type: legislation

text:
 16.6.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 150/24
 IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 512/2010
 z dne 14. junija 2010
 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009
 SVET EVROPSKE UNIJE JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), ki razveljavlja Uredbo Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
 ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,
 ob upoštevanju naslednjega:
 A. POSTOPEK
 1. Veljavni ukrepi
 (1)
 Svet je 22. januarja 2001 z Uredbo (ES) št. 132/2001 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev („obstoječi ukrepi“) v znesku 33,25 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata („AN“), uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom, med drugim, iz Ukrajine. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, se bo imenovala „prvotna preiskava“.
 (2)
 Po delnem vmesnem pregledu je Svet 17. maja 2004 z Uredbo (ES) št. 993/2004 (4) uvoz AN v Unijo, ki ga proizvajajo družbe, od katerih bi Komisija sprejela zaveze, oprostil protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 132/2001. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1001/2004 (5), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1996/2004 (6), je Komisija sprejela zaveze za obdobje do 20. maja 2005. Namen teh zavez je bil upoštevati nekatere posledice širitve Evropske unije na 25 držav članic.
 (3)
 Svet je z Uredbo (ES) št. 945/2005 (7) na podlagi opravljenega vmesnega pregleda, po obsegu omejenega na opredelitev zadevnega izdelka, odločil, da je treba opredelitev zadevnega izdelka razjasniti in da se obstoječi ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom uporabljajo, kadar je ta vključen v druga gnojila, sorazmerno njihovemu deležu amonijevega nitrata in drugih nepomembnih snovi in hranil.
 (4)
 Z Uredbo (ES) št. 442/2007 (8) se je na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov Svet odločil za podaljšanje obstoječih ukrepov, kakor je pojasnjeno v Uredbi (ES) št. 945/2005, za obdobje dveh let.
 (5)
 Z Uredbo (ES) št. 661/2008 (9) je Svet na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepov uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz AN s poreklom iz Rusije.
 (6)
 Z Uredbo (ES) št. 662/2008 (10) je Svet spremenil Uredbo (ES) št. 442/2007, tako da je sprejel cenovno zavezo, ki jo je ponudil en proizvajalec izvoznik.
 2. Zahtevek za pregled
 (7)
 Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov dne 17. oktobra 2008 (11) je bil 22. januarja 2009 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe vložen zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov. Zahtevek je vložilo Združenje evropskih proizvajalcev gnojil (EFMA) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje AN v Uniji.
 (8)
 Vložnik je trdil in predložil zadostne prima facie dokaze, da obstaja verjetnost ponovnega pojava dampinga in škode industriji Unije v zvezi z uvozom AN s poreklom iz Ukrajine („zadevna država“).
 (9)
 Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in zato 23. aprila 2009 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
 (12), napovedala pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
 3. Preiskava
 3.1 Obdobje preiskave
 (10)
 Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajelo obdobje od leta 2005 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
 3.2 Strani, ki jih zadeva preiskava
 (11)
 Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter njihova združenja, predstavnike države izvoznice, vložnika in proizvajalce Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo obravnavo v roku iz obvestila o začetku.
 (12)
 Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
 (13)
 Zaradi velikega števila proizvajalcev in uvoznikov Unije se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje dejansko potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so se morale zadevne strani v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe javiti Komisiji v 15 dneh od začetka preiskave in ji predložiti informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.
 (14)
 Po proučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju, da je dvanajst proizvajalcev Unije izrazilo svojo pripravljenost za sodelovanje, je bilo odločeno, da je vzorčenje v zvezi s proizvajalci Unije potrebno. Informacij, zahtevanih v obvestilu o začetku, ni predložil noben uvoznik.
 (15)
 Dvanajst proizvajalcev Unije, katerih proizvodnja je v OPP predstavljala približno 80 % celotne proizvodnje Unije, je v roku pravilno izpolnilo obrazec za vzorčenje in se je uradno strinjalo, da bodo še naprej sodelovali v preiskavi. Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala reprezentativni vzorec, ki je temeljil na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje in prodaje AN v Uniji, ki ga je možno v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Za vzorec je bilo izbranih pet proizvajalcev Unije, katerih proizvodnja je predstavljala 57 % celotne proizvodnje industrije Unije v OPP.
 (16)
 Komisija se je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe o izbranem vzorcu posvetovala z zadevnimi stranmi, ki pa niso imele pripomb.
 (17)
 Vprašalniki so bili poslani petim vzorčenim proizvajalcem Unije in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi.
 (18)
 Izpolnjene vprašalnike je poslalo pet vzorčenih proizvajalcev Unije in trije proizvajalci izvozniki v zadevni državi.
 (19)
 Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:
 (a)
 proizvajalci izvozniki v Ukrajini:
 —
 CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk,
 —
 JSC Concern Stirol, Gorlovka,
 —
 OJSC Rivneazot, Rivne;
 (b)
 proizvajalci v Uniji:
 —
 GrowHow UK Limited, Združeno kraljestvo,
 —
 GPN, Pariz, Francija,
 —
 Zakłady Azotowe Puławy SA, Poljska,
 —
 Yara SA, Brussels, Belgija,
 —
 Achema, Jonavos, Litva.
 B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
 1. Zadevni izdelek
 (20)
 Zadevni izdelek so trdna gnojila s poreklom iz Ukrajine, ki vsebujejo več kot 80 mas. % amonijevega nitrata, trenutno uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91. AN je trdno dušikovo gnojilo, ki se pogosto uporablja v kmetijstvu. Pridobiva se iz amoniaka in dušikove kisline, delež dušika pa presega 28 mas. % v obliki kristalov in granul.
 (21)
 Poudariti je treba, da je bil obseg zadevnega izdelka opredeljen v Uredbi (ES) št. 945/2005.
 2. Podobni izdelek
 (22)
 Kot je pokazala prvotna preiskava, je ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da je AN čist osnovni izdelek, njegova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na državo porekla. Za zadevni izdelek, izdelke, ki jih proizvedejo in prodajo proizvajalci izvozniki na domačem trgu in v tretjih državah, prav tako pa tudi za izdelke, ki jih proizvajalci Unije proizvedejo in prodajo na trgu Unije, je bilo tako ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in v glavnem enako uporabo in se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
 C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
 1. Splošno
 (23)
 Sodelovali so trije ukrajinski proizvajalci izvozniki. Četrti znani proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi.
 (24)
 Primerjava obsega izvoza treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov s celotnim obsegom izvoza iz Ukrajine v Unijo je pokazala, da je v OPP uvoz treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal več kot 90 % celotnega uvoza Unije iz Ukrajine. Zato se je stopnja sodelovanja štela za visoko.
 (25)
 Skupne količine uvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine so bile majhne, v primerjavi s trgom Unije kot celoto so v OPP predstavljale tržni delež 1,1 %.
 2. Damping uvoza v OPP
 2.1 Normalna vrednost
 (26)
 Spomniti je treba, da pri prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov Ukrajina še ni štela za državo tržnega gospodarstva in je zaradi tega normalna vrednost temeljila na podatkih, dobljenih od sodelujočega proizvajalca v ZDA kot primerljive države.
 (27)
 V tem pregledu je normalna vrednost temeljila na podatkih, pridobljenih in preverjenih v prostorih treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Ukrajini. Komisija je proučila, ali se lahko njihova domača prodaja šteje za običajni potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. V ta namen so bili proučeni proizvodni stroški izdelka, ki ga sodelujoči proizvajalci izvozniki proizvedejo in prodajo na domačem trgu.
 (28)
 V zvezi s stroški plina je bilo ugotovljeno, da Ukrajina večino plina, porabljenega pri proizvodnji AN, uvozi iz Rusije. Vsi podatki, ki so bili na voljo in preverjeni med preiskavo so pokazali, da je Ukrajina uvažala naravni plin iz Rusije po ceni, ki je bila v OPP okoli 40 % nižja od cene naravnega plina, izvoženega iz Rusije v Unijo. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile v zadnjem četrtletju OPP cene podobne.
