type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52008PC0463(01)
 Proposta għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-iffirmar u l-applikazzjoni provviżorja tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajru /* KUMM/2008/0463 finali */
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 17.7.2008KUMM(2008) 463 finali2008/0145 (CNS)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar l-iffirmar u l-applikazzjoni provviżorja tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajruProposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-konklużjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajru(preżentati mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI1. Il-Kuntest tal-proposta |110 | Ir-raġunijiet għall-proposta u l-għanijiet tagħha B’segwitu għas-sentenzi tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Komunitajiet Ewropej fl-hekk imsejħa kawżi “Open Skies”, fil-5 ta’ Ġunju 2003, il-Kunsill ta mandat lill-Kummissjoni biex tiftaħ negozjati ma’ terzi pajjiżi dwar il-bdil ta’ ċerti dispożizzjonijiet fi ftehimiet eżistenti bi ftehim Komunitarju[1] (il-“mandat orizzontali”). L-għanijiet ta’ ftehimiet ta’ dan it-tip huma li jagħtu aċċess mhux diskriminatorju lit-trasportaturi kollha ta' l-ajru ta’ l-UE għar-rotot ta’ l-ajru bejn il-Komunità u pajjiżi terzi, u sabiex il-ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta' l-ajru bejn l-Istati Membri u pajjiżi terzi jinġiebu f'konformità mal-leġiżlazzjoni Komunitarja. |120 | Il-kuntest ġenerali S'issa r-relazzjonijiet fil-qasam ta’ l-avjazzjoni internazzjonali bejn l-Istati Membri u pajjiżi terzi tradizzjonalment kienu rregolati permezz ta' ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta' l-ajru, u permezz ta' l-Annessi tagħhom jew arranġamenti bilaterali u multilaterali oħrajn b’rabta ma' dan. Il-klawżoli tradizzjonali ta’ deżinjazzjoni fil-ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta’ l-ajru ta’ l-Istati Membri jiksru l-liġi Komunitarja. Dawn jagħtu lok lill-pajjiż terz li jirrifjuta, jirtira jew jissospendi l-permessi jew l-awtorizzazzjonijiet ta' trasportatur ta' l-ajru li kien iddeżinjat minn Stat Membru iżda li mhux proprjetà sostanzjali ta’ dak l-Istat Membru u kkontrollat effettivament minnu jew miċ-ċittadini tiegħu. Instab li dan jikkostitwixxi diskriminazzjoni kontra t-trasportaturi ta' l-ajru tal-Komunità li, filwaqt li jkunu stabbiliti fit-territorju ta' Stat Membru, ikunu proprjetà ta' ċittadini ta' Stat Membru ieħor u kkontrollati minnhom. Dan imur kontra l-Artikolu 43 tat-Trattat li jiggarantixxi liċ-ċittadini ta’ l-Istati Membri li jkunu eżerċitaw il-libertà ta' l-istabbiliment tagħhom l-istess trattament fl-Istat Membru li jkun qed jospitahom bħal dak mogħti liċ-ċittadini ta’ dak l-Istat Membru. F’dak li jikkonċerna punti oħra, bħal taxxa mħallsa għall-fjuwil ta’ l-avjazzjoni, il-ħlas ta’ tariffi użat mit-trasportaturi ta’ l-ajru ta’ pajjiżi terzi fuq rabtiet intrakomunitarji jew il-ftehimiet kummerċjali obbligatorji bejn il-linji ta' l-ajru fejn il-konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Komunità għandha tkun żgurata billi jkunu emendati jew ikkomplementati d-dispożizzjonijiet eżistenti fi ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta' l-ajru bejn l-Istati Membri u pajjiżi terzi. |130 | Id-dispożizzjonijiet eżistenti fil-qasam tal-proposta Id-dispożizzjonijiet tal-Ftehim jieħdu post jew jikkomplementaw id-dispożizzjonijiet eżistenti fis-47 ftehim bilaterali dwar is-servizzi ta' l-ajru bejn l-Istati Membri u l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent. |140 | Il-konsistenza mal-politiki u l-għanijiet l-oħra ta’ l-Unjoni Il-Ftehim se jaqdi għan fundamentali tal-politika Komunitarja dwar l-avjazzjoni esterna billi jġib il-ftehimiet bilaterali eżistenti dwar is-servizzi ta' l-ajru konformi mal-leġiżlazzjoni Komunitarja. |2. Il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati u l-valutazzjoni ta’ l-impatt |Il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati |211 | Metodi ta' konsultazzjoni, setturi ewlenin fil-mira u profil ġenerali ta' dawk li wieġbu Sew l-Istati Membri kif ukoll l-industrija ġew ikkonsultati matul in-negozjati kollha. |212 | Sommarju tat-tweġibiet u ta’ kif dawn ġew ikkunsidrati Il-kummenti li saru mill-Istati Membri u mill-industrija ġew ikkunsidrati. |3. L-elementi ġuridiċi tal-proposta |305 | Sommarju ta’ l-azzjoni proposta Skond il-mekkaniżmi u d-direttivi fl-Anness għall-“mandat orizzontali”, il-Kummissjoni nnegozjat ftehim ma’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent li jissostitwixxi ċerti dispożizzjonijiet fil-ftehimiet bilaterali eżistenti dwar is-servizzi ta' l-ajru bejn l-Istati Membri u l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent. L-Artikolu 2 tal-Ftehim jieħu post il-klawżoli tradizzjonali ta' deżinjazzjoni bi klawżola ta' deżinjazzjoni Komunitarja, li tippermetti lit-trasportaturi kollha ta' l-ajru tal-Komunità li jibbenefikaw mid-dritt ta' l-istabbiliment. L-Artikoli 5 u 6 tal-Ftehim jibbażaw fuq żewġ tipi ta’ klawżoli li jikkonċernaw kwistjonijiet ta’ kompetenza Komunitarja. L-Artikolu 5 jikkonċerna t-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni, li ġie armonizzat mid-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE li tagħti struttura mill-ġdid lill-qafas Komunitarju ta’ tassazzjoni tal-prodotti ta’ l-enerġija u ta’ l-elettriku, partikolarment l-Artikolu 14 (2) tagħha. L-Artikolu 6 (dwar it-tariffi) jirrisolvi l-kwistjonijiet bejn il-ftehimiet bilaterali eżistenti dwar is-servizzi ta’ l-ajru u r-Regolament tal-Kunsill Nru 2409/92 dwar nolijiet u rati għal servizzi ta' l-ajru, li ma jippermettix lit-trasportaturi ta’ pajjiżi terzi li joħolqu inizjattivi ta’ tariffi għal rotot ta’ l-ajru kompletament intrakomunitarji. L-Artikolu 7 jġib id-dispożizzjonijiet fi ftehimiet bilaterali li huma ċarament antikompetittivi (ftehimiet kummerċjali obbligatorji bejn il-linji ta' l-ajru) f'konformità mal-leġiżlazzjoni Komunitarja dwar il-kompetizzjoni. |310 | Il-bażi ġuridika L-Artikolu 80 (2) u l-Artikolu 300 (2) tat-Trattat tal-KE. |329 | Il-prinċipju tas-sussidjarjetá Il-proposta tissejjes kollha kemm hi fuq il-“mandat orizzontali" mogħti mill-Kunsill b'kunsiderazzjoni għall-kwistjonijiet koperti mil-leġiżlazzjoni Komunitarja u l-ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta' l-ajru. |Il-prinċipju tal-proporzjonalità Il-Ftehim se jemenda jew jikkomplementa d-dispożizzjonijiet fil-ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta' l-ajru biss safejn dan ikun ta' ħtieġa ħalli tiġi żgurata l-konformità mal-leġiżlazzjoni Komunitarja. |L-għażla ta’ l-istrumenti |342 | Il-Ftehim bejn il-Komunità u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent huwa l-aktar strument effiċjenti biex il-ftehimiet bilaterali eżistenti kollha dwar is-servizzi ta’ l-ajru bejn l-Istati Membri u l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent jinġiebu f’konformità mal-leġiżlazzjoni Komunitarja. |4. Implikazzjonijiet għall-baġit |409 | Din il-proposta ma għandha l-ebda implikazzjoni fuq il-baġit Komunitarju. |5. Tagħrif ieħor |510 | Semplifikazzjoni |511 | Din il-proposta tipprovdi għas-semplifikazzjoni tal-leġiżlazzjoni. |512 | Id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta’ l-ajru bejn l-Istati Membri u l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent se jiġu ssostitwiti jew ikkomplementati minn dispożizzjonijiet fi ftehim Komunitarju waħdieni. |570 | Spjegazzjoni ddettaljata tal-proposta Skond il-proċedura standard għall-iffirmar u l-konklużjoni ta' ftehimiet internazzjonali, il-Kunsill qed jintalab japprova d-deċiżjonijiet dwar l-iffirmar, l-applikazzjoni provviżorja u l-konklużjoni tal-Ftehim bejn il-Komunitá Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta’ l-ajru u li jaħtru l-persuni awtorizzati li jiffirmaw il-ftehim f’isem il-Komunitá. |Proposta għalD EĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar l-iffirmar u l-applikazzjoni provviżorja tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajruIL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 80(2), flimkien ma' l-ewwel sentenza ta' l-ewwel inċiż ta' l-Artikolu 300(2) tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni [2],Billi:(1) Fil-5 ta' Ġunju 2003, il-Kunsill awtorizza lill-Kummissjoni biex tiftaħ in-negozjati ma' pajjiżi terzi dwar il-bdil ta' ċerti dispożizzjonijiet fi ftehimiet bilaterali eżistenti bi Ftehim Komunitarju.(2) Il-Kummissjoni nnegozjat, f'isem il-Komunità, ftehim l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajru f'konformità mal-mekkaniżmi u d-Direttivi fl-Anness għad-Deċiżjoni tal-Kunsill li tawtorizza lill-Kummissjoni tiftaħ negozjati ma' pajjiżi terzi dwar il-bdil ta' ċerti dispożizzjonijiet fi ftehimiet bilaterali eżistenti bi Ftehim Komunitarju.