információkért olvassa el a teljes sajtóközleményt.
 Keresetindítás az Európai Unió Bíróságán és egy felszólító levél
 Migráció és menekültügy A Bizottság továbbviszi a MAGYARORSZÁGGAL szemben indított kötelezettségszegési eljárásokat
 Az Európai Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy az Európai Unió Bírósága elé idézi Magyarországot, mivel annak menekültügyi és visszatérési jogszabályai nem felelnek meg az uniós jognak. A Bizottság a mai napon továbbá felszólító levelet küldött Magyarországnak azon új magyar törvénycsomaggal kapcsolatban, amely büntetendővé teszi a menedékjog iránti és a tartózkodási engedély iránti kérelmek benyújtását segítő tevékenységeket, és tovább korlátozza a menedékkéréshez való jogot. Az uniós menekültügyi és visszatérési jogszabályok be nem tartása miatt a Bíróság elé utalt ügy: a Bizottság 2015 decemberében először kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben, annak menekültügyi jogszabályai kapcsán. Az igazgatási és politikai szinten folytatott egyeztetéseket, illetve egy kiegészítő felszólító levelet követően a Bizottság 2017 decemberében indokolással ellátott véleményt küldött a tagállamnak. A magyar hatóságok válaszának megvizsgálása után a Bizottság úgy véli, hogy továbbra sem sikerült eloszlatni a felmerült aggályok többségét, ezért most úgy döntött, hogy az Európai Unió Bírósága elé idézi Magyarországot, azaz elindítja a kötelezettségszegési eljárás utolsó szakaszát. A menedékjog iránti kérelmek benyújtását segítő tevékenységek kriminalizálásáról szóló új magyar törvénycsomaggal kapcsolatos felszólító levél: Az új jogszabály – amelyet a magyar hatóságok „Stop Soros” elnevezéssel illetnek – büntetendővé tesz minden olyan segítségnyújtási tevékenységet, amelyet nemzeti, nemzetközi és nem kormányzati szervezetek, illetve magánszemélyek Magyarországon menedékjog iránti vagy tartózkodási engedély iránti kérelmet benyújtani kívánó személyeknek nyújtanak. A jogszabály személyes szabadságokat korlátozó rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek megakadályozzák, hogy az e törvény értelmében jogi eljárás alatt álló személyek belépjenek a magyar határon található tranzitzónákba, ahol a menedékkérők tartózkodnak. A szankciók az ideiglenes elzárástól az egy éves börtönbüntetésig és az országból való kiutasításig terjednek. Továbbá az új törvény és az Alaptörvény-módosítás új indokokat teremtett egy menedékjog iránti kérelem elfogadhatatlannak nyilvánítására, mivel a menedékjogot kizárólag azokra a személyekre korlátozza, akik közvetlenül olyan területről érkeznek Magyarországra, ahol életük vagy szabadságuk veszélyben forog. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Magyarország nem teljesítette az uniós szerződésekből, az uniós jogból és az Európai Unió Alapjogi Chartájából eredő kötelezettségeit. A magyar hatóságoknak két hónapjuk van arra, hogy válaszoljanak a Bizottság aggályaira. A kérdéssel kapcsolatban a Bizottság készséggel áll a magyar hatóságok rendelkezésére. További információkért olvassa el a teljes sajtóközleményt.
 Jogszerű migráció: a Bizottság felszólítja MAGYARORSZÁGOT, hogy megfelelően hajtsa végre a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkezőkről szóló irányelvet
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Magyarországnak, amiért kizárja a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokat az állatorvosi szakma gyakorlásának lehetőségéből, azaz nem megfelelően hajtja végre a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkezőkről szóló irányelvet (2003/109/EK tanácsi irányelv). Az irányelv előírja, hogy azon nem uniós országbeli állampolgárok, akik legalább öt éve jogszerűen tartózkodnak valamely uniós tagállamban, bizonyos területeken – ideértve a munkavállalásra és az önálló vállalkozói tevékenységre való jogosultságot – egyenlő bánásmódban részesüljenek az adott állam polgáraival. A magyar jog nem teszi lehetővé az állatorvosi képesítéssel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára – még azok számára sem, akik Magyarországon szereztek diplomát –, hogy állatorvosként praktizáljanak Magyarországon. Magyarországnak két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljon a Bizottság által megfogalmazott érvekre.