 (29)
 Ugotovljeno je bilo, da je bila z izjemo ene vrste izdelka, ki ga je izvažal en proizvajalec, prodaja na domačem trgu del poteka običajne trgovine v OPP. Normalna vrednost je zato bila določena na podlagi cene, ki so jo na domačem trgu v Ukrajini plačevale ali jo plačujejo nepovezane strani v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe ali na podlagi konstruirane normalne vrednosti za vrsto izdelka, ki se ne prodaja v okviru običajnega poteka trgovine. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvožene vrste izdelka prištel razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter razumna stopnja dobička. Ti zneski za PSA-stroške in za dobičke temeljijo na dejanskih podatkih o proizvodnji in prodaji podobnega izdelka zadevnega proizvajalca pri običajnem poteku trgovine.
 (30)
 Poudariti je treba, da je bila normalna vrednost določena brez prilagoditve za stroške plina ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Kakor je navedeno v nadaljevanju v uvodnih izjavah od (32) do (34), je razlog za to že uporaba neprilagojenih domačih stroškov in cen ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov kljub očitno izkrivljenim cenam plina, ki jasno kaže, da je v OPP prišlo do dampinga. Zaradi tega in ob upoštevanju dejstva, da je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali znova pojavil, če bi se ukrepi razveljavili, da bi lahko ugotovili, ali je treba trenutno veljavne ukrepe ohraniti ali razveljaviti, se je menilo, da ni treba preiskati, ali je prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe v tem primeru utemeljena.
 2.2 Izvozna cena
 (31)
 V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena glede na ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek pri izvozu v Skupnost. Vsa prodaja treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila izvedena neposredno neodvisnim stranem v Uniji.
 2.3 Primerjava
 (32)
 Opravljena je bila primerjava normalne vrednosti in izvozne cene na podlagi cen franko tovarna. Zaradi poštene primerjave so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem in kjer je bilo to potrebno ter podprto s preverjenimi dokazi, so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških zavarovanja, provizij in pakiranja.
 2.4 Stopnja dampinga
 (33)
 Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno.
 (34)
 Na ravni države je bila za tri zadevne sodelujoče proizvajalce izvoznike ugotovljena tehtana povprečna stopnja dampinga 6–7 %.
 3. Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov
 3.1 Prosta zmogljivost in privlačnost trga Unije
 (35)
 V OPP je domača prodaja treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljala povprečno 46 % njihove proizvodne zmogljivosti.
 (36)
 Čeprav so trije sodelujoči proizvajalci izvozniki prodali velik delež svoje proizvodnje na notranjem trgu, so bili prav tako odvisni od izvoza v tretje države. V OPP so imeli prosto zmogljivost, ki je ustrezala okoli 6 % potrošnje Unije.
 (37)
 Na podlagi informacij v zahtevku za pregled, ki se nanašajo na četrtega znanega ukrajinskega proizvajalca, ki ni sodeloval v preiskavi, je bila celotna prosta zmogljivost v Ukrajini v OPP ocenjena na okoli 9 % potrošnje Unije.
 (38)
 Nekateri ukrajinski sodelujoči proizvajalci izvozniki so trdili, da čedalje bolj izgubljajo tržni delež na domačem trgu v korist ruskih proizvajalcev, ki lahko ponudijo zelo nizke cene zaradi mnogo nižjih stroškov plina v Rusiji. Zato se ni zdelo verjetno, da bi ukrajinski domači trg lahko absorbiral prosto proizvodno zmogljivost, zato se bo vsa povečana proizvodnja verjetno izvozila.
 (39)
 Navedene tri sodelujoče družbe so v OPP izvažale AN v številne druge tretje države na več kontinentih. Vendar pa je treba upoštevati, da so nekateri tradicionalni trgi tretjih držav zaprti za ukrajinski izvoz zaradi veljavnih protidampinških ukrepov (npr. ZDA s protidampinškimi ukrepi več kakor 100 %) in/ali zaradi varnostnih omejitev (npr. Ljudska republika Kitajska, Avstralija). Vsekakor je Unija največji, najbolj privlačen in hkrati geografsko najbližji izvozni trg. Njegovo privlačnost dodatno povečujejo logistične prednosti, ki izhajajo iz nizkih železniških tarif v Ukrajini.
 (40)
 Glede na navedeno ni možno izključiti, da bi se lahko velik del proste zmogljivosti, ki je na voljo v Ukrajini, ob odsotnosti protidampinških ukrepov uporabil za povečanje izvoza v Unijo.
 3.2 Cene na različnih izvoznih trgih
 (41)
 Analiza izvoza treh sodelujočih ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov v tretje države je pokazala, da so bile v OPP izvozne cene v tretje države, kadar so bile določene na ravni CIF ob uporabi mednarodnih prevoznih stroškov, navedenih v zahtevku za pregled, do 25 % nižje od prevladujoče tržne cene v Uniji.
 (42)
 Na podlagi tega se je zato zdelo, da bi obstajala spodbuda, da se ukrajinski izvoz v tretje države preseli v Unijo, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Višje cene na trgu Unije bi ukrajinskim izvoznikom omogočile doseganje večje stopnje dobička.
 (43)
 Na podlagi številk, ki so jih predložili trije sodelujoči proizvajalci izvozniki, se je prav tako lahko ugotovilo, da se je v OPP na državni ravni izvoz iz Ukrajine v tretje države izvajal po dampinških cenah.
 3.3 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga
 (44)
 Glede na opisane ugotovitve se lahko sklepa, da je izvoz iz Ukrajine še vedno dampinški in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga na trgu Unije, če bi bili sedanji protidampinški ukrepi odpravljeni. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v Ukrajini in privlačnosti trga Unije se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za ukrajinske proizvajalce izvoznike, da i) povečajo svoj izvoz na trg Unije in ii) preselijo izvoz AN z drugih trgov tretjih držav na trg Unije po dampinških cenah, vsaj kar zadeva dva proizvajalca izvoznika.
 (45)
 Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so tehtane povprečne izvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na trge tretjih držav znatno nižje od prevladujoče ravni cene v Uniji. To povečuje verjetnost povečanega izvoza iz Ukrajine v Unijo po dampinških cenah, če bi dovolili iztek ukrepov.
 D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
 (46)
 V Uniji podobni izdelek izdeluje 16 proizvajalcev ali skupin družb, katerih obseg proizvodnje predstavlja celotno proizvodnjo podobnega izdelka Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
 (47)
 Pri preiskavi je sodelovalo dvanajst proizvajalcev Unije.
 —
 Achema AB (Litva),
 —
 Agropolychim JSC (Bolgarija),
 —
 Azomures (Romunija),
 —
 BASF AG (Nemčija),
 —
 Fertiberia SA (Španija),
 —
 GPN SA (Francija),
 —
 GrowHow UK Ltd (Združeno kraljestvo),
 —
 Neochim PLC (Bolgarija),
 —
 Nitrogénművek Rt (Madžarska),
 —
 Yara (Belgija, Francija, Nemčija, Italija in Nizozemska),
 —
 Zakłady Azotowe Puławy SA (Poljska),
 —
 Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poljska).
 (48)
 Ker je teh 12 proizvajalcev Unije predstavljalo okoli 80 % celotne proizvodnje Unije v OPP, se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v pomenu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne Uredbe. V nadaljevanju se navajajo kot „industrija Unije“.
 (49)
 Kakor je navedeno v uvodnih izjavah (14) in (15), je bil vzorec petih proizvajalcev Unije izbran na podlagi teh 12 proizvajalcev. Vsi vzorčeni proizvajalci Unije so sodelovali in poslali izpolnjene vprašalnike v rokih. Poleg tega je ostalih sedem sodelujočih proizvajalcev pravočasno predložilo nekatere splošne podatke za analizo škode.
 E. STANJE NA TRGU UNIJE
 1. Potrošnja na trgu Unije
 (50)
 Očitna potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, obsega prodaje drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, podatkov Eurostata za ves uvoz Unije in informacij iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih družb, kar zadeva uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine. Glede na širitev Unije v letu 2007 na 27 držav članic so bili vsi kazalniki škode zaradi jasnosti in doslednosti analize določeni na podlagi trga EU-27 v celotnem obravnavanem obdobju.