(3) Suġġett għall-konklużjoni possibbli tiegħu f'data aktar 'il quddiem, il-Ftehim innegozjat mill-Kummissjoni għandu jiġi ffirmat u applikat provviżorjament,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu Waħdieni1. Sakemm jiġi konkluż il-Ftehim f’data aktar ’il quddiem, il-President tal-Kunsill huwa awtorizzat li jaħtar lill-persuna/i awtorizzata/i li tiffirma/jiffirmaw, f’isem il-Komunitá, il-Ftehim bejn il-Komunitá Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta’ l-ajru.2. Sakemm jidħol fis-seħħ, il-Ftehim japplika b’mod provviżorju mill-ewwel jum ta’ l-ewwel xahar wara d-data li fiha l-partijiet innotifikaw lil xulxin bit-twettiq tal-proċeduri neċessarji għal dan. Il-President tal-Kunsill huwa awtorizzat li jipproċedi għan-notifika prevista fl-Artikolu 10 (2) tal-Ftehim.3. It-test tal-Ftehim huwa mehmuż ma’ din id-Deċiżjoni.Magħmul fi Brussell, nharMill-KunsillIl-President2008/0145 (CNS)Proposta għalD EĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-konklużjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajruIL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 80(2), flimkien ma' l-ewwel sentenza ta' l-ewwel inċiż ta' l-Artikolu 300(2) u l-ewwel inċiż ta' l-Artikolu 300(3) tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni[3],Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew [4],Billi:(1) Fil-5 ta' Ġunju 2003, il-Kunsill awtorizza lill-Kummissjoni biex tiftaħ in-negozjati ma' pajjiżi terzi dwar il-bdil ta' ċerti dispożizzjonijiet fi ftehimiet bilaterali eżistenti bi Ftehim Komunitarju.(2) Il-Kummissjoni nnegozjat, f'isem il-Komunità, Ftehim ma’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajru f'konformità mal-mekkaniżmi u d-Direttivi fl-Anness għad-Deċiżjoni tal-Kunsill li tawtorizza lill-Kummissjoni tiftaħ negozjati ma' pajjiżi terzi dwar il-bdil ta' ċerti dispożizzjonijiet fi ftehimiet bilaterali eżistenti bi Ftehim Komunitarju.(3) Il-Ftehim ġie ffirmat f'isem il-Komunità Ewropea nhar [...],suġġett għall-konklużjoni possibbli tiegħu f'data aktar 'il quddiem, f'konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill .../.../KE ta’ [...][5].(4) Il-Ftehim għandu jkun approvat,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 11. Il-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajru huwa b'dan approvat f'isem il-Komunità.2. It-test tal-Ftehim huwa mehmuż ma' din id-Deċiżjoni.Artikolu 2Il-President tal-Kunsill huwa b’dan awtorizzat li jinnomina l-persuna/i bis-setgħa li tagħmel/jagħmlu n-notifika pprovduta fl-Artikolu 10 (1) tal-Ftehim.Magħmul fi Brussell, nharGħall-KunsillIl-PresidentANNE SSFTEHIM bejn il-Komunità Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent dwar ċerti aspetti tas-servizzi ta' l-ajruIL-KOMUNITÀ EWROPEAmin-naħa, uL-UNJONI EKONOMIKA U MONETARJA TA’ L-AFRIKA TAL-PUNENTmin-naħa l-oħra(minn hawn 'il quddiem 'il-Partijiet'),FILWAQT LI JINNUTAW li ftehimiet bilaterali dwar servizzi ta' l-ajru li jinkludu dispożizzjonijiet fil-materja ta’ deżinjazzjoni li mhux konformi mal-leġiżlazzjoni Komunitarja li ġew konklużi bejn (diversi) Stati Membri tal-Komunitá Ewropea u ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent, rispettivament, hekk kif innutat fid-Deċiżjonijiet tal-Qorti Ewropea tal-Ġustizzja tal-Komunitajiet Ewropej ta’ Novembru 2002,FILWAQT LI JINNUTAW li l-Komunità Ewropea għandha l-kompetenza esklussiva fir-rigward ta' bosta aspetti li jistgħu jiġu inklużi fi ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta' l-ajru bejn l-Istati Membri tal-Komunità Ewropea u pajjiżi terzi,FILWAQT LI JINNUTAW li, skond il-leġiżlazzjoni tal-Komunità Ewropea u tal-WAEMU, it-trasportaturi ta’ l-ajru Komunitarji stabbiliti f’xi wieħed mill-Istati Membri għandhom id-dritt għal aċċess mhux diskriminatorju għar-rotot ta' l-ajru bejn l-Istati Membri tal-Komunità Ewropea u pajjiżi terzi,FILWAQT LI JIKKUNSIDRAW il-ftehimiet bejn il-Komunità Ewropea u ċerti terzi pajjiżi li jipprovdu l-possibbiltà għaċ-ċittadini ta' dawn il-pajjiżi terzi li jiksbu dritt ta' sjieda fi trasportaturi ta' l-ajru mogħtija liċenzja f'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Komunità Ewropea,FILWAQT LI JAGĦRFU li ċerti dispożizzjonijiet tal-ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta' l-ajru bejn l-Istati Membri tal-Komunità Ewropea u ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent, rispettivament, li mhumiex konformi mal-liġi Komunitarja, iridu jinġiebu totalment konformi ma’ din ta’ l-aħħar b’mod li tista’ tiġi stabbilita bażi ġuridika soda f’dak li jikkonċerna s-servizzi ta’ l-ajru bejn il-Komunitá Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent biex tinżamm il-kontinwità ta' dawn is-servizzi,FILWAQT LI JINNUTAW li, skond il-leġiżlazzjoni tal-Komunità Ewropea u tal-WAEMU, it-trasportaturi ta' l-ajru fil-prinċipju ma jistgħux jikkonkludu ftehimiet li jistgħu jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri tal-Komunità Ewropea u tal-WAEMU, rispettivament, li jkollohom bħala l-għan jew l-effett tagħhom li jipprevjenu, jirrestrinġu jew jgħawġu l-kompetizzjoni,FILWAQT LI JAGĦRFU li d-dispożizzjonijiet fil-ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta’ l-ajru konklużi bejn l-Istati Membri tal-Komunità Ewropea u ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent, rispettivament, lii) jirrikjedu jew jiffavorixxu l-adozzjoni ta' ftehimiet bejn il-kumpaniji, deċiżjonijiet minn assoċjazzjonijiet ta’ kumpaniji jew prattiki kkonċertati li jipprevjenu, jgħawġu jew jirrestrinġu l-kompetizzjoni bejn it-trasportaturi ta’ l-ajru fuq ir-rotot rilevanti; jewii) isaħħu l-effetti ta’ kwalunkwe akkordju, deċiżjoni jew prattika kkonċertata ta' dan it-tip; jewiii) jiddelegaw lit-trasportaturi ta' l-ajru jew lil operaturi ekonomiċi privati oħra r-responsabbiltà għat-teħid ta’ miżuri li jipprevjenu, jgħawġu jew jirrestrinġu l-kompetizzjoni bejn it-trasportaturi ta' l-ajru fuq ir-rotot rilevanti,jistgħu jrendu mhux effettivi l-applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni applikabbli għall-kumpaniji,FILWAQT I JIKKUNSIDRAW li l-Partijiet m’għandhomx l-għan, fil-qafas ta’ dawn in-negozjati, li jżidu l-volum totali tat-traffiku ta’ l-ajru bejn il-Komunitá Ewropea u l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent, li jikkompromettu l-bilanċ bejn it-trasportaturi ta’ l-ajru tal-Komunitá Ewropea u t-trasportaturi ta’ l-ajru ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent jew li jinnegozjaw tibdil fid-dispożizzjonjeit tal-ftehimiet bilaterali dwar is-servizzi ta’ l-ajru f’dak li jikkonċerna d-drittijiet ta’ traffiku,FILWAQT LI JINNUTAW li r-relazzjonijiet ta’ l-ajru ta’ l-Istati Membri tal-WAEMU ma’ dawk tal-Komunitá Ewropea jirrapreżentaw aktar minn 80%tar-rotot ta’ l-ajru intenazzjonali tagħhom, relazzjonijiet li tradizzjonalment huma mmexxija mill-ftehimiet ta’ l-ajru bilaterali,FILWAQT LI JIKKUNSIDRAW id-Deċiżjoni Nru 08/2002/CM/WAEMU tas-27 ta’ Ġunju 2002 li twassal għall-adozzjoni tal-Programm Komuni tat-Trasport bl-Ajru ta’ l-Istati Membri tal-WAEMU,FILWAQT LI JIKKUNSIDRAW id-Direttiva Nru 08/2006/CM/WAEMU tas-16 ta’ Diċembru 2006, li tagħti l-mandat lill-Kummissjoni tal-WAEMU, bl-assistenza tar-rappreżentanti ta’ l-Istati Membri tal-WAEMU, li tibda u tmexxi n-negozjati mal-Kummissjoni Ewropea bil-ħsieb ta’ l-introduzzjoni ta’ klawżola Komunitarja ta’ deżinjazzjoni fil-ftehimiet ta’ l-ajru bejn l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea u l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent,FILWAQT LI JINNUTAW il-proposta magħmula mill-Kummissjoni Ewropea li tuża l-opportunitá li toffrilha l-leġiżlazzjoni Ewropea u d-dispożizzjonijiet tat-Trattat ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent biex jinbdew in-negozjati għal kull blokk dwar l-introduzzjoni ta’ klawżola Komunitarja ta’ deżinjazzjoni fil-ftehimiet ta’ l-ajru ffirmati bejn l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent u dawk tal-Komunitá Ewropea;FTEHMU KIF ĠEJ:ARTIKOLU 1 Id-Dispożizzjonijiet Ġenerali1. Għall-finijiet ta’ dan il-Ftehim, it-termini u l-espressjonijiet li ġejjin ifissru kif ġej:i. WAEMU: l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent,ii. KE: Il-Komunitá Ewropea2. Għall-finijiet ta’ dan il-Ftehim, bi “Stati Membri KE” wieħed jifhem l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, u bi “Stati Membri WAEMU” l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent, rispettivament.3. Ir-referenzi f'kull ftehim bilaterali elenkat fl-Anness 1 ta’ dan il-Ftehim għaċ-ċittadini ta' l-Istat Membru KE u għaċ-ċittadini ta’ l-Istat Membru WAEMU għandhom jinftehmu, rispettivament, bħala referenzi għaċ-ċittadini ta' l-Istati Membri KE jew ta’ l-Istati Membri WAEMU.4. Ir-referenzi f'kull ftehim bilterali elenkat fl-Anness 1 ta’ dan il-Ftehim għat-trasportaturi ta' l-ajru jew għal-linji ta' l-ajru ta' l-Istat Membru KE jew ta’ l-Istat Membru WAEMU li huma parti f’dan il-ftehim għandhom jinftehmu bħala referenzi għat-trasportaturi jew għal-linji ta' l-ajru ddeżinjati minn dawn l-Istati.ARTIKOLU 2 Id-deżinjażżjoni u l-awtorizzazzjoni1. Id-dispożizzjonijiet fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom jieħdu post id-dispożizzjonijiet li jikkorrispondu magħhom fl-artikoli elenkati fl-Anness 2(a), f’dak li għandu x'jaqsam mad-deżinjazzjoni tat-trasportaturi ta' l-ajru, l-awtorizzazzjonijiet u l-permessi lilhom mogħtija.2. Mal-wasla ta' deżinjazzjoni minn Stat Membru ta’ waħda mill-Partijiet, l-Istat tal-Parti l-oħra għandu joħroġ l-awtorizzazzjonijiet u l-permessi adegwati bl-anqas dewmien proċedurali, bil-kundizzjoni li:(a) Fil-każ ta’ trasportatur ta’ l-ajru deżinjat minn Stat Membru KE:i. it-trasportatur ta' l-ajru jkun stabbilit fit-territorju ta' l-Istat Membru KE li jkun qed jiddeżinjah skond it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea u għandu Liċenzja Operattiva valida f'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Komunità Ewropea; u liii. ikun eżerċitat u miżmum kontroll regolatorju effettiv tat-trasportatur ta' l-ajru mill-Istat Membru KE responsabbli għall-ħruġ taċ-Ċertifikat Operattiv ta' l-Ajru tiegħu u l-awtorità ajrunawtika rilevanti tkun identifikata biċ-ċar fid-deżinjazzjoni.