 Jogszerű migráció: A Bizottság felszólít 17 tagállamot a nem uniós diákokról és kutatókról szóló irányelv átültetésére
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld 17 tagállam (Ausztria, Belgium, Horvátország, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Finnország, Franciaország, Görögország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Lengyelország, Románia, Szlovénia, Spanyolország és Svédország) részére, amiért azok nem adtak tájékoztatást a harmadik országbeli állampolgárok kutatás, tanulmányok folytatása, gyakorlat, önkéntes szolgálat, diákcsereprogramok vagy oktatási projektek, és au pair tevékenység céljából történő beutazásának és tartózkodásának feltételeiről szóló irányelvet ((EU) 2016/801 irányelv) teljes mértékben átültető nemzeti jogszabályaikról. A tagállamoknak 2018. május 23-ig kellett összehangolniuk nemzeti jogszabályaikat az irányelvvel és erről megfelelően tájékoztatniuk a Bizottságot. A tagállamoknak mostantól két hónap áll rendelkezésükre, hogy az irányelvet teljeskörűen átültessék nemzeti jogukba. Ellenkező esetben a Bizottság fontolóra veheti, hogy indokolással ellátott véleményt küldjön részükre.
 Biztonsági unió: A Bizottság felszólít 14 tagállamot az utas-nyilvántartási adatállományra (PNR) vonatkozó új szabályok átültetésére
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld egyes tagállamoknak (Ausztria, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovénia és Spanyolország) a PNR-irányelvet teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok (2016/681 irányelv) elfogadásának elmulasztása miatt. A tagállamoknak 2018. május 25-ig kellett átültetniük az irányelvet a nemzeti jogba. A PNR-adatok azokat az információkat jelentik, amelyeket az utasok járatfoglaláskor és utasfelvételkor adnak meg a légitársaságoknak. Ezen adatok között vannak olyan információk, mint az utas neve, utazásának időpontja, útvonala, ülésének száma, poggyásza, elérhetőségi adatai és a fizetési mód. Az irányelv értelmében nemzeti rendszert kell létrehozniuk a PNR-adatoknak az adatvédelmi biztosítékok teljes tiszteletben tartása mellett történő, bűnüldözési célú gyűjtése, elemzése és cseréje céljából. A PNR-adatok feldolgozása fontos eszköz a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemben, mivel segíti a gyanús utazási minták nyomon követését és a potenciális bűnözők és terroristák – köztük a bűnüldöző hatóságok előtt korábban ismeretlen egyének – azonosítását. A PNR-adatok feldolgozása az európai biztonsági stratégia egyik kulcsfontosságú eleme, valamint a hatékony és valódi biztonsági unió alapvető építőköve. Az elmúlt néhány évben a Bizottság mindent megtett azért, hogy szakértői támogatás és finanszírozás biztosítása, valamint a bevált módszerek cseréjének megkönnyítése révén segítse a tagállamokat nemzeti PNR-rendszereik fejlesztésében. Ahhoz azonban, hogy a PNR-keretek nyújtotta lehetőségek teljes mértékben kiaknázhatók legyenek, alapvető fontosságú, hogy valamennyi tagállamban működjön a rendszer. Az érintett tagállamoknak mostantól két hónap áll rendelkezésükre, hogy válaszoljanak a felszólító levélre. Ezt követően a Bizottság fontolóra veheti, hogy indokolással ellátott véleményt küldjön részükre. A Bizottság továbbra is támogatást és iránymutatást nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyek esetében még folyamatban van a végrehajtás.