 (51)
 Med letom 2005 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za 10 %.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Celotna potrošnja Unije v tonah
 7 861 796
 6 983 467
 8 023 633
 7 638 439
 7 054 327
 Indeks (2005 = 100)
 100
 89
 102
 97
 90
 2. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Ukrajine
 (52)
 Obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza iz Ukrajine so se spreminjali, kot je navedeno v tabeli. Količina in cenovna gibanja so temeljili na informacijah, dobljenih iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, uvozne statistike (Eurostat) in ukrajinske izvozne statistike.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Obseg uvoza (v tonah)
 76 867
 42 912
 29 420
 48 232
 75 582
 Tržni delež
 1 %
 0,6 %
 0,4 %
 0,6 %
 1,1 %
 Cene uvoza (EUR/tono)
 123
 139
 145
 259
 230
 Indeks (2005 = 100)
 100
 113
 118
 211
 187
 (53)
 Obseg uvoza iz Ukrajine se je nenehno zmanjševal do leta 2007, vendar je v OPP dosegel skoraj enako raven kot v letu 2005. Ukrajinski tržni delež se je nekoliko povečal z 1 % v letu 2005 na 1,1 % v OPP. Cene na enoto so se med obravnavanim obdobjem povečale s 123 na 230 EUR/tono. To povečanje v OPP je skladno s svetovnim razvojem cene in prav tako cene glavne surovine.
 (54)
 Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP so se cene industrije Unije franko tovarna za nepovezane stranke primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Unije sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Na podlagi tega je primerjava pokazala, da je uvoz iz Ukrajine med OPP nelojalno nižal cene industrije Unije za povprečno 22,5 %. Ugotovljeno je bilo, da pri ukrajinskih izvoznikih po prištetju protidampinške dajatve k njihovim cenam za uvoz v Unijo še vedno obstaja stopnja nelojalnega nižanja, in sicer 11 %.
 3. Uvoz iz drugih držav
 (55)
 Obseg uvoza iz drugih tretjih držav med obravnavanim obdobjem je prikazan v spodnji tabeli. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)
 328 972
 217 539
 35 852
 136 984
 184 170
 Tržni delež
 4,2 %
 3,1 %
 0,4 %
 1,8 %
 2,6 %
 Cene uvoza iz Rusije (EUR/tono)
 122
 124
 144
 275
 235
 Obseg uvoza iz Gruzije (v tonah)
 153 844
 85 870
 88 622
 214 879
 222 912
 Tržni delež
 2,0 %
 1,2 %
 1,1 %
 2,8 %
 3,2 %
 Cene uvoza iz Gruzije (EUR/tono)
 164
 177
 174
 325
 304
 Obseg uvoza iz Kazahstana (v tonah)
 0
 4 845
 112 239
 81 410
 100 761
 Tržni delež
 0 %
 0,1 %
 1,4 %
 1,1 %
 1,4 %
 Cene uvoza iz Kazahstana (EUR/tono)
 0
 147
 151
 255
 242
 Obseg uvoza iz vseh drugih držav (v tonah)
 65 253
 118 927
 99 380
 109 755
 91 785
 Tržni delež
 0,8 %
 1,7 %
 1,2 %
 1,4 %
 1,3 %
 Cene uvoza iz vseh drugih držav (EUR/tono)
 190
 170
 240
 242
 265
 (56)
 V letu 2008 in OPP je prišlo do znatnega povišanja cen na trgu Unije pri uvozu iz vseh tretjih držav. Zdelo se je, da so med obravnavanim obdobjem vse države, navedene v zgornji tabeli, razen Rusije, povečale obseg svojega izvoza v Unijo. Za ruski uvoz velja protidampinška fiksna dajatev v višini EUR 47,07 na tono, uvoz pa je, kakor ukrajinski uvoz, potekal po najnižji ceni v primerjavi z vsemi drugimi izvoznimi državami.
 4. Gospodarski položaj industrije Unije
 (57)
 Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
 4.1 Uvodne opombe
 (58)
 Ker se je za preiskavo škode uporabilo vzorčenje, so bili za industrijo Unije kot celoto analizirani nekateri kazalniki škode, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, prodaja, tržni delež, produktivnost in zaposlenost (v preglednicah: „Unija“). Drugi kazalniki škode v zvezi z uspešnostjo posameznih družb, kot so cene, zaloge, proizvodni stroški, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok, sposobnost zbiranja kapitala so bili proučeni na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije (v preglednicah: „VP“).
 4.2 Podatki, ki se nanašajo na celotno industrijo Unije
 (a) Proizvodnja
 (59)
 Proizvodnja industrije Unije se je med letom 2005 in OPP zmanjšala za 18 %, tj. s približno 7 milijonov ton leta 2005 na približno 5,8 milijonov ton v OPP. Kar zadeva proizvodnjo za lastno uporabo, je med obravnavanim obdobjem ostala na skromni ravni in zlasti med OPP ni vplivala na položaj industrije Unije.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Proizvodnja Unije (v tonah)
 7 133 844
 6 359 967
 7 146 911
 6 454 234
 5 843 181
 Indeks (2005 = 100)
 100
 89
 100
 90
 82
 Proizvodnja Unije za lastno porabo
 210 437
 176 413
 185 223
 138 733
 119 053
 V % celotne proizvodnje
 2,9 %
 2,8 %
 2,6 %
 2,1 %
 2,0 %
 (b) Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
 (60)
 Proizvodna zmogljivost je bila v celotnem obravnavanem obdobju v glavnem stabilna. V skladu z zmanjševanjem proizvodnje se je iz tega izhajajoča izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala s 55 % leta 2005 na 45 % v OPP. Kot je bilo že ugotovljeno v prvotni preiskavi, lahko proizvodnja drugih izdelkov, ki jih je mogoče izdelati z isto proizvodno opremo, vpliva na izkoriščenost zmogljivosti za AN. Zaradi tega je gibanje izkoriščenosti zmogljivosti manj pomembno za oceno gospodarskega položaja industrije Unije.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Proizvodna zmogljivost Unije (v tonah)
 13 059 281
 12 824 281
 12 820 594
 13 069 317
 13 077 281
 Izkoriščenost proizvodne zmogljivosti Unije
 55 %
 50 %
 56 %
 49 %
 45 %
 (c) Obseg prodaje
 (61)
 Prodaja industrije Unije na trgu Unije se je med letom 2005 in OPP zmanjšala za 14 %. Pri tem je treba upoštevati, da se je v istem obdobju potrošnja na trgu Unije zmanjšala.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Obseg prodaje Unije (v tonah) nepovezanim stranem
 5 365 834
 4 756 093
 5 495 037
 5 157 788
 4 605 629
 Indeks (2005 = 100)
 100
 89
 102
 96
 86
 Obseg prodaje Unije nepovezanim stranem v tretjih državah (v tonah)
 887 056
 727 176
 637 408
 559 393
 548 090
 Indeks (2005 = 100)
 100
 82
 72
 63
 62
 (d) Tržni delež
 (62)
 Tržne delež industrije Unije je ostal stabilen od leta 2005 do 2008, vendar se je med 2008 in OPP zmanjšal za tri odstotne točke.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Tržni delež Unije
 68 %
 68 %
 68 %
 68 %
 65 %
 Indeks (2005 = 100)
 100
 100
 100
 100
 96
 (e) Zaposlenost
 (63)
 Raven zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2005 in OPP zmanjšala za 8 %.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Zaposlenost Unije na področju zadevnega izdelka
 3 627
 3 578
 3 458
 3 494
 3 354
 Indeks (2005 = 100)
 100
 99
 95
 96
 92
 (f) Produktivnost
 (64)
 Med obravnavanim obdobjem se je povprečna proizvodnja na zaposlenega v industriji Unije zmanjšala za 11 %. Razlaga za to je dejstvo, da je relativno zmanjšanje proizvodnje zaobšlo relativno zmanjšanje zaposlenosti.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Produktivnost Unije (v tonah na zaposlenega)
 1 967
 1 778
 2 067
 1 847
 1 742
 Indeks (2005 = 100)
 100
 90
 105
 94
 89
 (g) Višina stopnje dampinga
 (65)
 Za vpliv višine dejanske stopnje dampinga se glede na trenuten majhen obseg uvoza iz Ukrajine šteje, da ni znaten in zato ni pomemben kot kazalnik za analizo škode.