(b) Fil-każ ta’ trasportatur ta’ l-ajru deżinjat minn Stat Membru tal-WAEMU:i. it-trasportatur ta' l-ajru jkun stabbilit fit-territorju ta' l-Istat Membru tal-WAEMU li jkun qed jiddeżinjah u l ijkollu ftehim validu, skond il-leġiżlazzjoni tal-WAEMU; u liii. ikun eżerċitat u miżmum kontroll regolatorju effettiv tat-trasportatur ta' l-ajru mill-Istat Membru tal-WAEMU responsabbli għall-ħruġ tal-permess tiegħu għall-użu tar-rotot ta’ l-ajru skond l-Annessi 1, 6 u 8 tal-Ftehim ta’ Chicago, u l-awtorità ajrunawtika rilevanti tkun identifikata biċ-ċar fid-deżinjazzjoni; u liiii. Jew:a. it-trasportatur ta' l-ajru jkun il-proprjetà u effettivament ikkontrollat, direttament jew permezz ta’ sehem azzjonarju maġġoritarju, mill-Istati Membri tal-WAEMU u/jew miċ-ċittadini ta' l-Istati Membri tal-WAEMU, jew minn Stati Afrikani oħra u/jew miċ-ċittadini ta' dawn l-Istati Afrikani l-oħra, jewb. is-servizzi li juża t-trasportatur ta’ l-ajru ċċertifikat skond il-leġiżlazzjoni Komunitarja tal-WAEMU għandhom fil-maġġor parti bħala punt ta’ tluq u ta’ wasla ajruport jew ajruporti ta’ Stat Membru tal-WAEMU u l-persunal tekniku tal-ħidma u tal-ġestjoni huwa magħmul fil-parti l-kbira minn ċittadini ta’ l-Istati Membri tal-WAEMU, jekk l-Istat Membru KE kkonċernat jikkonferma l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijeit ta’ dan is-sottoparagrafu b.ARTIKOLU 3 Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni1. Id-dispożizzjonijiet tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom jieħdu post id-dispożizzjonijiet li jikkorrispondu magħhom fl-artikoli elenkati fl-Anness 2(b) f'dak li għandu x'jaqsam mar-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta' l-awtorizzazzjonijiet jew tal-permessi tat-trasportaturi ta' l-ajru.2. Kull Stat Membru kkonċernat jista’ jirrifjuta, jirrevoka, jissospendi jew jillimita l-awtorizzazzjonijiet jew il-permessi ta’ trasportatur ta’ l-ajru ddeżinjat minn Stat Membru tal-Parti l-oħra meta tkun sodisfatta waħda mill-kundizzjonjiet li ġejjin:(a) Fil-każ ta’ trasportatur ta’ l-ajru ddeżinjat minn Stat Membru tal-KE:i. it-trasportatur ta’ l-ajru mhux stabbilit skond it-Trattat li jwaqqaf il-Komunitá Ewropea fuq it-territorju ta’ l-Istat Membru KE li jagħmel id-deżinjazzjoni, jew m’għandux liċenzja ta’ użu valida skond il-leġiżlazzjoni tal-Komunitá Ewropea; jewii. il-kontroll regolamentari effettiv tat-trasportatur ta’ l-ajru mhux eżerċitat jew assigurat mill-Istat Membru KE responsabbli mill-għotja taċ-ċertifikat tiegħu bħala trasportatur ta’ l-ajru jew li l-awtoritá ajrunawtika kompetenti mhix identifikata b’mod ċar fid-deżinjazzjoni.(b) Fil-każ ta’ trasportatur ta’ l-ajru ddeżinjat minn Stat Membru tal-WAEMU:i. it-trasportatur ta’ l-ajru mhux stabbilit fuq it-territorju ta’ l-Istat Membru tal-WAEMU li għamel id-deżinjazzjoni jew m’għandux ftehim validu, skond il-leġiżlazzjoni tal-WAEMU; jewii. kontroll regolamentari effettiv tat-trasportatur ta’ l-ajru mhux eżerċitat jew assigurat mill-Istat Membru tal-WAEMU responsabbli mill-għotja tal-permess tiegħu ta’ l-użu ta’ l-ajru skond l-Annessi 1, 6 u 8 tal-Ftehim ta’ Chicago, jew li l-awtoritá ajrunawtika kompetenti mhix identifikata b’mod ċar fid-deżinjazzjoni; jewiii. Sakemm:a. it-trasportatur ta’ l-ajru ma jkunx il-propjetá ta’ u ma jkunx effettivament ikkontrollat, direttament jew permezz ta’ sehem azzjonarju maġġoritarju mill-Istati Membri tal-WAEMU u/jew iċ-ċittadini ta’ l-Istati Membri tal-WAEMU, jew minn Stati Afrikani oħra u/jew iċ-ċittadini ta’ dawn l-Istati Afrikani l-oħra, jewb. is-servizzi li juża t-trasportatur ta’ l-ajru ċċertifikat skond il-leġiżlazzjoni komunitarja tal-WAEMU m’għandhomx fil-parti l-kbira bħala punt tat-tluw u tal-wasla wieħed jew aktar mill-ajruporti ta’ Stat Membru tal-WAEMU, jew il-persunal tekniku ta’ l-operazzjoni u tal-ġestjoni tiegħu mhux magħmul fil-parti l-kbira minn ċittadini ta’ l-Istati Membri tal-WAEMU.3, Meta Stat Membru kkonċernat jeżerċita d-drittijiet tiegħu skond dan l-Artikolu, m’għandu jagħmel l-ebda diskriminazzjoni bbażata fuq in-nazzjonalitá bejn it-trasportaturi ta’ l-ajru tal-Parti l-oħra.ARTIKOLU 4 Drittijiet rigward il-kontroll regolamentari effettiv1. Id-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu jikkomplementaw l-Artikoli elenkati fl-Anness 2(c) ta’ dan il-Ftheim.2. Fejn Stat Membru KE jkun iddeżinja trasportatur ta' l-ajru li l-kontroll regolatorju fuqu huwa eżerċitat u miżmum minn Stat Membru KE ieħor, id-drittijiet ta’ l-Istat Membru WAEMU konċernat fil-qafas tad-dispożizzjonijiet tas-sikurezza tal-ftehim bejn l-Istat Membru KE li ddeżinja t-trasportatur ta' l-ajru u l-Istat Membru WAEMU għandhom japplikaw b'mod ugwali fir-rigward ta' l-adozzjoni, l-eżerċizzju jew iż-żamma ta' l-istandards tas-sikurezza mill-Istat Membru KE l-ieħor u fir-rigward ta' l-awtorizzazzjoni għall-operat ta' dak it-trasportatur ta' l-ajru.3. Fejn Stat Membru WAEMU jkun iddeżinja trasportatur ta' l-ajru li l-kontroll regolatorju fuqu huwa eżerċitat u miżmum minn Stat Membru WAEMU ieħor, id-drittijiet ta’ l-Istat Membru KE konċernat fil-qafas tad-dispożizzjonijiet tas-sikurezza tal-ftehim bejn l-Istat Membru WAEMU li ddeżinja t-trasportatur ta' l-ajru u l-Istat Membru KE għandhom japplikaw b'mod ugwali fir-rigward ta' l-adozzjoni, l-eżerċizzju jew iż-żamma ta' l-istandards tas-sikurezza mill-Istat Membru WAEMU l-ieħor u fir-rigward ta' l-awtorizzazzjoni għall-operat ta' dak it-trasportatur ta' l-ajru.4. Għall-finijiet ta’ dan il-Ftehim, il-Partijiet jaqblu li l-kontroll regolamentari effettiv jimplika ta’ l-anqas li l-Istat Membru li jkun ħareġ il-liċenzja għall-operat jew il-ftehim jassigura kontinwament u effettivament il-programmi ta’ sorveljanza tas-sikurezza u tas-sigurtá ta’ l-ajru li japplikaw, ta’ l-anqas, ta’ l-istandards ta’ l-ICAO, u tal-konformitá tat-trasportatur ta’ l-ajru mal-kriterji stabbiliti mill-awtoritajiet kompetenti biex joperaw servizzi ta’ l-ajru intrnazzjonali.ARTIKOLU 5 Tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni1. Id-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu jikkomplementaw id-dispożizzjonijiet pertinenti ta’ l-Artikoli elenkati fl-Anness 2 (d).2. Minkejja kull dispożizzjoni oħra għall-kuntrarju, xejn f’kull wieħed mill-ftehimiet bilaterali elenkati fl-Anness 2(d) ma għandu jtellef lil Stat Membru KE milli jimponi imposti, dazji, taxxi jew tariffi fuq il-fjuwil ipprovdut fuq it-territorju tiegħu li ser jintuża minn tagħmir ta’ trasportatur ddeżinjat minn Stat Membru WAEMU li juża rabta bejn punt li jinstab fit-territorju ta’ dan l-Istat Membru KE u punt ieħor li jinstab fuq it-territorju ta’ dan l-Istat Membru KE jew fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor tal-Komunitá Ewropea.3. Minkejja kull dispożizzjoni oħra għall-kuntrarju, xejn f’kull wieħed mill-ftehimiet bilaterali elenkati fl-Anness 2(d) ma għandu jtellef lil Stat Membru WAEMU milli jimponi imposti, dazji, taxxi jew tariffi fuq il-fjuwil ipprovdut fuq it-territorju tiegħu li ser jintuża minn tagħmir ta’ trasportatur ddeżinjat minn Stat Membru KE li juża rabta bejn punt li jinstab fit-territorju ta’ dan l-Istat Membru WAEMU u punt ieħor li jinstab fuq it-territorju ta’ dan l-Istat Membru WAEMU jew fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent.4. Jekk jiġi żviluppat abbozz għall-introduzzjoni ta’ tassazzjoni tal-fjuwil skon dan l-Artikolu, il-Partijiet jaqblu li jiltaqgħu fl-aqsar żmien possibbli biex jiddiskutu din il-kwistjoni.ARTIKOLU 6 Tariffi għat-trasport1. Id-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu jikkomplementaw l-Artikoli elenkati fl-Anness 2 (e) ta’ dan il-Ftehim.2. It-tariffi pprattikati minn wieħed jew aktar mit-trasportaturi ta’ l-ajru ddeżinjati minn Stat Membru WAEMU fil-qafas ta’ wieħed mill-ftehimiet bilaterali elenkati fl-Anness 1 ta’ dan il-Ftehim li fih dispożizzjoni elenkata fl-Anness 2 (e), għat-trasporti mwettqa kompletament fil-Komunitá Ewropea huma suġġetti għal-leġiżlazzjoni Komunitarja. Il-leġiżlazzjoni tal-Komunitá Ewropea tapplika b’mod mhux diskriminatorju.3. It-tariffi pprattikati minn wieħed jew aktar mit-trasportaturi ta’ l-ajru ddeżinjati minn Stat Membru KE fil-qafas ta’ wieħed mill-ftehimiet bilaterali elenkati fl-Anness 1 ta’ dan il-Ftehim li fih dispożizzjoni elenkata fl-Anness 2 (e), għat-trasporti mwettqa kompletament fl-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent huma suġġetti għal-leġiżlazzjoni tal-WAEMU li tapplika b’mod mhux diskriminatorju.ARTIKOLU 7 Il-kompatibilitá mar-regoli tal-kompetizzjoni1. Minkejja kull dispożizzjoni oħra għall-kuntrarju, xejn f’kull wieħed mill-ftehimiet bilaterali elenkati fl-Anness 1 ta’ dan il-Ftehim ma għandu (i) jiffavorixxi l-adozzjoni ta’ ftehimiet bejn impriżi, deċiżjonijiet minn assoċjazzjonijiet ta’ impriżi jew prattiki kkonċertati li jipprevjenu, jgħawġu jew jirrestrinġu l-kompetizzjoni; (ii) isaħħaħ l-effetti ta’ kwalunkwe akkordju, deċiżjoni jew prattika kkonċertata ta' dan it-tip; jew (iii) jiddelega lill-operaturi ekonomiċi privati r-responsabbiltà għat-teħid ta’ miżuri li jipprevjenu, jgħawġu jew jirrestrinġu l-kompetizzjoni.2. Id-dispożizzjonijiet fil-ftehimiet bilaterali elenkati fl-Anness 1 ta’ dan il-Ftehim li mhumiex kompatibbli mal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu ma għandhomx jiġu applikati.ARTIKOLU 8 Annessi għal dan