 9. Mobilitás és közlekedés
 (További információk: Enrico Brivio – tel.: + 32 229 56172, Melanie Voin – tel.: + 32 229 69143)
 Tengeri közlekedés: a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé idézi ÍRORSZÁGOT a biztonsági jogszabályok nem megfelelő végrehajtása miatt
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy az Európai Unió Bírósága elé idézi Írországot, amiért nem hajtotta végre megfelelően a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról szóló uniós jogszabályt (2009/18/EK irányelv). Az irányelv előírja, hogy minden tagállamnak létre kell hoznia egy pártatlan, állandó vizsgálati szervet, amelynek szervezetileg, jogi struktúrájában és döntéshozatala tekintetében függetlennek kell lennie bármely olyan féltől, amelynek érdekei ütközhetnek a szóban forgó szervre bízott feladattal. A Bizottságnak több aggálya is van az ír jog alapján létrehozott, a tengeri baleseteket kivizsgáló testület (MCIB) tagjainak függetlenségével kapcsolatban. Az ír jog úgy rendelkezik, hogy a testület öt tagja közül egy a Közlekedési, Turisztikai és Sportminisztérium (DTTAS) főtitkára vagy egy, a minisztérium által kinevezett személy, egy másik pedig a Tengeri Ellenőrző Hivatal (MSO) főellenőre legyen. A Tengeri Ellenőrző Hivatal azonban szabályozási, igazgatási és végrehajtási hatáskörökkel rendelkezik a hajók, azok berendezései és a tengerészek szakértelme tekintetében. A Közlekedési, Turisztikai és Sportminisztériumot feladatai közé tartozik többek között a tengerészeti biztonsággal kapcsolatos szakpolitika irányítása. A Bizottság úgy véli, hogy a DTTAS és az MSO felelősségi köre és tevékenységei ütközhetnek a tengeri baleseteket vizsgáló testület vizsgálati feladataival. Ebből következik, hogy a tengeri baleseteket vizsgáló testület nem független az ír hatóságoktól. További információkért olvassa el a teljes sajtóközleményt.
 Alternatív üzemanyagok: a Bizottság felszólítja BULGÁRIÁT és LENGYELORSZÁGOT az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésére vonatkozó szabályok teljes körű átültetésére
 A Bizottság a mai napon felszólította Bulgáriát és Lengyelországot, hogy teljes mértékben ültessék át az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájára vonatkozó európai szabályokat (2014/94/EU irányelv). Ezek a szabályok, amelyek többek között az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájára vonatkozó harmonizált szabványokra és az elektromos mobilitást lehetővé tevő alapvető rendelkezésekre vonatkoznak, fontos szerepet játszanak az EU belső piacának működésében. Céljuk továbbá, hogy csökkentsék a közlekedés kőolajfüggőségét, és mérsékeljék a közlekedés okozta környezetszennyezést. E két tagállamnak 2016. november 18-ig kellett volna átültetnie ezt az irányelvet, de a Bizottság szolgálatai szerint a szóban forgó időpontig nem ültették át az irányelv egyes operatív rendelkezéseit. Most két hónap áll a rendelkezésükre, hogy választ adjanak. Amennyiben erre nem kerül sor, a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet.
 Intelligens közlekedési rendszerek: a Bizottság 9 tagállamot forgalmi információs szolgáltatások nyújtására szólít fel
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Ciprusnak, Magyarországnak, Olaszországnak, Litvániának, Luxemburgnak, Máltának, Lengyelországnak, Szlovákiának és Szlovéniának, amiért nem teljesítették a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk térítésmentes biztosítására vonatkozó kötelezettségeiket (886/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet). A tagállamoknak legkésőbb az említett rendelet hatálybalépését követő 12 hónapon belül, majd azt követően minden naptári évben közölniük kell a Bizottsággal az információs szolgáltatás megvalósításának állását és számos egyéb részletet. A kilenc érintett tagállam azonban mindeddig nem tett eleget ennek. A Bizottság emellett felszólító levelet küldött Ciprusnak, Magyarországnak, Litvániának, Luxemburgnak, Máltának, Szlovákiának és Szlovéniának, amiért nem teljesítették az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások nyújtására vonatkozó kötelezettségeiket ((EU) 2015/962 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet). A tagállamoknak 2017. július 13-ig jelentést kellett volna benyújtaniuk a Bizottságnak a nemzeti hozzáférési pont létrehozása érdekében meghozott intézkedésekről és a hozzáférési pont működési szabályairól, valamint adott esetben a Bizottság rendelkezésére kellett volna bocsátaniuk egy, az átfogó transzeurópai közúti hálózatba nem tartozó autópályákat és az azonosított kiemelt zónákat feltüntető listát. Valamennyi érintett tagállamnak két hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljanak a Bizottság által megfogalmazott érvekre. Ha ezt nem teszik meg, a Bizottság úgy határozhat, hogy indokolással ellátott véleményt fogad el.