 4.3 Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije
 (a) Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
 (66)
 Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Unije so se znatno zvišale leta 2008 in v OPP, kar kaže na ugodne pogoje na mednarodnem trgu AN v tem obdobju.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Cena na enoto VP (EUR/tono)
 165
 182
 189
 309
 315
 Indeks (2005 = 100)
 100
 110
 115
 187
 191
 (b) Zaloge
 (67)
 Raven končnih zalog v industriji Unije se je od leta 2005 do OPP zmanjšala za 26 %. Močno povečanje, zabeleženo v letu 2006, je bilo posledica strmega upada obsega prodaje med letoma 2005 in 2006.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Končne zaloge VP (v tonah)
 276 569
 489 535
 345 137
 252 072
 203 579
 Indeks (2005 = 100)
 100
 177
 125
 91
 74
 (c) Plače
 (68)
 Med letom 2005 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega zvišala za 6 %, kot kaže spodnja tabela. Z vidika stopnje inflacije in celotnega zmanjšanja zaposlenosti se to povišanje plač šteje kot zmerno.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Povprečni stroški dela VP na zaposlenega (v 000 EUR)
 40,4
 41,2
 43,3
 45,0
 43,0
 Indeks (2005 = 100)
 100
 102
 107
 111
 106
 (d) Naložbe
 (69)
 Letne naložbe v podobni izdelek, ki ga je ustvarilo pet vzorčenih proizvajalcev, so se v obravnavanem obdobju razvijale pozitivno in so se povečale za 70 %. Te naložbe so bile v glavnem usmerjene v modernizacijo nekaterih strojev. To kaže, da je industrija Unije nenehno pripravljena izboljševati svojo konkurenčnost.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Čiste naložbe VP (v 000 EUR)
 46 668
 52 191
 64 319
 73 948
 79 379
 Indeks (2005 = 100)
 100
 112
 138
 158
 170
 (e) Dobičkonosnost in donosnost naložb
 (70)
 Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je znatno izboljšala zlasti po letu 2006, saj je v OPP dosegla stopnjo 28,1 % na promet. Donosnost posamezne naložbe (ROI), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila pozitivnemu gibanju dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Dobičkonosnost prodaje VP v ES nepovezanim stranem (% neto prodaje)
 9,2 %
 7,9 %
 14,9 %
 25,3 %
 28,1 %
 Indeks (2005 = 100)
 100
 85
 162
 274
 304
 Donosnost naložb ROI VP (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
 35,2 %
 25,8 %
 41,1 %
 109,1 %
 114,1 %
 Indeks (2005 = 100)
 100
 73
 117
 310
 324
 (f) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
 (71)
 Denarni tok se je v obravnavanem obdobju znatno povečal in je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti v navedenem obdobju.
 2005
 2006
 2007
 2008
 OPP
 Denarni tok VP (v 000 EUR)
 84 567
 52 182
 188 535
 373 843
 386 721
 Indeks (2005 = 100)
 100
 63
 223
 442
 457
 (72)
 Preiskava je pokazala, da vzorčeni proizvajalci Unije pri zbiranju kapitala niso imeli težav. V zvezi s tem je treba poudariti, da nekatere družbe financirajo svoje delovanje znotraj skupine, h kateri spadajo, bodisi preko shem gotovinskega združevanja bodisi preko posojil znotraj skupine, ki jih zagotovijo matične družbe, saj je nekaj izmed teh družb del velikih skupin.
 5. Sklepna ugotovitev
 (73)
 Med letom 2005 in OPP se je pozitivno razvijala večina kazalnikov škode: prodajne cene na enoto in dobičkonosnost so se znatno izboljšale, slednje so med OPP dosegle 28,1 %. Naložbe, donosnost naložb in denarni tok sta se prav tako razvijala pozitivno.
 (74)
 Čeprav sta se proizvodnja in obseg prodaje med obravnavanim obdobjem znatno zmanjšali, je treba to presojati v kontekstu manjšajočega se trga Unije reda minus 10 %.
 (75)
 Na splošno se je položaj industrije Unije znatno izboljšal v primerjavi s položajem pred uvedbo protidampinških ukrepov leta 2001 na uvoz AN iz zadevne države.
 F. VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA ŠKODE
 1. Splošno
 (76)
 V zvezi z verjetnostjo ponovnega pojava škode sta bila analizirana dva glavna dejavnika: (i) verjetni obseg izvoza in cene zadevne države ter (ii) verjetni učinek predvidenega obsega in cen iz zadevne države na industrijo Unije.
 2. Verjetni obseg izvoza in cene zadevne države
 (77)
 Obstaja znana prosta zmogljivost približno 650 tisoč ton, ki je na voljo za sodelujoče ukrajinske proizvajalce, kar predstavlja 9 % trga Unije, kakor je navedeno v uvodni izjavi (37). Ta presežek zmogljivosti kaže, da bi ukrajinski proizvajalci lahko hitro povečali svojo trenutno proizvodnjo in torej svoj izvoz AN.
 (78)
 Glede na sorazmerno majhnost domačega trga pa so ukrajinski proizvajalci tudi zelo odvisni od izvoza v tretje države. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (41), je ta izvoz potekal po cenah, ki so bistveno nižje od prevladujoče tržne cene v Uniji.
 (79)
 Na podlagi navedenih dejstev in razmislekov se zdi, da je trg Unije privlačen za ukrajinske proizvajalce izvoznike v smislu cen v primerjavi z vsemi drugimi izvoznimi trgi. Tako se lahko utemeljeno pričakuje, da bi se znaten del obsega izvoza v tretje države preusmeril na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. Drugi razlog za večjo privlačnost trga Unije v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi in za preusmeritve sedanjega izvoza ukrajinskih proizvajalcev s trga tretjih držav je geografska bližina Unije in Ukrajine v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi.
 (80)
 Glede na trenutno šibek tržni položaj ukrajinskih izdelkov v Uniji bi morali ukrajinski izvozniki pridobiti tržni delež ali razširiti krog strani, in to bodo, kot je bilo ugotovljeno v OPP, verjetno dosegli tako, da bodo AN ponudili po dampinških cenah.
 (81)
 Na podlagi navedenega se zdi verjetno, da bi bile znatne količine AN, proizvedene v Ukrajini, preusmerjene na trg Unije po dampinških cenah, ki bi v primeru izteka ukrepov znatno nelojalno znižale cene industrije v Uniji.
 3. Vpliv predvidenega obsega izvoza in cen na industrijo Unije v primeru razveljavitve ukrepov
 (82)
 Preiskava je pokazala, da je AN osnovni izdelek, na katerega ceno lahko bistveno vpliva prisotnost nizkocenovnega uvoza, ki nelojalno niža cene industrije Unije. Z drugimi besedami je trg Unije za AN relativno nestabilen trg. Ugodni svetovni tržni pogoji za AN, ki so prevladovali v obravnavanem obdobju, so imeli pomembno vlogo pri ohranjanju cen na visoki ravni, veljavni protidampinški ukrepi pa so zmanjšali možnost izkrivljanja cen na trgu Unije. V tem obdobju je obstajalo tesno ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem, kar je imelo za posledico višje cene za vsa dušikova gnojila, ki so osnovni izdelki. AN je tudi osnovni izdelek, čigar oblikovanje cen je odvisno od številnih dejavnikov, kot so cena plina, ki ima kot najpomembnejši stroškovni element precejšen učinek na ponudbo, vremenske razmere, pridelki in zaloge žita, ki na splošno povzročajo zmanjšano ali povečano povpraševanje po gnojilih.
 (83)
 Zlasti glede trga Unije se lahko pričakuje, da se bo povpraševanje po AN nekoliko povečalo z ravni, ugotovljene v OPP. Ker so cene, ki so jih računali Ukrajinski proizvajalci izvozniki, bistveno nelojalno zniževale cene industrije Unije, bo verjetno povečanje obsega uvoza iz Ukrajine prisililo industrijo Unije, da bodisi znatno zniža svoje cene in s tem svoje dobičke bodisi izgubi bistven tržni delež in s tem prihodek ali oboje. Uspešen postopek prestrukturiranja industrije Unije bi verjetno lahko le delno izravnal tak možen padec cen in celotno okrevanje bi bilo ogroženo. Zato bi se v primeru razveljavitve ukrepov celotni gospodarski položaj industrije Unije verjetno poslabšal.