il-FtehimL-Annessi għal dan il-Ftehim għandhom jiffurmaw parti integrali minnu.ARTIKOLU 9 Emendi1. Kull waħda mill-partijiet tista’ fi kwalunkwe ħin, titlob konsulti mal-parti l-oħra għall-finijiet ta’ emendi għal dan il-ftehim. Dawn il-konsultazzjonijiet għandhom jibdew fi żmien sittin (60) ġurnata li jibdew jgħoddu mill-ġurnata li fih tiġi rċevuta t-talba.2. L-emendi eventwali li jseħħu b’dan il-mod għandhom jidħlu fis-seħħ fid-data li fiha l-partijiet ikunu nnotifikaw lil xulxin bil-miktub dwar it-twettiq tal-proċeduri interni neċessarji għal dan.ARTIKOLU 10 Id-dħul fis-seħħ u l-applikazzjoni provviżorja1. Dan il-Ftehim jidħol fis-seħħ fid-data ta’ l-irċevuta ta’ l-aħħar miż-żewġ notifiki li bihom il-partijiet jinfurmaw lil xulxin bil-miktub dwar it-twettiq tal-proċeduri interni rispettivi meħtieġa għal dan.2. Minkejja l-paragrafu 1, il-Partijiet jaqblu li japplikaw dan il-Ftehim provviżorjament mill-ewwel jum tax-xahar wara d-data li fiha l-Partijiet ikunu nnotifikaw lil xulxin dwar it-twettiq tal-proċeduri kollha meħtieġa għal dan.3. Il-ftehimiet bilaterali u l-arranġamenti oħra bejn l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea u dawk ta’ l-Unjoni Ekonomika u Monetarja ta’ l-Afrika tal-Punent li, fid-data ta' l-iffirmar ta' dan il-Ftehim, ikunu għadhom ma daħlux fis-seħħ u li jkun għadhom mhux qed jiġu applikati provviżorjament huma elenkati fl-Anness 1(b). Dan il-Ftehim għandu japplika għat-tali Ftehimiet bilaterali u l-arranġamenti kollha mad-dħul fis-seħħ jew ma' l-applikazzjoni provviżorja tagħhom.ARTIKOLU 11 It-terminazzjoni1. Fil-każ li ftehim elenkat fl-Anness 1 jiġi tterminat, id-dispożizzjonijiet kollha ta' dan il-Ftehim li għandhom x'jaqsmu mal-ftehim ikkonċernat elenkat fl-Anness 1 għandhom jiġu tterminati fl-istess ħin.2. Fil-każ li l-ftehimiet bilaterali kollha elenkati fl-Anness 1 jiġu tterminati, dan il-Ftehim għandu jiġi tterminat fl-istess ħin.B’XHIEDA TA’ DAN, il-firmatarji, awtorizzati kif jixraq, iffirmaw dan il-Ftehim.Magħmul fi [...] f'żewġ kopji, illum il-[...] jum ta' [..., ...] bil-lingwa Bulgara, Ċeka, Daniża, Estonjana, Finlandiża, Franċiża, Ġermaniża, Griega, Ingliża, Latvjana, Litwana, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Rumena, Slovakka, Slovena, Spanjola, Taljana, Ungeriża, Żvediża.GĦALL-KOMUNITÁ EWROPEA: | GĦALL-UNJONI EKONOMIKA U MONETARJA TA’ L-AFRIKA TAL-PUNENT: |Anne ssiBENINAnness 1Lista tal-ftehimiet stipulati fl-Artikolu 1 ta’ dan il-Ftehim(a) Ftehimiet bilaterali, rigward is-servizzi ta’ l-ajru bejn ir-Repubblika Popolari ta’ Benin u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-ftehim, kienu ġew konklużi, iffirmati u/jew qed jiġu applikati b’mod provviżorju .- Ftehim bejn ir- Renju tal-Belġju u r-Repubblika ta’ Dahomey rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat fi Brussall fil-15 ta’ Frar 1971, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Benin-Belġju” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Popolari tal-Bulgarija u l-Gvern tar-Repubblika Popolari tal-Benin rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Sofia fis-16 ta’ Settembru 1982, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Benin-Bulgarija” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir- Repubblika Franċiża u r-Repubblika ta’ Dahomey rigward it-trasport bl-ajru, rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Pariġi fid-9 ta; Diċembru 1963, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Benin-Franza” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Popolari tal-Polonja u l-Gvern tar-Repubblika Popolari tal-Benin rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Cotonou fit-13 ta’ Mejju 1988, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Benin-Polonja” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Renju Unit tal-Gran Brettanja u ta’ l-Irlanda ta’ Fuq u l-Gvern tar-Repubblika Popolari tal-Benin, iffirmat f'Londra fis-16 ta' Settembru 1999, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Benin-Renju Unit” fl-Anness 2,(b) Ftehimiet relattivi għas-servizzi ta’ l-ajru u arranġamenti oħra inizjalati jew iffirmati bejn ir-Repubblika Popolari tal-Benin u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-Ftehim, kienu għadhom ma daħlux fis-seħħ u mhux qed jiġu applikati b’mod provviżorjuAnne ss 2Lista ta’ l-Artikoli tal-ftehimiet elenkati fl-Anness 1 u li hemm referenza għalihom fl-Artikoli 2 sa 6 ta’ dan il-Ftehim(a) Id-deżinjazzjoni minn Stat Membru- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Benin-Belġju;- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Benin-Bulgarija- L-Artikolu 13 tal-Ftehim Benin-Franza- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Benin-Polonja- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Benin-Renju Unit(b) Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta’ l-awtorizzazzjonijiet jew tal-permessi:- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Benin-Belġju;- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Benin-Bulgarija- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Benin-Franza- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Benin-Polonja- L-Artikoli 4 u 5 tal-Ftehim Benin-Renju Unit(c) Il-kontroll regolamentari- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Benin-Belġju;- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Benin-Bulgarija- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Benin-Franza- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Benin-Polonja- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Benin-Renju Unit(d) It-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Benin-Belġju;- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Benin-Bulgarija- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Benin-Franza- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Benin-Polonja- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Benin-Renju Unit(e) It-tariffi għat-trasport intrakomunitarju- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Benin-Belġju;- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Benin-Bulgarija- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Benin-Franza- L-Artikolu 17 tal-Ftehim Benin-Polonja- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Benin-Renju UnitBURKINA FASOAnness 1Lista tal-ftehimiet stipulati fl-Artikolu 1 ta’ dan il-Ftehim(a) Ftehimiet bilaterali, rigward is-servizzi ta’ l-ajru bejn Burkina Faso u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-ftehim, kienu ġew konklużi, iffirmati u/jew qed jiġu applikati b’mod provviżorju .- Ftehim rigward it-trasport bl-ajru bejn ir- Renju tal-Belġju u r-Repubblika ta’ Volta ta’ Fuq, iffirmat fi Brussell fil-15 ta’ Frar 1984, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Burkina Faso-Belġju” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir-Repubblika Franċiża u r-Repubblika ta’ Volta ta’ Fuq, iffirmat f’Pariġi fid-29 ta’ Mejju 1962 rigward it-trasport ta’ l-ajru, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Burkina Faso-Franza” fl-Anness 2,(b) Ftehimiet relattivi għas-servizzi ta’ l-ajru u arranġamenti oħra inizjalati jew iffirmati bejn Burkina Faso u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-Ftehim, kienu għadhom ma daħlux fis-seħħ u mhux qed jiġu applikati b’mod provviżorju- Ftehim rigward is-servizzi ta’ trasport bl-ajru bejn il- Gvern tar-Repubblika Franċiża u l-Gvern ta’ Burkina Faso, iffirmat fi [...], fi [...], minn issa ‘’l quddiem imsejjaħ “Abbozz ta’ ftehim Burkina Faso-Franza” fl-Anness 2,Anne ss 2Lista ta’ l-Artikoli tal-ftehimiet elenkati fl-Anness 1 u li hemm referenza għalihom fl-Artikoli 2 sa 6 ta’ dan il-Ftehim(a) Id-deżinjazzjoni minn Stat Membru- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Burkina Faso-Belġju- L-Artikolu 13 tal-Ftehim Burkina Faso-Franza- L-Artikolu 3 ta’ l-abbozz tal-ftehim Burkina Faso-Franza(b) Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta’ l-awtorizzazzjonijiet jew il-permessi:- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Burkina Faso-Belġju- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Burkina Faso-Franza- L-Artikolu 4 ta’ l-abbozz tal-ftehim Burkina Faso-Franza(c) Il-kontroll regolamentari- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Burkina Faso-Belġju- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Burkina Faso-Franza- L-Artikolu 8 ta’ l-abbozz tal-ftehim Burkina Faso-Franza(d) It-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Burkina Faso-Belġju- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Burkina Faso-Franza- L-Artikolu 10 ta’ l-abbozz tal-ftehim Burkina Faso-Franza(e) It-tariffi għat-trasport intrakomunitarju- L-Artikolu 17 tal-Ftehim Burkina Faso-Belġju- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Burkina Faso-Franza- L-Artikolu 14 ta’ l-abbozz tal-ftehim Burkina Faso-FranzaIl-KOSTA TA’ L-IVORJUAnness 1Lista tal-ftehimiet stipulati fl-Artikolu 1 ta’ dan il-Ftehim(a) Ftehimiet bilaterali, rigward is-servizzi ta’ l-ajru bejn ir-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-ftehim, kienu ġew konklużi, iffirmati u/jew qed jiġu applikati b’mod provviżorju .- Ftehim bejn ir-Repubblika Federali tal-Ġermanja u r-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Bonn, fit-3 ta’ Ottubru 1978, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Ġermanja” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir- Renju tal-Belġju u l-Gvern tar-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Abidjan fil-21 ta’ Settembru 1963, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Belġju” fl-Anness 2,Emendat l-aħħar mill-Memorandum ta’ Ftehim magħmul f’Abidjan fil-31 ta’ Awwissu 2002.