 Közúti közlekedés: a Bizottság felszólítja DÁNIÁT, hogy szüntesse meg a külföldi fuvarozók hátrányos megkülönböztetését és tartsa tiszteletben a szállítási szolgáltatások nyújtásának szabadságát
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felkéri Dániát, hogy ne korlátozza 25 órára a tehergépjárművek parkolását az állami tulajdonú pihenőhelyeken. Ez az időkorlát főként a külföldi illetőségű fuvarozókat érinti, tehát állampolgárságon alapuló megkülönböztetést eredményez, amit tiltanak az uniós szerződések. Emellett nem teszi lehetővé a járművezetők számára, hogy betartsák a tehergépjármű-vezetők pihenőidejére vonatkozó szigorú uniós szabályokat, amelyek elengedhetetlenek a közúti közlekedésbiztonság biztosításához és a gépjárművezetők jogainak tiszteletben tartásához. A szóban forgó időkorlát továbbá befolyásolja a fuvarozók szállítási szolgáltatások nyújtására vonatkozó szabadságát (amelyet az 1072/2009/EK rendelet ír elő), és indokolatlan közvetett megkülönböztetésnek minősül. Dániának két hónap áll rendelkezésére, hogy észrevételeit benyújtsa a Bizottsághoz, ezt követően a Bizottság indokolással ellátott véleményt fogadhat el.
 Tengerészek: a Bizottság nyomatékosan felkéri MÁLTÁT a tengerészek képzésének minimumszintjére vonatkozó uniós szabályok betartására
 A Bizottság úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Máltának, mivel az nem tartja be a tengerészek képzésének minimumszintjére vonatkozó európai szabályokat (a módosított 2008/106/EK irányelvet). A Bizottság felszólítja Máltát, hogy tegyen korrekciós intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az egyik jóváhagyott tengerészeti képzési és oktatási intézménye által végrehajtott minőségirányítási rendszer kiterjedjen valamennyi tengerészeti képzési tanfolyamra és programra, vizsgákra és értékelésekre, különösen a szimulátorokkal való képzésre. Máltának két hónap áll a rendelkezésére, hogy jogszabályait összhangba hozza az uniós joggal, ellenkező esetben a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Közúti közlekedés: a Bizottság felszólít 10 tagállamot a járművezetői kártyák nemzeti elektronikus nyilvántartásainak összekapcsolására vonatkozó uniós szabályok betartására
 Az Európai Bizottság úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Belgiumnak, Ciprusnak, Finnországnak, Franciaországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Luxemburgnak, Máltának és Svédországnak, amiért nem végezték el a TACHOnet rendszerhez való kapcsolódásra vonatkozó teszteket, valamint Dániának, amiért nem kapcsolódott a TACHOnet rendszerhez az (EU) 2016/68 rendeletnek megfelelően. A TACHOnet a tachográfkártyákkal kapcsolatos információk tagállamok közötti elektronikus megosztásának uniós rendszere (maga a tachográf vagy menetíró készülék a járművezető vezetési idejének, szüneteinek, pihenőidejének és egyéb munkavégzéssel töltött idejének rögzítésére szolgáló eszköz), ezáltal pedig a közúti közlekedésben alkalmazott vezetési és pihenőidőre vonatkozó szabályok érvényesítésének alapvető eszköze. A TACHOnet fő célja annak ellenőrzése, hogy a különböző tagállamok nem állítanak ki két vagy több engedélyt ugyanazon gépjárművezetőnek. Az (EU) 2016/68 rendelet értelmében a tagállamoknak bizonyos műszaki követelményekkel összhangban kapcsolódniuk kell a TACHOnethez. Ugyan az említett tagállamok – Dánia kivételével – csatlakoztak a TACHOnethez, de nem tudták sikeresen elvégezni az előzetes teszteket, amelyek kimutatják, hogy a kapcsolódás megfelel a szóban forgó műszaki követelményeknek. Az érintett tagállamoknak két hónap áll rendelkezésükre, hogy válaszoljanak a Bizottság által megfogalmazott érvekre, ellenkező esetben a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 Tengeri közlekedés: a Bizottság felszólít 5 tagállamot a lobogó szerinti állammal szembeni követelményekre vonatkozó uniós szabályok betartására