 4. Sklep o verjetnosti ponovnega pojava škode
 (84)
 Na podlagi navedenega je mogoče skleniti, da bi izvoz iz zadevne države zelo verjetno potekal v velikem obsegu in po dampinških cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Unije, če bi dovolili, da se sedanjim ukrepom izteče veljavnost. To bi po vsej verjetnosti imelo za posledico uvajanje pritiska na cene na trgu s pričakovanim negativnim učinkom na gospodarski položaj industrije Unije. To bi še zlasti oviralo finančno okrevanje, ki se je doseglo v obravnavanem obdobju, in bi vodilo do ponovnega nastanka škode.
 G. INTERES UNIJE
 1. Uvod
 (85)
 Proučeno je bilo, ali obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi kazali, da obnovitev veljavnih protidampinških ukrepov ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21 osnovne uredbe so bili na podlagi predloženih dokazov upoštevani vpliv obnovitve ukrepov na vse zadevne strani, vključene v ta postopek, in posledice izteka ukrepov.
 (86)
 Za ocenitev vpliva morebitne ohranitve ukrepov je bilo vsem zainteresiranim stranem omogočeno, da izrazijo svoje mnenje v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
 (87)
 Treba je opozoriti, da v prvotni preiskavi sprejetje ukrepov ni veljajo za nasprotujoče interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, torej analiza dejanskega stanja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno vseh morebitnih negativnih učinkov trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
 2. Interes industrije Unije
 (88)
 Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2001. Zlasti je industrija Unije znatno povečala svoj dobiček med letom 2005 in OPP ter se uspešno prestrukturirala.
 (89)
 Upravičeno se lahko torej pričakuje, da bo industrija Unije imela koristi od trenutno veljavnih ukrepov tudi v prihodnosti in bo z ohranitvijo in stabilizacijo svoje dobičkonosnosti še naprej okrevala. V primeru razveljavitve ukrepov je verjetno, da se bo uvoz po dampinških cenah iz zadevne države povečal in s tem industriji Unije povzročil škodo z izvajanjem pritiska na nižanje prodajnih cen, kar bo negativno vplivalo na njeno trenutno pozitivno finančno stanje.
 3. Interes uvoznikov
 (90)
 Kakor je navedeno v uvodni izjavi (14), noben uvoznik ni navedel svoje pripravljenosti za vključitev v vzorec in za predložitev osnovnih informacij, zahtevanih v obrazcu za vzorčenje. Opozoriti je treba, da je bilo v prvotnih preiskavah ugotovljeno, da bo vpliv uvedbe ukrepov do določene mere neučinkovit, saj uvozniki praviloma ne trgujejo le z AN, ampak v veliki meri tudi z drugimi gnojili. Odprava protidampinških ukrepov na druga gnojila lahko samo okrepi prej navedeno. V tem smislu so se avgusta 2007 odpravili protidampinški ukrepi na uvoz sečnine s poreklom iz Rusije ter marca 2008 na uvoz sečnine s poreklom iz Belorusije, Hrvaške, Libije in Ukrajine (13). Ker pa uvozniki niso sodelovali in torej ni bilo prepričljivih dokazov, ki bi omogočili oceno znatnega negativnega vpliva, je bilo sklenjeno, da proti ohranitvi trenutnih protidampinških ukrepov ni tehtnih razlogov.
 (91)
 Ni zanesljivih informacij, ki bi pokazale, da bo ohranitev ukrepov znatno negativno vplivala na uvoznike ali trgovce.
 4. Interes uporabnikov
 (92)
 Uporabniki AN v Uniji so kmetje. V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da glede na majhen vpliv AN na dejavnost kmetov ni verjetno, da bi kakršno koli povečanje teh stroškov zanje imelo znatne škodljive posledice.
 (93)
 V tej preiskavi sta dve združenji kmetov predložili pripombe, v katerih sta zagovarjali ukinitev ukrepov. V glavnem sta trdili, da je reforma Skupne kmetijske politike iz leta 2003 zmanjšala uporabo mehanizma tržne intervencije in pretrgala povezavo med podporo Unije in proizvodnjo. Posledično je ta proces liberalizacije prisilil kmete Unije, da opravljajo dejavnost po svetovnih tržnih pogojih. Samo prosta izbira dobaviteljev AN bi lahko preprečila znatno naraščanje cen kmetijskih proizvodov.
 (94)
 Vendar pa morebitno nadaljevanje sedanjih protidampinških ukrepov ne bo preprečilo uporabnikom, da prosto izberejo svoje dobavitelje AN, ohranjalo pa bo enake konkurenčne pogoje na trgu Unije, kjer bo se bo okrepila učinkovita konkurenca. Zaradi tega se lahko na podlagi navedenega sklene, da nadaljevanje protidampinških ukrepov proti Ukrajini ne bo imelo bistvenih negativnih učinkov na uporabnike zadevnega izdelka.
 5. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
 (95)
 Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.
 H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
 (96)
 Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Pripombe so bile ustrezno upoštevane, kadar je bilo to upravičeno.
 (97)
 Kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, je treba zato protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz AN s poreklom iz Ukrajine, ohraniti. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo posebne dajatve.
 (98)
 Kakor je navedeno v uvodni izjavi (28), so ukrajinske uvozne cene za naravni plin pokazale konvergenco s cenami plina na trgu Unije v zadnjem četrtletju OPP. Zato lahko na morebitne škodljive učinke dampinga vpliva učinek povečanja proizvodnih stroškov na izvozne cene zaradi razvoja domačih cen plina, če bi se slednje izkazalo za trajno. Zato je smiselno, da se ohranjanje ukrepov omeji na dve leti.
 (99)
 Zaveze sprejete s Sklepom Komisije 2008/577/ES (14) ostanejo v veljavi –
 SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, trenutno uvrščenih pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 ter s poreklom iz Ukrajine.
 2. Stopnja te protidampinške dajatve je določena z zneskom v eurih na tono, kot je prikazano:
 Poimenovanje izdelka
 Oznaka KN
 Oznaka TARIC
 Znesek dajatve
 (v EUR na tono)
 Amonijev nitrat, razen v vodnih raztopinah
 3102 30 90
 —
 33,25
 Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. %.
 3102 40 90
 —
 33,25
 Dvojne soli in zmesi amonijevega sulfata in amonijevega nitrata – trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %
 3102 29 00
 10
 33,25
 Dvojne soli in zmesi kalcijevega nitrata in amonijevega nitrata – trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %
 3102 60 00
 10
 33,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %
 3102 90 00
 10
 33,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez fosforja in brez kalija
 3105 10 00
 10
 33,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %
 3105 10 00
 20
 32,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %
 3105 10 00
 30
 31,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %
 3105 10 00
 40
 30,26
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. %
 3105 10 00
 50
 29,26
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %
 3105 20 10
 30
 32,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %
 3105 20 10
 40
 31,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %
 3105 20 10
 50
 30,26
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. %
 3105 20 10
 60
 29,26
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas %
 3105 51 00
 10
 32,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %
 3105 51 00
 20
 31,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %
 3105 51 00
 30
 30,26
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. %
 3105 51 00
 40
 29,79
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. %
 3105 59 00
 10
 32,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas % ali več, vendar manj od 6 mas %
 3105 59 00
 20
 31,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %
 3105 59 00
 30
 30,26
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. %
 3105 59 00
 40
 29,79
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %
 3105 90 91
 30
 32,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %
 3105 90 91
 40
 31,25
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %
 3105 90 91
 50
 30,26
 Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. %
 3105 90 91
 60
 29,26
 3. Če se blago še pred vstopom v prosti promet poškoduje in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, porazdeli pri določanju carinske vrednosti skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (15), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi navedenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.
 4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
 Člen 2
 1. Ne glede na člen 1, dokončna protidampinška dajatev ne velja za uvoz, sproščen v prosti promet v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena.