- Ftehim bejn ir- Renju tad-Danimarka u r-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Abidjan fl-1 ta' Lulju 1966, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Danimarka” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju u l-Istat Spanjol rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Madrid fil-15 ta’ Lulju 1976, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju –Spanja” fl-Anness 2,Emendat l-aħħar mill-Memorandum ta’ Ftehim magħmul f’Madrid fis-17 ta’ Mejju 1994.- Ftehim bejn ir-Repubblika Franċiża u r-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Abidjan fid-19 ta’ Ottubru 1962, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Franza” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju u r-Repubblika Taljana rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Abidjan fid-19 ta’ Frar 1968, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju –Italja” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir- Renju ta’ l-Olanda u r-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Abidjan fid-9 ta’ Ottubru 1963, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Olanda” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Popolari tal-Polonja u l-Gvern tar-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru ċivili , iffirmat f’Abidjan fit-13 ta’ Lulju 1984, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Polonja” fl-Anness 2,- Ftehim rigward it-Trasport bl-Ajru bejn ir-Repubblika Popolari tal-Kosta ta’ l-Ivorju u r-Repubblika tal-Portugall, iffirmat f’Liżbona fis-16 ta’ Settembru 1987, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Portugall” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Soċjalista tar-Rumanija u l-Gvern tar-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru ċivili, iffirmat f’Abidjan fil-25 ta’ Mejju 1979, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Rumanija” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir- Renju ta’ l-Iżvezja u r-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Abidjan fl-1 ta’ Lulju 1966, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Żvezja” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Renju Unit tal-Gran Brettanja u l-Irlanda ta’ Fuq u l-gvern tar-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Londra fl-1 ta’ Diċembru 1976, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Renju Unit” fl-Anness 2,(b) Ftehimiet relatati mas-servizzi ta’ l-ajru u arranġamenti oħra inizjalati jew iffirmati bejn ir-Repubblika tal-Kosta ta’ l-Ivorju u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-Ftehim, kienu għadhom ma daħlux fis-seħħ u mhux qed jiġu applikati b’mod provviżorju- Ftehim relatat mat-Trasport bl-Ajru bejn ir-Repubblika Popolari tal-Kosta ta' l-Ivorju u l-Portugall, inizjalat f'Liżbona fit-12 ta' Lulju 1990, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Portugall» fl-anness 2,Anne ss 2Lista ta’ l-Artikoli tal-ftehimiet elenkati fl-Anness 1 u li hemm referenza għalihom fl-Artikoli 2 sa 6 ta’ dan il-Ftehim(a) Id-deżinjazzjoni minn Stat Membru- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Ġermanja- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Belġju- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Danimarka- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Spanja- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Franza- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Italja- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Olanda- L-Artikolu IX tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Polonja- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Portugall- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Rumanija- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Żvezja- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Renju Unit(b) Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta’ l-awtorizzazzjonijiet jew tal-permessi:- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Ġermanja- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Belġju- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Danimarka- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Spanja- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Franza- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Italja- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Olanda- L-Artikolu X tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Polonja- L-Artikolu 21 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Portugall- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Rumanija- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Żvezja- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Renju Unit(c) Il-kontroll regolamentari- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Ġermanja- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Belġju- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Danimarka- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju–Spanja- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Franza- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Italja- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Olanda- L-Artikolu IX tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Polonja- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Portugall- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Rumanija- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Żvezja- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Renju Unit(d) It-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Ġermanja- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Belġju- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Danimarka- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Spanja- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Franza- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Italja- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Olanda- L-Artikolu III tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Polonja- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Portugall- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Rumanija- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Żvezja- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Renju Unit(e) It-tariffi għat-trasport fil-Komunitá Ewropea- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Ġermanja- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Belġju- L-Artikolu 17 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Danimarka- L-Artikolu 19 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Spanja- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju -Franza- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Italja- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Olanda- L-Artikolu XVII tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Polonja- L-Artikolu 15 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Portugall- L-Artikolu 16 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Rumanija- L-Artikolu 17 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Żvezja- L-Artikolu 17 tal-Ftehim Kosta ta’ l-Ivorju-Renju UnitGUINEA-BISSAWAnness 1Lista tal-ftehimiet stipulati fl-Artikolu 1 ta’ dan il-Ftehim(a) Ftehimiet bilaterali, rigward is-servizzi ta’ l-ajru bejn ir-Repubblika tal-Ginea-Bissaw u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-ftehim, kienu ġew konklużi, iffirmati u/jew qed jiġu applikati b’mod provviżorju .- Ftehim bejn ir-Repubblika tal-Portugall u r-Repubblika ta’ Guinea-Bissaw rigward it-trasport bl-ajru, inizjalat f’Liżbona fit-30 ta’ Awissu 2007, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Guinea-Bissaw - Portugall” fl-Anness 2,(b) Ftehimiet relattivi għas-servizzi ta’ l-ajru u arranġamenti oħra inizjalati jew iffirmati bejn ir-Repubblika ta’ Guinea-Bissaw u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-Ftehim, kienu għadhom ma daħlux fis-seħħ u mhux qed jiġu applikati b’mod provviżorjuAnne ss 2Lista ta’ l-Artikoli tal-ftehimiet elenkati fl-Anness 1 u li hemm referenza għalihom fl-Artikoli 2 sa 6 ta’ dan il-Ftehim(a) Id-deżinjazzjoni minn Stat Membru- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Guinea-Bissaw-Portugall(b) Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta’ l-awtorizzazzjonijiet jew ta’ permessi:- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Guinea-Bissaw-Portugall(c) Il-kontroll regolamentari- L-Artikolu 15 tal-Ftehim Guinea-Bissaw-Portugall(d) It-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Guinea-Bissaw-Portugall(e) It-tariffi għat-trasport intrakomunitarju- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Guinea-Bissaw-PortugallMALIAnness 1Lista tal-ftehimiet stipulati fl-Artikolu 1 ta’ dan il-Ftehim(a) Ftehimiet bilaterali, rigward is-servizzi ta’ l-ajru bejn ir-Repubblika tal-Mali u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-ftehim, kienu ġew konklużi, iffirmati u/jew qed jiġu applikati b’mod provviżorju .- Ftehim relattiv għat-trasport bl-ajru regolari bejn ir- Renju tal-Belġju u r-Repubblika tal-Mali, iffirmat fi Brussell fid-9 ta’ Mejju 1985, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Mali-Belġju” fl-Anness 2,Emendat l-aħħar mill-Memorandum ta’ ftehim magħmul fi [post] fil-11 ta’ April 2002.