 A Bizottság felszólította Magyarországot, Horvátországot, Ciprust, a Cseh Köztársaságot és az Egyesült Királyságot, hogy teljesítsék a lobogó szerinti állammal szembeni követelményekre vonatkozó uniós jogszabályokban (2009/21/EK irányelv) foglalt adminisztratív felügyeleti kötelezettségeiket. A szóban forgó kötelezettségek között szerepel többek között annak ellenőrzése, hogy a hajó felépítése, berendezése és üzemi irányítása megfelel-e a biztonsági szabályozásoknak, illetve annak ellenőrzése is, hogy a tengerészeket alkalmasnak minősítették-e. Az irányelv értelmében a vonatkozó nemzetközi minőségi szabványok szerint tanúsított minőségirányítási rendszert 2012 júniusáig kellett volna kialakítani, majd fenntartani. Eddig azonban az említett országok nem végezték el a minőségirányítási rendszer előírt tanúsítását. A közigazgatáson belüli és általa végzett – és a tanúsított minőségirányítási rendszer által támogatott – szisztematikus ellenőrzések hiánya hosszú távon negatív hatással lehet a hajózó flotta biztonságára és környezeti teljesítményére nézve. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy felszólító levelet küld az említett tagállamoknak, és két hónapot biztosít számukra ahhoz, hogy megfeleljenek az irányelvnek. Ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény elfogadásáról határozhat.
 A légi közlekedés biztonsága: a Bizottság felszólítja MAGYARORSZÁGOT, hogy feleljen meg a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményekre és igazgatási eljárásokra vonatkozó uniós szabályoknak
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Magyarországnak a polgári repülés terén végzett légi szállítási műveletekkel kapcsolatos egyes uniós műszaki követelmények és igazgatási eljárások (965/2012/EU rendelet) be nem tartása miatt. Az említett rendelet részletes szabályokat határoz meg a repülőgépekkel, helikopterekkel, ballonokkal és vitorlázó repülőgépekkel végzett légi szállítási műveletekre vonatkozóan, ideértve a valamely másik állam biztonsági felügyelete alá tartozó üzemben tartók légi járműveinek földi ellenőrzését is. Magyarország ugyanakkor elegendő alkalmazott hiányában nem tudta elvégezni annak ellenőrzését, hogy a szervezetekre, illetve a művelettípusokra alkalmazandó biztonsági követelmények teljesülnek-e. Magyarországnak két hónapja van arra, hogy válaszoljon a Bizottság által felvetett érvekre. Ennek hiányában a Bizottság indokolással ellátott vélemény küldéséről határozhat.
 10. Adóügyek és vámunió
 Indokolással ellátott vélemények:
 Adózás: a Bizottság felszólítja NÉMETORSZÁGOT, hogy a határokon átnyúló héa-visszatérítésekkel kapcsolatos közigazgatási gyakorlatát hangolja össze az uniós joggal
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy indokolással ellátott véleményt küld Németországnak, amelyben kéri, hogy héa-visszatérítési szabályait hangolja össze az uniós jogszabályokkal (héairányelv: 2006/112/EK tanácsi irányelv, valamint visszatérítési irányelv: 2008/9/EK tanácsi irányelv). Egyes esetekben Németország jelenleg elutasítja a más tagállamban letelepedett adóalanyok által igényelt héa visszatérítését, mivel úgy tekinti, hogy a benyújtott információk nem elegendők, és ezért a kérelmezőtől további információk benyújtását kell kérni. Ennek eredményképpen a visszatérítést még akkor is elutasítják, ha a kérelmező megfelel az uniós jogban meghatározott lényegi követelményeknek. Ha Németország a következő két hónapban nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet.