 2. Uvoz trdih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 % mas. s poreklom iz Ukrajine in KN oznakami 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00, ex 3105 90 91 za sprostitev v prosti promet, ki ga je zaračunal proizvajalec izvoznik, katerega zavezo je sprejela Komisija in čigar ime je navedeno v Sklepu Komisije 2008/577/ES, kakor je spremenjen, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da:
 —
 ga proizvede, odpremi in zaračuna neposredno omenjeno podjetje prvi neodvisni stranki v Uniji, ter
 —
 to blago spremlja račun na podlagi zaveze, ki je trgovinski račun, vsaj s podatki in izjavo, predvideno v Prilogi II te Uredbe, ter
 —
 blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.
 3. Carinski dolg nastane ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet:
 —
 kadar koli se v zvezi z uvozom, opisanim v odstavku 2, ugotovi, da ni izpolnjen eden ali več pogojev iz navedenega odstavka, ali
 —
 ko Komisija umakne svoje sprejetje zaveze na podlagi člena 8(9) osnovne uredbe v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne račune na podlagi zaveze za neveljavne.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Velja dve leti.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Luksemburgu, 14. junija 2010
 Za Svet
 Predsednica
 C. ASHTON
 (1) UL L 343, 22.12.2009, str. 51.
 (2) UL L 56, 6.3.1996, str. 1.
 (3) UL L 23, 25.1.2001, str. 1.
 (4) UL L 182, 19.5.2004, str. 28.
 (5) UL L 183, 20.5.2004, str. 13.
 (6) UL L 344, 20.11.2004, str. 24.
 (7) UL L 160, 23.6.2005, str. 1.
 (8) UL L 106, 24.4.2007, str. 1.
 (9) UL L 185, 12.7.2008, str. 1.
 (10) UL L 185, 12.7.2008, str. 35.
 (11) UL C 264, 17.10.2008, str. 16.
 (12) UL C 94, 23.4.2009, str. 15.
 (13) UL L 198, 31.7.2007, str. 4 in UL L 75, 18.3.2008, str. 33.
 (14) UL L 185, 12.7.2008, str. 43.
 (15) UL L 253, 11.10.1993, str. 40.
 PRILOGA
 Trgovinski račun, ki je priložen blagu družb, namenjenemu za prodajo v Uniji in za katerega velja zaveza, vsebuje naslednje:
 1.
 Naslov „TRGOVINSKI RAČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJA ZAVEZA“.
 2.
 Ime podjetja, ki je izdalo trgovinski račun.
 3.
 Številko trgovinskega računa.
 4.
 Datum izdaje trgovinskega računa.
 5.
 Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Skupnosti.
 6.
 Natančen opis blaga, vključno:
 —
 KN kodo, uporabljeno za namene zaveze,
 —
 vsebnost nitrogena („N“) v izdelku (v odstotkih),
 —
 oznako TARIC,
 —
 s količino (navedeno v tonah).
 7.
 Opis prodajnih pogojev, vključno:
 —
 s ceno na tono,
 —
 z veljavnimi plačilnimi pogoji,
 —
 z veljavnimi dobavnimi pogoji,
 —
 s skupnimi popusti in rabati.
 8.
 Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Unijo in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki je priložen blagu, za katero velja zaveza.
 9.
 Ime predstavnika družbe, ki je izdala trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:
 „Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko unijo, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA], Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2008/577/ES (1). Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.
 (1) UL L 185, 12.7.2008, str. 43.“.


type: other

text:
ECLI:SI:USRS:2017:Up.436.15
 Točka I izreka sodbe Okrajnega sodišča v Grosupljem št. ZSV 120/2014 z dne 25. 3. 2015
 Ustavna pritožba zoper II. točko izreka sodbe Okrajnega sodišča v Grosupljem št. ZSV 120/2014 z dne 25. 3. 2015
 Točka I izreka sodbe Okrajnega sodišča v Grosupljem št. ZSV 120/2014 z dne 25. 3. 2015 se razveljavi in zadeva se v tem obsegu vrne sodišču v novo odločanje.
 Ustavna pritožba zoper II. točko izreka sodbe Okrajnega sodišča v Grosupljem št. ZSV 120/2014 z dne 25. 3. 2015 se zavrže.
 Izpodbijano stališče sodišča ni samo v nasprotju z zakonom, temveč je povsem nerazumno, življenjsko nelogično in brez pravnih argumentov. Pripelje namreč lahko do absurdnega položaja, ko bi se pošiljka, naslovljena na pravno osebo, lahko veljavno vročila na naslovu pravne osebe komurkoli, ki bi v tistem trenutku pač tam bil, četudi sicer ne bi bil upravičen sprejemati pisanj. Tako stališče je očitno napačno ter arbitrarno in zato v neskladju s pravico iz 22. člena Ustave.
 Glede na to, da okrajna sodišča v hitrem postopku o prekršku hkrati zagotavljajo sodno varstvo in opravljajo instančno vlogo, sta bili zaradi očitno napačnega stališča sodišča pritožnici kršeni tudi pravica do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave in pravica do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave.
 Člen 22, 23.1, 25, Ustava [URS]
 Člen 55.b.1.5, 59.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
 Up-436-15.pdf
 Up-436/15-9
 Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi družbe Mirnik Trade, d. o. o., Celje, ki jo zastopa direktor Miran Mirnik, Celje, na seji 22. marca 2017
 1. Točka I izreka sodbe Okrajnega sodišča v Grosupljem št. ZSV 120/2014 z dne 25. 3. 2015 se razveljavi in zadeva se v tem obsegu vrne sodišču v novo odločanje.
 2. Ustavna pritožba zoper II. točko izreka sodbe Okrajnega sodišča v Grosupljem št. ZSV 120/2014 z dne 25. 3. 2015 se zavrže.
 1. Pritožnica, ki je pravna oseba, vlaga ustavno pritožbo zoper sodbo, s katero je Okrajno sodišče v Grosupljem zavrnilo njeno zahtevo za sodno varstvo zoper sklep, s katerim je prekrškovni organ v hitrem postopku o prekršku kot prepozno zavrgel pritožničino zahtevo za sodno varstvo. Hkrati je sodišče zavrnilo tudi pritožničin predlog za vrnitev v prejšnje stanje.
 2. Pritožnica zatrjuje kršitev pravic in jamstev iz 23., 25. in 29. člena Ustave, po vsebini pa tudi kršitev 22. člena Ustave. Navaja, da ji je bila odločba o prekrških vročena 21. 10. 2014, to je na dan, ko se je z njo dejansko seznanila v skladu z 98. členom Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13 – v nadaljevanju ZUP). Njena zahteva za sodno varstvo naj bi bila tako pravočasno vložena. Ker je prekrškovni organ na podlagi podpisane vročilnice napačno štel, da ji je bila odločba vročena dan prej, to je 20. 10. 2014, je zahtevo za sodno varstvo kot prepozno zavrgel. Pritožnica meni, da sta ji bili z opustitvijo pravilne vročitve kršeni tako pravica do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave kot tudi pravica do sodnega varstva iz 23. člena Ustave; zaradi nepravilnega zavrženja naj bi ji bili odvzeti tako možnost obravnave pravnega sredstva kot tudi možnost, da o njeni prekrškovni odgovornosti odloči sodišče. Pritožnica poudarja, da sodno varstvo, ki ni dejansko in učinkovito, ostaja le pravica na papirju, ki ne dosega pojma sodnega varstva iz 23. člena Ustave. Izpodbijane sodbe naj se ne bi dalo preizkusiti, temeljila naj bi na dvomu in ne na stopnji prepričanosti, razlogi sodišča pa naj bi bili tudi sami s seboj v nasprotju, kar je po mnenju pritožnice v neskladju s standardi korektnega sodnega postopka iz 23. člena Ustave. Poleg tega naj sodišče kljub temu, da je pritožnica v zahtevi za sodno varstvo predlagala vrsto dokazov, ki naj bi potrdili, da vročitev ni bila opravljena 20. 10. 2014 in da vročilnice ni podpisala oseba, pooblaščena za sprejemanje pisanj, ne bi izvedlo naroka in predlaganih dokazov, prav tako naj pritožnice ne bi seznanilo s sporno vročilnico. Tako naj ji ne bi bila dana možnost, da se seznani z obremenilnimi dokazi, posledično pa naj bi bila prikrajšana za učinkovito obrambo (29. člen Ustave).