- Ftehim relattiv għas-servizzi ta’ l-ajru bejn ir-Repubblika Soċjalista taċ-Ċekoslovakkja u r-Repubblika tal-Mali, iffirmat fi Praga fis-27 ta’ Novembru 1961, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Mali-Ċekoslovakkja” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Renju Spanjol u l-Gvern tar-Repubblika tal-Mali rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Madrid fil-5 ta’ Novembru 1990, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Mali-Spanja” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir-Repubblika Franċiża u r-Repubblika tal-Mali rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Pariġi fil-5 ta’ Awwissu 1961, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Mali-Franza” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Soċjalista tar-Rumanija u l-Gvern tar-Repubblika tal-Mali rigward it-trasport bl-ajru taċ-ċivili, iffirmat f’Bukarest fil-21 ta’ Ġunju 1983, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Mali-Rumanija” fl-Anness 2,(b) Ftehimiet relattivi għas-servizzi ta’ l-ajru u arranġamenti oħra inizjalati jew iffirmati bejn ir-Repubblika tal-Mali u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-Ftehim, kienu għadhom ma daħlux fis-seħħ u mhux qed jiġu applikati b’mod provviżorjuAnne ss 2Lista ta’ l-Artikoli tal-ftehimiet elenkati fl-Anness 1 u li għalihom hemm referenza fl-Artikoli 2 sa 6 ta’ dan il-Ftehim(a) Id-deżinjazzjoni minn Stat Membru- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Mali-Belġju- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Mali-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Mali-Spanja- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Mali-Franza- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Mali-Rumanija(b) Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta’ l-awtorizzazzjonijiet jew tal-permessi:- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Mali-Belġju- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Mali-Ċekoslovakkja- L-Artikoli 6 u 7 tal-Ftehim Mali-Spanja- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Mali-Franza- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Mali-Rumanija(c) Il-kontroll regolamentari- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Mali-Belġju- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Mali-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Mali-Spanja- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Mali-Franza- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Mali-Rumanija(d) It-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Mali-Belġju- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Mali-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Mali-Spanja- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Mali-Franza- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Mali-Rumanija(e) It-tariffi għat-trasport intrakomunitarju- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Mali-Belġju- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Mali-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Mali-Spanja- L-Artikolu 20 tal-Ftehim Mali-Franza- L-Artikolu 13 tal-Ftehim Mali-RumanijaNIĠERAnness 1Lista tal-ftehimiet stipulati fl-Artikolu 1 ta’ dan il-Ftehim(a) Ftehimiet bilaterali, rigward is-servizzi ta’ l-ajru bejn ir-Repubblika tan-Niġer u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-ftehim, kienu ġew konklużi, iffirmati u/jew qed jiġu applikati b’mod provviżorju .- Ftehim bejn ir- Renju tal-Belġju u r-Repubblika tan-Niġer rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Niamey fid-19 ta’ Awwissu 1963, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Niġer-Belġju” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir-Repubblika Franċiża u r-Repubblika tan-Niġer rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Pariġi fit-28 ta’ Mejju 1962, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Niġer-Franza” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Soċjalista tar-Rumanija u l-Gvern tar-Repubblika tan-Niġer rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Bukarest fis-7 ta’ Ġunju 1978, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Niġer-Rumanija” fl-Anness 2,(b) Ftehimiet relattivi għas-servizzi ta’ l-ajru u arranġamenti oħra inizjalati jew iffirmati bejn ir-Repubblika tan-Niġer u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-Ftehim, kienu għadhom ma daħlux fis-seħħ u mhux qed jiġu applikati b’mod provviżorjuAnne ss 2Lista ta’ l-Artikoli tal-ftehimiet elenkati fl-Anness 1 u li għalihom hemm referenza fl-Artikoli 2 sa 6 ta’ dan il-Ftehim(a) Id-deżinjazzjoni minn Stat Membru- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Niġer-Belġju- L-Artikolu 13 tal-Ftehim Niġer-Franza- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Niġer-Rumanija(b) Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta’ l-awtorizzazzjonijiet jew tal-permessi:- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Niġer-Belġju- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Niġer-Franza- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Niġer-Rumanija(c) Il-kontroll regolamentari- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Niġer-Belġju- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Niġer-Franza- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Niġer-Rumanija(d) It-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Niġer-Belġju- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Niġer-Franza- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Niġer-Rumanija(e) It-tariffi għat-trasport intrakomunitarju- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Niġer-Belġju- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Niġer-Franza- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Niġer-RumanijaSENEGALAnness 1Lista tal-ftehimiet stipulati fl-Artikolu 1 ta’ dan il-ftehim(a) Ftehimiet bilaterali, rigward is-servizzi ta’ l-ajru bejn ir-Repubblika tas-Senegal u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-ftehim, kienu ġew konklużi, iffirmati u/jew qed jiġu applikati b’mod provviżorju .- Ftehim bejn ir- Repubblika Federali tal-Ġermanja u r-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Bonn fid-29 ta’ Ottubru 1964, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Ġermanja” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern Federali ta’ l-Awstrija u l-Gvern tar-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Dakar fl-4 ta’ Frar 1987, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Awstrija” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir- Renju tal-Belġju u r-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Dakar fil-25 ta’ Novembru 1966, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Belġju” fl-Anness 2,Emendat l-aħħar mill-Memorandum ta’ ftehim magħmul f’Dakar fl-4 ta’ Ġunju 2002.- Ftehim bejn ir- Repubblika Popolari tal-Bulgarija u r-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Sofia fi [ data ], minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Bulgarija” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir- Repubblika Soċjalisa taċ-Ċekoslovakkja u r-Repubblika tas-Senega rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat fi Praga fl-20 ta’ Ġunju 1962, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Ċekoslovakkja” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir-Repubblika tas-Senegal u Spanja rigward it-trasport bl-ajru , iffirmat f’Dakar fis-26 ta’ Ġunju 1968, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Spanja” fl-Anness 2,Emendat l-aħħar mill-Memorandum ta’ ftehim magħmul f’Dakar fit-22 ta’ Frar 2006.- Ftehim bejn ir-Repubblika Franċiża u r-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Pariġi fil-15 ta’ Ġunju 1962, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Franza” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir- Repubblika Taljana u r-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru. Iffirmat f’Ruma fl-20 ta’ April 1972, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Italja” fl-Anness 2,Emendat l-aħħar mill-Memorandum ta’ ftehim magħmul f’Ruma fil-21 ta’ Lulju 2004.