 Adózás: a Bizottság felszólítja HOLLANDIÁT, hogy szüntesse meg a nyugdíjtőke utazó munkavállalók általi átvitelének megadóztatását
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy indokolással ellátott véleményt küld Hollandiának, amiért megadóztatja a nyugdíjtőke utazó munkavállalók általi átvitelét abba a tizenhárom uniós tagállamba, amelyekben a nyugdíjalapok járadéktól eltérő formában is teljesíthetnek nyugdíjkifizetéseket. Az uniós jog értelmében az utazó munkavállalók szabadon vállalhatnak munkát olyan tagállamokban, amelyek lehetővé teszik a teljes vagy részleges átalányösszegű nyugdíjkifizetéseket. A holland jogszabály korlátozza a munkavállalók szabad mozgását (az EUMSZ 45. cikke), a szolgáltatások szabad mozgását (az EUMSZ 56. cikke), valamint a tőke szabad mozgását (az EUMSZ 63. cikke) Ha Hollandia két hónapon belül nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet.
 Adózás: a Bizottság felszólítja PORTUGÁLIÁT, hogy a lisszaboni repülőtéri illetéket igazítsa hozzá az uniós joghoz
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy indokolással ellátott véleményt küld Portugáliának annak érdekében, hogy a tagállam hozza összhangba a lisszaboni repülőtéri illetéket az uniós szabályokkal. A portugál jogban jelenleg az illeték csak a nem portugál lakosokra alkalmazandó. A repülőtéri illeték kizárólag nem portugál lakosokra való alkalmazása ellentétes az EUMSZ 18. és 21. cikkével, mivel az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ha Portugália a következő két hónapban nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet.
 Adózás: a Bizottság felszólítja az EGYESÜLT KIRÁLYSÁGOT, hogy a szűkített egyablakos héa-ügyintézés tekintetében nemzeti gyakorlatait hozza összhangba az uniós szabályokkal
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy indokolással ellátott véleményt küld az Egyesült Királyságnak, mivel az nem gyűjtötte össze és nem továbbította a többi tagállamnak az online értékesítések és elektronikus szolgáltatások után fizetendő héa begyűjtésére vonatkozó uniós rendszerben (szűkített uniós szintű egyablakos héa-ügyintézési rendszer) nyilvántartásba vett egyes adóalanyok bankszámlaadatait. Ez a gyakorlat sérti a közigazgatási együttműködésre és az információcserére vonatkozó szabályokat (904/2010/EK tanácsi rendelet és 815/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet). Jelenleg azon tagállamoknak, amelyek adóalanyok számára visszatérítést kívánnak teljesíteni az Egyesült Királyságban, eseti alapon kell további információkat gyűjteniük, ami megterhelő és késedelmet okoz a visszatérítésben. Ha az Egyesült Királyság a következő két hónapban nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság az Európai Unió Bírósága elé terjesztheti az ügyet.
 Felszólító levelek és ügylezárások
 Adózás: a Bizottság felszólítja ÉSZTORSZÁGOT az információcserére vonatkozó szabályainak módosítására, valamint lezár 4 adózási átláthatósággal kapcsolatos ügyet
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Észtországnak, amelyben felkéri, hogy a tagállamok által más uniós országok adófizetőiről tárolt egyes adózási információk megosztására vonatkozó szabályait igazítsa ki a közigazgatási együttműködésről szóló irányelvnek megfelelően (2011/16/EU tanácsi irányelv). Az észt jog jelenleg nem írja elő az adóhatóságai számára, hogy az EU más tagállamaiban található adóhatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kért információkat. Arról sem rendelkezik továbbá, hogy adóhatóságai szükséges esetben adóügyi eljárást indítsanak a szóban forgó információk megszerzése érdekében vagy spontán információcserét kezdeményezzenek. Amennyiben Észtország két hónapon belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet az ügyben az észt hatóságoknak. A Bizottság ugyanakkor a mai napon lezár négy, adózási átláthatósággal kapcsolatos másik ügyet. Üdvözli Belgium bejelentését, amelyet az uniós jog ((EU) 2015/2376 és (EU) 2016/2258 tanácsi irányelvek) értelmében a határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatokra vonatkozó információcserével, valamint a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz való tagállami adóhatósági hozzáférésre vonatkozó szabályokkal kapcsolatban tett. A Bizottság továbbá úgy határozott, hogy lezárja a Ciprus és az Olaszország ellen indított kötelezettségszegési eljárásokat, mivel a két tagállam értesítette a Bizottságot arról, hogy átültette nemzeti jogába az (EU) 2016/881 tanácsi irányelv értelmében a tagállamok közötti országonkénti jelentéstételre vonatkozó szabályokat, valamint az (EU) 2016/2258 tanácsi irányelv által előírt, a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz való adóhatósági hozzáférésre vonatkozó szabályokat.