 3. Okrajno sodišče v Grosupljem je v izpodbijani sodbi v zvezi z zavrnitvijo zahteve za sodno varstvo sprejelo stališče, da je vročitev veljavna, saj je gotovo, da je na sedežu pravne osebe določena oseba, pooblaščena za sprejem pošiljk, za pravno osebo omenjeno pisanje sprejela. Vročilnico je na sedežu pravne osebe določena oseba podpisala, to pa naj bi lahko bila zgolj oseba, ki je zaposlena pri pravni osebi. Sodišče je sicer ugotovilo, da seznam podpisov zaposlenih, ki ga je predložila pritožnica, res ne vsebuje podobnega podpisa, kot je podpis na vročilnici, vendar je prišlo do vročitve na sedežu pravne osebe. Organizacija dela v pravni osebi v zvezi s sprejemanjem pošte pa je po stališču sodišča vprašanje, ki ga mora urediti pritožnica sama. Upoštevaje navedeno, je sodišče pritožničino zahtevo za sodno varstvo zavrnilo kot neutemeljeno.
 4. Ustavno sodišče je s sklepom senata št. Up-436/15 z dne 3. 9. 2015 ustavno pritožbo sprejelo v obravnavo. O sprejemu ustavne pritožbe v obravnavo je v skladu s prvim odstavkom 56. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) obvestilo Okrajno sodišče v Grosupljem.
 5. Pritožnica z ustavno pritožbo izpodbija stališče sodišča, da je bila vročitev odločbe o prekršku veljavno opravljena, zaradi česar je sodišče potrdilo odločitev prekrškovnega organa, da se zahteva za sodno varstvo zavrže kot prepozna. Sodišče je namreč presodilo, da je gotovo, da je na sedežu pravne osebe določena oseba, pooblaščena za sprejem pošiljk, za pritožnico kot pravno osebo omenjeno pisanje sprejela. Ker je vročilnico na sedežu določena oseba podpisala, je po izpodbijanem stališču sodišča to lahko zgolj oseba, ki je zaposlena pri pravni osebi. Glede na navedbe pritožnice o kršitvah človekovih pravic je Ustavno sodišče presojo izpodbijanih stališč opravilo tako z vidika enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave[1] kot tudi z vidika pravice do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave in z vidika pravice do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave. Pri odločanju o zahtevi za sodno varstvo namreč okrajna sodišča opravljajo vlogo instančnega organa in hkrati zagotavljajo sodno varstvo.[2]
 6. Eden od vidikov pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave je tudi prepoved sodniške samovolje oziroma arbitrarnosti. To ustavno procesno jamstvo je po ustaljeni ustavnosodni presoji kršeno, kadar je sodna odločba že na prvi pogled očitno napačna oziroma kadar ni oprta na razumne pravne argumente, zaradi česar je utemeljeno sklepanje, da sodišče ni odločalo na podlagi zakona, temveč na podlagi kriterijev, ki pri sojenju ne bi smeli priti v poštev – torej samovoljno.[3] V skladu s prvim odstavkom 23. člena Ustave ima vsakdo pravico, da o njegovih pravicah in dolžnostih ter o obtožbah proti njemu brez nepotrebnega odlašanja odloča neodvisno, nepristransko in z zakonom ustanovljeno sodišče. Pravica do sodnega varstva zagotavlja vsebinsko odločanje sodišča in ne zgolj formalnega.[4] Pravica do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave pa določa, da je vsakomur zagotovljena pravica do pritožbe ali drugega pravnega sredstva proti odločbam sodišč in drugih državnih organov, organov lokalnih skupnosti in nosilcev javnih pooblastil, s katerimi ti odločajo o njihovih pravicah, dolžnostih ali pravnih interesih. Ta določba zagotavlja tudi pravico do učinkovitega pravnega varstva. Da bi bilo posamezniku zagotovljeno učinkovito pravno varstvo, mora biti najprej seznanjen z vsebino odločitve, in to na pravilen način. To pa se zagotavlja z institutom vročitve v sodnih in upravnih postopkih.[5]
 7. V skladu z ustaljeno ustavnosodno presojo je pravilna vročitev odločbe stranki v postopku eden od procesnih instrumentov za uresničevanje pravice do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave in pravice do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave.[6] Vročanje je pomemben procesni institut, saj je od njegove pravilnosti odvisno varstvo tistih pravic v postopkih, ki so kakorkoli vezane na določen rok. Namen vročanja je po eni strani v tem, da omogoča varstvo pravic naslovnika, torej da se zagotovi, da pisanje prejme tisti, ki mu je dejansko namenjeno, po drugi strani pa seznanja pošiljatelja, od kdaj dalje lahko utemeljeno šteje, da se je imel naslovnik možnost seznaniti z vsebino pisanja, in na kateri trenutek lahko veže začetek teka rokov, itd. Namen vročitve torej ni le gola "oddaja" pisanja, pač pa oddaja tega pisanja upravičeni osebi, to je naslovniku.[7] Če organ neko pisanje zmotno šteje za vročeno, čeprav dejansko ni bilo vročeno, je lahko posameznik prikrajšan za vrsto pravic, npr. do kvalitetne obrambe, če je bilo pisanje vabilo na narok; do sodnega varstva, če je bilo pisanje odločba organa in je ta odločba predpostavka za vložitev tožbe v določenem roku; do pravnega sredstva, če je pisanje odločba, zoper katero je mogoča pritožba v določenem roku, in podobno. Za varstvo navedenih pravic sta torej pomembna tako pravilno vročanje kot tudi možnost dokazovanja (ne)pravilnosti vročanja.
 8. Glede vročanja v hitrem postopku o prekršku se v skladu s prvim odstavkom 58. člena ZP-1 smiselno uporabljajo določbe ZUP.[8] Za odločbe, od katerih vročitve začne teči rok, prvi odstavek 87. člena ZUP določa osebno vročitev.[9] Ker je pritožnica pravna oseba, je za pravilno vročanje pomemben tudi 91. člen ZUP, ki določa način vročanja pravni osebi. Praviloma se tako pravnim osebam, registriranim za opravljanje dejavnosti, vročajo pošiljke po elektronski poti v varni elektronski predal po 86. členu ZUP (prvi odstavek 91. člena ZUP). V primeru, če pravne osebe varnih elektronskih predalov nimajo, pa se pravni osebi dokumenti vročajo tako, da se izročijo uradni osebi oziroma osebi, ki je določena za sprejemanje dokumentov, če ni za posamezne primere določeno drugače.[10]
 9. Po ustaljeni ustavnosodni presoji morebitna nepravilna uporaba procesnega ali materialnega prava sama po sebi še ne pomeni kršitve ustavno zagotovljene pravice do enakega varstva pravic. Zato lahko Ustavno sodišče v vprašanja, pri katerih gre – kot v obravnavanem primeru – le za pravilno uporabo prava, na podlagi 22. člena Ustave poseže samo v izjemnih primerih, če je odločitev bodisi povsem brez razlogov bodisi tako očitno napačna in brez razumnih pravnih argumentov, da jo je mogoče šteti za arbitrarno.[11]
 10. Izpodbijano stališče sodišča, da je bila vročitev na pravem naslovu gotovo opravljena pravilno, saj je bilo pisanje gotovo vročeno osebi, ki je pooblaščena za sprejem pošiljk, četudi nobeden od podpisov zaposlenih ne ustreza podpisu osebe, ki ji je bilo pisanje vročeno, je v očitnem nasprotju s tretjim odstavkom 91. člena ZUP. Po tem stališču je namreč vsaka oseba, ki je v trenutku vročanja navzoča na sedežu pravne osebe, hkrati pooblaščena tudi za sprejem pošiljk, čeprav ZUP izrecno določa, da se pošiljke pravni osebi vročajo tako, da se izročijo bodisi uradni osebi bodisi osebi, ki je določena za sprejemanje dokumentov. Vendar pa izpodbijano stališče ni samo v nasprotju z ZUP, temveč je tudi povsem nerazumno, življenjsko nelogično in brez pravnih argumentov. Pripelje namreč lahko do absurdnega položaja, ko bi se pošiljka, naslovljena na pravno osebo, lahko veljavno vročila na naslovu pravne osebe komurkoli, ki bi v tistem trenutku pač tam bil, četudi sicer ne bi bil upravičen sprejemati pisanj (npr. gostje, stranke, otroci, poslovni partnerji itd.).[12] Upoštevaje vse navedeno, je izpodbijano stališče očitno napačno ter arbitrarno in zato v neskladju s pravico iz 22. člena Ustave. Glede na to, da okrajna sodišča v hitrem postopku o prekršku hkrati zagotavljajo sodno varstvo in opravljajo instančno vlogo, pa sta bili zaradi očitno napačnega stališča sodišča pritožnici kršeni tudi pravica do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave in pravica do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave.