- Ftehim bejn il- Gvern tar-Renju ta’ l-Olanda u l-Gvern tar-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Dakar fis-27 ta’ Lulju 1977, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Olanda” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Popolari tal-Polonja u l-Gvern tar-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Dakar fl-1 ta’ Awwissu 1969, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Polonja”fl-Anness 2,- Ftehim bejn il-Gvern tal-Portugall u l-Gvern tar-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Liżbona fil-21 ta’ Frar 1977, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Abbozz ta’ ftehim Senegal-Portugall” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Soċjalista tar-Rumanija u l-Gvern tar-Repubblika tas-Senegal rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Dakar fil-25 ta’ Frar 1977, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Rumanija” fl-Anness 2,- Ftehim dwar ir-rotot ta’ l-ajru bejn il- Gvern tas-Senegal u r-Renju Unit tal-Gran Brettanja u l-Irlanda ta’ Fuq, iffirmat f’Dakar fil-21 ta’ Ġunju 2006, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Senegal-Renju Unit” fl-Anness 2,(b) Ftehimiet relattivi għas-servizzi ta’ l-ajru u arranġamenti oħra inizjalati jew iffirmati bejn ir-Repubblika tas-Senegal u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-Ftehim, kienu għadhom ma daħlux fis-seħħ u mhux qed jiġu applikati b’mod provviżorjuAnne ss 2Lista ta’ l-Artikoli tal-ftehimiet elenkati fl-Anness 1 u li għalihom saret referenza fl-Artikoli 2 sa 6 ta’ dan il-ftehim(a) Id-deżinjazzjoni minn Stat Membru- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Senegal-Ġermanja- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Senegal-Awstrija- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Senegal-Belġju- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Senegal-Bulgarija- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Senegal-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Senegal-Franza- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Senegal-Italja- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Senegal-Olanda- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Polonja- L-Artikolu VIII tal-Ftehim Senegal-Portugall- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Senegal-Rumanija- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Spanja- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Senegal-Renju Unit(b) Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta’ awtorizzazzjonijiet jew ta’ permessi:- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Senegal-Ġermanja- L-Artikoli 8 u 9 tal-Ftehim Senegal-Awstrija- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Senegal-Belġju- L-Artikolu 13 tal-Ftehim Senegal-Bulgarija- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Senegal-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Senegal-Franza- L-Artikolu 6 tal-Ftehim Senegal-Italja- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Senegal-Olanda- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Polonja- L-Artikolu X tal-Ftehim Senegal-Portugall- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Senegal-Rumanija- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Senegal-Spanja- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Senegal-Renju Unit(c) Il-kontroll regolamentari- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Senegal-Ġermanja- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Senegal-Awstrija- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Senegal-Belġju- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Senegal-Bulgarija- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Senegal-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Senegal-Franza- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Senegal-Italja- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Senegal-Olanda- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Polonja- L-Artikolu VIII tal-Ftehim Senegal-Portugall- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Senegal-Rumanija- L-Anness VI tal-Memorandum tal-Ftehim Senegal-Spanja- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Senegal-Renju Unit(d) It-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Ġermanja- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Senegal-Awstrija- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Belġju- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Bulgarija- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Franza- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Senegal-Italja- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Senegal-Olanda- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Senegal-Polonja- L-Artikolu V tal-Ftehim Senegal-Portugall- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Senegal-Rumanija- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Senegal-Spanja- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Senegal-Renju Unit(e) It-tariffi għat-trasport intrakomunitarju- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Senegal-Ġermanja- L-Artikolu 13 tal-Ftehim Senegal-Awstrija- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Senegal-Belġju- L-Artikolu 20 tal-Ftehim Senegal-Bulgarija- L-Artikolu 17 tal-Ftehim Senegal-Ċekoslovakkja- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Senegal-Franza- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Senegal-Italja- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Senegal-Olanda- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Senegal-Polonja- L-Artikolu XIV tal-Ftehim Senegal-Portugall- L-Artikolu 13 tal-Ftehim Senegal-Rumanija- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Senegal-Spanja- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Senegal-Renju UnitTOGOAnness 1Lista tal-ftehimiet stipulati fl-Artikolu 1 ta’ dan il-Ftehim(a) Ftehimiet bilaterali, rigward is-servizzi ta’ l-ajru bejn ir-Repubblika tat-Togo u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea, li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-ftehim, kienu ġew konklużi, iffirmati u/jew qed jiġu applikati b’mod provviżorju .- Ftehim relattiv għat-trasport bl-ajru bejn ir- Renju tal-Belġju u r-Repubblika tat-Togo, iffirmat fi Brussell fit-12 ta’ Mejju 1981, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Togo-Belġju” fl-Anness 2,Emendat l-aħħar mill-Memorandum ta’ Ftehim magħmul fi Brussell fil-21 ta’ Jannar 2004.- Ftehim bejn il- Gvern tar-Repubblika Popolari tal-Bulgarija u l-Gvern tar-Repubblika tat-Togo rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Lomé fis-6 ta’ Lulju 1990, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Togo-Bulgarija” fl-Anness 2,- Ftehim bejn ir-Repubblika Federali tal-Ġermanja u r-Repubblika tat-Togo rigward it-trasport bl-ajru, iffirmat f’Bonn fis-27 ta’ Mejju 1971, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Togo-Ġermanja” fl-Anness 2,- Ftehim rigward it-trasport bl-ajru bejn il- Gvern tar-Repubblika tat-Togo u l-Gvern tar-Repubblika ta’ Franza, iffirmat f’Lomé fis-16 ta’ April 1982, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Togo-Franza” fl-Anness 2,Emendat l-aħħar wara r-rapport tal-Konsultazzjonijiet li saru f’Pariġi fl-20 ta’ Ottubru 2003.- Ftehim rigward it-trasport bl-ajru bejn ir- Repubblika tat-Togo u l-Gran Dukat tal-Lussemburgu, iffirmat f’Lomé fit-23 ta’ Ottubru 1987, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Togo-Lussemburgu” fl-Anness 2,- Ftehim rigward it-trasport bl-ajru bejn ir- Renju ta’ l-Olanda u r-Repubblika tat-Togo, iffirmat f’Lomé fis-17 ta’ Marzu 1981, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Togo-Olanda” fl-Anness 2,- Ftehim bejn il- Gvern tar-Renju Unit tal-Gran Brettanja u l-Irlanda ta’ Fuq u l-Gvern tar-Repubblika tat-Togo rigward it-trasport bl-ajru , iffirmat f’Londra fil-15 ta’ Frar 1999, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “Ftehim Togo-Renju Unit” fl-Anness 2,(b) Ftehimiet relattivi għas-servizzi ta’ l-ajru u arranġamenti oħra inizjalati jew iffirmati bejn ir-Repubblika tat-Togo u l-Istati Membri tal-Komunitá Ewropea li, fid-data ta’ l-iffirmar ta’ dan il-Ftehim, kienu għadhom ma daħlux fis-seħħ u mhux qed jiġu applikati b’mod provviżorjuAnne ss 2Lista ta’ l-artikoli tal-ftehimiet elemkati fl-Anness 1 u li saret referenza għalihom fl-Artikoli 2 sa 6 ta’ dan il-Ftehim(a) Id-deżinjazzjoni min Stat Membru- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Togo-Belġju- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Togo-Bulgarija- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Togo-Franza- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Togo-Ġermanja- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Togo-Lussemburgu- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Togo-Olanda- L-Artikolu 4 tal-Ftehim Togo-Renju Unit(b) Ir-rifjut, ir-revoka, is-sospensjoni jew il-limitazzjoni ta’ awtorizzazzjonijiet u ta’ permessi:- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Togo-Belġju- L-Artikolu 13 tal-Ftehim Togo-Bulgarija- L-Artikolu 10 tal-Ftehim Togo-Franza- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Togo-Ġermanja- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Togo-Lussemburgu- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Togo-Olanda- L-Artikolu 5 tal-Ftehim Togo-Renju Unit(c) Il-kontroll regolamentari- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Togo-Belġju- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Togo-Bulgarija- L-Artikolu 12 tal-Ftehim Togo-Ġermanja- L-Artikolu 9 tal-Ftehim Togo-Franza- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Togo-Lussemburgu- L-Artikolu 11 tal-Ftehim Togo-Olanda- L-Artikolu 14 tal-Ftehim Togo-Renju Unit(d) It-tassazzjoni tal-fjuwil ta’ l-avjazzjoni- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Togo-Belġju- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Togo-Bulgarija- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Togo-Franza- L-Artikolu 3 tal-Ftehim Togo-Ġermanja- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Togo-Lussemburgu- L-Artikolu 2 tal-Ftehim Togo-Olanda- L-Artikolu 8 tal-Ftehim Togo-Renju Unit(e) It-tariffi għat-trasport intrakomunitarju- L-Artikolu 17 tal-Ftehim Togo-Belġju- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Togo-Bulgarija- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Togo-Franza- L-Artikolu 18 tal-Ftehim Togo-Ġermanja- L-Artikolu 19 tal-Ftehim Togo-Lussemburgu- L-Artikolu 19 tal-Ftehim Togo-Olanda- L-Artikolu 7 tal-Ftehim Togo-Renju Unit[1] Id-Deċiżjoni tal-Kunsill Nru 11323/03 tal-5 ta’ Ġunju 2003 (dokument ristrett).[2] ĠU C [...] ta’ [...], p. [...].[3] ĠU C [...] ta’ [...], p. [...].[4] ĠU C [...] ta’ [...], p. [...].[5] ĠU C [...] ta’ [...], p. [...].