 További felszólító levelek
 Adózás: a Bizottság felszólítja BELGIUMOT a megtakarításokból származó jövedelem adóztatására vonatkozó szabályok betartására
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Belgiumnak, hogy a luxemburgi vagy osztrák bankszámlával rendelkező belga lakosok megtakarításokból származó kamatjövedelmeinek adóztatására vonatkozó szabályait hozza összhangba az uniós joggal. Belgium jelenleg megtagadja az adójóváírást a szóban forgó kamatfizetésekre Luxemburgban és Ausztriában kivetett forrásadó után. Ez ellentétes a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatására vonatkozó uniós joggal (a 2003/48/EK tanácsi irányelv 14. cikke). Amennyiben Belgium két hónapon belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet az ügyben a belga hatóságoknak.
 Adózás: a Bizottság felszólítja GÖRÖGORSZÁGOT, hogy a külföldi veszteségek levonására vonatkozó szabályait igazítsa hozza az uniós joghoz
 A Bizottság ma úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Görögországnak, amiért adózási szempontból eltérően kezeli a belföldön és más EU/EGT-tagállamban keletkező üzleti veszteségeket. Bár a vállalkozások hazai és más EU/EGT-tagállamból származó jövedelme egyaránt adóköteles Görögországban, ugyanakkor a külföldön keletkezett veszteségek elszámolását a görög jog és a görög adóhatóságok iránymutatásai korlátozzák. A szóban forgó eltérő elbánás a letelepedési jog (EUMSZ 49. cikke) korlátozását jelenti. Amennyiben Görögország két hónapon belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet az ügyben a görög hatóságoknak.
 Adózás: a Bizottság felszólítja OLASZORSZÁGOT, hogy a termékimporttal kapcsolatos szolgáltatásnyújtásokra vonatkozó szabályait hozza összhangba az uniós joggal
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Olaszországnak, amiért a tagállam további feltételeket alkalmaz a termékimporttal kapcsolatos szolgáltatásnyújtások héamentességére vonatkozóan. Az olasz jogszabályok jelenleg előírják, hogy a termékimporttal kapcsolatos kiegészítő szolgáltatásokra alkalmazható héamentességhez a héát a behozatal időpontjában a vámeljárás során ténylegesen rá kell terhelni a szolgáltatásokra, azon túl az adóalapnak tartalmaznia kell e szolgáltatások értékét. Mindez ellentétes a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (héairányelv) rendelkezéseivel. Amennyiben Olaszország két hónapon belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet az ügyben az olasz hatóságoknak.
 Adózás: a Bizottság felszólítja OLASZORSZÁGOT a gépjárművek üzemanyagára kivetett regionális adó megszüntetésére
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Olaszországnak, hogy szüntesse meg a gépjárművek üzemanyagára kivetett regionális adót (IRBA). Az üzemanyagra kivetett literenkénti adó mértéke megközelítőleg 2 eurocent, míg a harmonizált uniós jogszabályok alapján kivetett jövedéki adó 72 eurocent. Az IRBA nem speciális célú, hanem kizárólag költségvetési céljai vannak, ami ellentétes az uniós joggal (a jövedéki adóról szóló irányelv 1. cikkének (2) bekezdése, 2008/118/EK tanácsi irányelv). Amennyiben Olaszország két hónapon belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet az ügyben az olasz hatóságoknak.