 11. Ker je Ustavno sodišče ugotovilo kršitev pravic iz 22. člena, prvega odstavka 23. člena in 25. člena Ustave, je izpodbijano sodbo v I. točki izreka razveljavilo in zadevo v navedenem obsegu vrnilo v novo odločanje sodišču (1. točka izreka). Slednje bo moralo pri ponovnem odločanju o zahtevi za sodno varstvo pritožnice upoštevati stališča iz te odločbe. Glede na ugotovljene kršitve Ustavno sodišče ni presojalo zatrjevanih kršitev pravic iz 29. člena Ustave.
 12. Ustavno sodišče je ustavno pritožbo zoper II. točko izreka izpodbijane sodbe zavrglo, saj pravna sredstva v tem delu niso izčrpana. Pritožnica je imela namreč možnost zoper odločitev sodišča o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje vložiti pritožbo, pri čemer pa ni izkazala, da bi to tudi storila. Zato je bilo treba ustavno pritožbo v tem delu zavreči (2. točka izreka).
 13. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi prvega odstavka 59. člena in pete alineje prvega odstavka 55.b člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Ernest Petrič, Jasna Pogačar, Marko Šorli in Jan Zobec. Odločbo je sprejelo soglasno.
 [1] Pritožnica sicer navedbe, da naj se izpodbijane sodbe ne bi dalo preizkusiti, da naj bi temeljila na dvomu in ne na stopnji pravičnosti in da naj bi bili razlogi sami s seboj v nasprotju, umešča pod kršitev pravice do (kvalitetnega) sodnega varstva iz 23. člena Ustave, vendar gre v skladu z ustaljeno ustavnosodno presojo v takih primerih za zatrjevanje kršitve pravice iz 22. člena Ustave.
 [2] Glej stališče Ustavnega sodišča v odločbi št. U-I-56/06 z dne 15. 3. 2007 (Uradni list RS, št. 29/07, in OdlUS XVI, 21), 17. točka obrazložitve. Prim. tudi drugi odstavek 60. člena Zakona o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno prečiščeno besedilo, 21/13, 111/13 in 32/16 – v nadaljevanju ZP-1).
 [3] Prim. npr. odločbe Ustavnega sodišča št. Up-572/06 z dne 8. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 107/07, in OdlUS XVI, 112), 5. točka obrazložitve, št. Up-217/15 z dne 7. 7. 2016 (Uradni list RS, št. 51/16), 9. točka obrazložitve, in št. Up-305/15 z dne 27. 10. 2016, 7. točka obrazložitve.
 [4] Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-161/10 z dne 9. 12. 2010 (Uradni list RS, št. 107/10, in OdlUS XIX, 10), 6. točka obrazložitve.
 [5] Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-176/05 z dne 8. 9. 2005 (Uradni list RS, št. 85/05, in OdlUS XIV, 70), 6. in 7. točka obrazložitve.
 [6] Prav tam, 8. do 10. točka obrazložitve.
 [7] Tako stališče izhaja tudi iz sodne prakse, glej npr. sklep Vrhovnega sodišča št. I Up-331/2008 z dne 27. 11. 2008, po katerem je vročitev pravni osebi pravilno opravljena, če se pisanje vroči osebi, ki je pooblaščena za sprejem pisanj, osebi, ki razpolaga s pečatom pravne osebe, ali zakonitemu zastopniku pravne osebe (vsebinsko enaka določba, kot je v sedaj veljavnem tretjem odstavku 91. člena ZUP, je bila v času navedene odločitve Vrhovnega sodišča v prvem odstavku 91. člena Zakona o splošnem upravnem postopku, Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo). Prim. tudi sklep Vrhovnega sodišča št. I Up-160/2013 z dne 9. 5. 2013.
 [8] Prvi odstavek 58. člena ZP-1 določa: "Če v tem ali drugem zakonu ni drugače določeno, se v hitrem postopku glede pristojnosti, zastopanja, jezika v postopku, vlog, vabil, zapisnikov, odločb, pregledovanja in prepisovanja spisov, rokov in narokov, vrnitve v prejšnje stanje, vročanja in izločitve uradnih oseb smiselno uporabljajo določila zakona o splošnem upravnem postopku." Glede na to, da za vročanje ZP-1 ali kak drug zakon ne določa drugačne ureditve, se za vročanje v hitrem postopku o prekršku uporabljajo določbe ZUP.
 [9] Prvi odstavek 87. člena ZUP določa: "Odločbe in sklepi ter drugi dokumenti, od katerih vročitve začne teči rok, se morajo vročiti osebno tistemu, kateremu so namenjeni, pri čemer se za osebno vročitev šteje tudi vročitev v skladu s 86. členom tega zakona."
 [10] Tretji odstavek 91. člena ZUP določa: "Če državni organi, organi samoupravnih lokalnih skupnosti, pravne in fizične osebe, registrirane za opravljanje dejavnosti, nimajo varnih elektronskih predalov, se jim dokumenti fizično vročajo tako, da se izročijo uradni osebi oziroma osebi, ki je določena za sprejemanje dokumentov, če ni za posamezne primere določeno drugače."
 [11] Glej npr. odločbi Ustavnega sodišča št. Up-672/05 z dne 14. 6. 2007 (Uradni list RS, št. 56/07, in OdlUS XVI, 94), 7. točka obrazložitve, in št. Up-1369/06 z dne 13. 11. 2008 (Uradni list RS, št. 113/08, in OdlUS XVII, 92), 6. in 7. točka obrazložitve.
 [12] Po navedbah pritožnice naj bi šlo točno za tak položaj, saj naj bi odločbo o prekršku prevzela 85 let stara sorodnica direktorja pritožnice, ki s pritožnico ni v ničemer povezana, ima ločene prostore in vhod ter ločen poštni nabiralnik, ima pa enak naslov kot pritožnica in enak priimek kot direktor pritožnice.
 Mirnik Trade ,d. o. o., Celje


type: wikipedia

text:
Stephen Lee Bruner (Los Ángeles, 19 de octubre de 1984), más conocido por su nombre artístico Thundercat, es un bajista, cantante, compositor y actor estadounidense, ganador de dos Premios Grammy.
 Carrera
 Inicialmente logró reconocimiento como bajista de la banda de crossover thrash Suicidal Tendencies. Desde entonces ha lanzado cuatro álbumes de estudio en solitario y es conocido por su trabajo con el productor Flying Lotus y sus apariciones en el álbum de Kendrick Lamar To Pimp a Butterfly (2015).
 En 2016 obtuvo un Premio Grammy a la Mejor Interpretación Rap/Cantada por su trabajo en el tema "These Walls" de To Pimp a Butterfly. En 2020 lanzó su cuarto álbum de estudio, titulado It Is What It Is, que le valió un Premio Grammy al Mejor Álbum de R&B Progresivo.
 Discografía
 The Golden Age of Apocalypse (2011)
 Apocalypse (2013)
 The Beyond / Where the Giants Roam (2015)
 Drunk (2017)
 It Is What It Is (2020)
 Premios y reconocimientos
 Premios Grammy
 Referencias
 Enlaces externos
 Músicos de sesión de Estados Unidos
 Bajistas de Estados Unidos
 Guitarristas de Estados Unidos
 Compositores de Estados Unidos