 Adózás: a Bizottság felszólítja LETTORSZÁGOT a rigai ingatlanadóra vonatkozó szabályok módosítására
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld Lettországnak a Riga város képviselő-testülete által bevezetett, csökkentett ingatlanadókulcsok alkalmazására vonatkozó diszkriminatív előírások miatt. Csökkentett adókulcsok alkalmazandók a lett állampolgárok tulajdonát képező ingatlanokra abban az esetben, ha azt állandó lakhelyként bejelentik. Ugyanakkor az EU vagy az EGT más tagállamainak állampolgárainak további feltételnek kell megfelelniük: az érintett adóévet megelőző hét évre visszamenőleg lettországi bejelentett állandó lakhellyel kell rendelkezniük. Ez a kiegészítő feltétel sérti a tőke szabad mozgását (az EUMSZ 63. cikkének (1) bekezdése). Amennyiben Lettország két hónapon belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet az ügyben a lett hatóságoknak.
 Adózás: a Bizottság felszólítja az EGYESÜLT KIRÁLYSÁGOT, hogy a jövedelemadóra vonatkozó szabályait hozza összhangba az uniós joggal
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld az Egyesült Királyságnak, hogy a részvények elidegenítéséből származó veszteségekkel összefüggő társaságiadó-kedvezményre vonatkozó szabályait igazítsa hozzá az uniós joghoz. Jelenleg csak azok a vállalkozások jogosultak a kedvezményre, amelyek gazdasági tevékenységüket teljesen vagy részben az Egyesült Királyságban végzik. Ez a szabály hátrányos helyzetbe hozza azokat az adófizetőket, akik olyan vállalkozások kvalifikációs részvényeibe fektetnek be, amelyek gazdasági tevékenyüket az Egyesült Királyságtól eltérő uniós tagállamban végzik. A szabály továbbá korlátozza a tőke szabad mozgását is (az EUMSZ 63. cikke). Amennyiben az Egyesült Királyság a következő két hónap során nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet a brit hatóságoknak.
 Adózás: a Bizottság felszólítja az EGYESÜLT KIRÁLYSÁGOT, hogy igazítsa ki a kereskedőknek nyújtott hitelek utáni adókönnyítésre vonatkozó szabályait
 A Bizottság a mai napon úgy határozott, hogy felszólító levelet küld az Egyesült Királyságnak, hogy igazítsa ki a kereskedőknek nyújtott hitelek utáni adókönnyítésre vonatkozó nemzeti jogát. Az Egyesült Királyság jogszabályai jelenleg egyedi adókönnyítést írnak elő abban az esetben, ha a „kedvezményre jogosító hitel” behajthatatlanná válik. Ebben az esetben a hitelező jogosult azt kérni, hogy a hitel összege levonható legyen a tőkenyereség-adóra vagy az adóköteles nyereségre kivetett társasági adóra vonatkozó kötelezettségéből. A szabály ugyanakkor a „behajthatatlan hitel” adóügyi megítélése tekintetében különbséget tesz az Egyesült Királyságban lakó és a nem ott lakó hitelfelvevők között. Ez indokolatlanul korlátozza a tőke szabad mozgását (az EUMSZ 63. cikke). Amennyiben az Egyesült Királyság a következő két hónap során nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldhet a brit hatóságoknak.
 Adózás: a Bizottság lezárja BELGIUM esetében az öröklési illetékkel kapcsolatos ügyet
 A Bizottság üdvözli, hogy Belgium Vallónia régióra vonatkozóan módosította az öröklési illetékekre alkalmazandó szabályokat. Az új szabályoknak köszönhetően a Belgiumban található ingatlanok mentesülnek az öröklési illeték alól, mégpedig azonos feltételek mellett, függetlenül attól, hogy az ingatlant korábban egy másik EGT-országban élő vagy Belgiumban élő elhunyt hagyja az örökösre. A Bizottság ma úgy döntött, hogy lezárja a szóban forgó kötelezettségszegési eljárást.