type: other

text:
Skat.dk: Fri bil - pick-up - tilkaldevagt - betalt moms - parkeret ved bopæl
 13 Jul 2006 10:12
 30 Jun 2006 08:52
 Pick-up, kørebog, tilkaldevagt, fraskrivelseserklæring, kontrol, værkstedsvogn
 Skatteyderen havde af sin arbejdsgiver fået stillet en pick-up til rådighed for kørsel i firmaets interesse. Han havde tilkaldevagt, hvorfor bilen uden for normal arbejdstid var parkeret på hans private bopæl.
 Højesteret fandt, at firmabilen var egnet til privat benyttelse. Højesteret henså herved til, at der i bilen foruden førersædet var et passagersæde, at skatteyderens udstyr, herunder trykluftsbeholder, kunne spændes fast i bilens varerum, og at bilen i øvrigt ikke var særligt indrettet.
 For så vidt angår tilkaldevagten bemærkede Højesteret, at skatteyderen som en del af sine almindelige arbejdsopgaver kunne tilkaldes døgnet rundt af virksomhedens kunder. Ordningen indebar, at han kunne benytte firmabilen til kørsel mellem sit hjem og arbejdspladsen, ligesom bilen var på hans bopæl hele året bortset fra ferieperioder, enkelte weekends og under andet fravær. En sådan ordning fandt Højesteret ikke kunne anses for omfattet af skattemyndighedernes praksis som beskrevet i pkt. 12.4.6.4 i cirkulære nr. 72 af 17. april 1996 (personer med vagt fra hjemmet til "uvisse adresser" uden for normal arbejdstid), hvorefter kørsel mellem hjemmet og virksomheden uden for normal arbejdstid ikke udløser beskatning efter ligningslovens § 16, stk. 4. Skatteyderens tilkaldeordning kunne således ikke begrunde en undtagelse fra denne beskatning.
 Efter oplysningerne om omfanget af skatteyderens kørsel mellem hjemmet og virksomheden anså Højesteret denne kørsel for privat og ikke erhvervsmæssig.
 Højesteret fandt det ikke godtgjort, at udtalelser fra skatteforvaltningen havde givet skatteyderen en berettiget forventning om, at hans brug af bilen ikke ville medføre ændringer i skatteansættelsen.
 Højesteret tiltrådte herefter, at værdien af fri bil er medregnet ved opgørelsen af skatteyderens skattepligtige indkomst i medfør af ligningslovens § 16, stk. 4, og stadfæstede derfor landsrettens dom.
 Ligningsvejledningen 2006-2 A.B.1.9.2
 Indeholdelse af A-skat, AM-bidrag og SP-bidrag 2006-2 B.1.6.1
 Torben Melchior, Marie-Louise Andreasen, Poul Sørensen, Asbjørn Jensen og Marianne Højgaard Pedersen.
 I tidligere instans er afsagt dom af Vestre Landsrets 6. afdeling den 10. februar 2004.
 Appellanten, A, har yderligere gjort gældende, at han på baggrund af tilkendegivelser fra skattemyndighederne i 1994 har fået en retsbeskyttet forventning om, at han ikke ville blive rådighedsbeskattet vedrørende firmabilen, såfremt han fulgte den fremgangsmåde, som han havde beskrevet over for skatteforvaltningen.
 I brev af 7. april 1994 til A fra Skatteforvaltningen hedder det bl.a.:
 "I skrivelse af 3. marts 1994 forespørger De om den skattemæssige side af evt. privatkørsel i 1994 i firma-servicevogn.
 Deres forespørgsel er yderligere drøftet ved et personligt møde den 24. marts 1994 her på kontoret.
 De har oplyst, at De er ansat som servicechef i G1 A/S med ansvaret for Jylland og Fyn, med en månedlig løn på kr. 50.000. De er stillet en servicevogn på gule plader til rådighed for kørsel dels mellem hjem og fast arbejdsplads og dels for kørsel mellem hjem og skiftende arbejdspladser. Af hensyn til døgnvagtordning forlanger Deres arbejdsgiver, at servicevognen medbringes til privat adresse efter arbejdstids ophør. Deres døgnvagt forløber hele året minus ferie. Det er kun Dem, der deltager i vagtordningen, så der foreligger ingen vagtplan, og De skal ikke efterfølgende rapportere om udkald m.v. Firmabilen må ikke anvendes til privat kørsel, men De har oplyst, at der er betalt moms af bilen, og at den i øvrigt er egnet til personbefordring.
 Af Skatteministeriets cirkulære nr. 202 af 13. december 1993 punkt 2.4.5.7 fremgår:
 "Personer med vagt fra hjemmet til "uvisse adresser" uden for normal arbejdstid kan i forbindelse med vagten køre mellem hjemmet og virksomheden, uden at det udløser beskatning efter § 16, stk. 4, af fri bil.
 Det er dog en betingelse, at kørsel fra hjemmet til de adresser, som den pågældende bliver kaldt til, må forventes at kunne henføres under ligningslovens § 9 B."
 Skatteforvaltningen er dog efter de foreliggende oplysninger af den opfattelse, at Deres kørsel mellem hjemmet og virksomheden i forbindelse med Deres vagtordning ikke er omfattet af Skatteministeriets cirkulære punkt 2.4.5.7, idet Deres døgnvagtordning er af permanent karakter, omfattende hele indkomståret minus ferie, og der sker en fast aflønning pr. måned. Døgnvagtordningen er således anset som en del af Deres ansættelsesbetingelser.
 Efter cirkulærets punkt 2.4.5.2 anses kørsel mellem hjem og arbejde skattemæssigt for privat kørsel, hvis ikke kørslen kan henføres under Ligningslovens § 9 B som erhvervsmæssig. Kørsel i firmabil mellem hjem og arbejde uden for området af § 9 B udløser derfor normalt beskatning efter § 16, stk. 4.
 Ifølge Ligningslovens § 9 B, stk. 1 anses følgende kørsel for erhvervsmæssig:
 A)befordring mellem sædvanlig bopæl og arbejdsplads i indtil 60 arbejdsdage,
 B)befordring mellem arbejdspladser (for samme arbejdsgiver) og
 C)befordring inden for samme arbejdsplads.
 Ifølge lovens § 9 B, stk. 2, fremgår det, at når der er forløbet 60 på hinanden følgende arbejdsdage siden den pågældende sidst har været på en arbejdsplads, som nævnt i stk. 1, litra a, påbegyndes en ny 60 dages periode.
 Ved afgørelse af, om befordring mellem sædvanlig bopæl har fundet sted i indtil 60 arbejdsdage, tages også arbejdsdage i de sidste tre måneder af indkomståret 1993 i betragtning.
 For Deres vedkommende vil problemet sandsynligvis blive, at De begynder/slutter arbejdsdagen på arbejdsgivers adresse for ofte, hvorfor der skal ske beskatning af rådighed over firmabilen efter retningslinierne i Ligningslovens § 16, stk. 4.
 Til den af Dem afleverede "Aftale vedrørende brug af servicevogn" mellem Dem og G1 A/S bemærkes i øvrigt, at De ikke er omfattet af punkt 3, idet denne undtagelse om, at kørsel mellem hjem og virksomhed højst 1 dag om ugen, ikke betragtes som privatkørsel - kun gælder for skattepligtige, der som led i kundeopsøgende arbejde fra hjemmet i øvrigt udelukkende kører erhvervsmæssigt."
 Til brug for Højesteret er der afgivet supplerende forklaringer af A og SS.
 A har supplerende forklaret bl.a., at han stadig kører i den samme bil, som han benyttede i 1995-96. Bilen blev købt i 1991. Virksomheden betalte moms af bilen, fordi den vejede under 3 tons og ikke stod på arbejdspladsen efter almindelig arbejdstids ophør. I sådanne tilfælde krævede toldvæsenet, at der blev betalt moms af varevognene. Der blev på det tidspunkt betalt moms af alle virksomhedens varevogne. Han mente, at virksomheden dengang havde 16-17 varevogne i alt. I dag betaler virksomheden ikke moms af varevognene, fordi de er så tunge, at det ikke er nødvendigt.
 I begyndelsen af 1994 underskrev han en fraskrivelseserklæring. Han havde i dagspressen læst, at der var kommet nye beskatningsregler, og at politiet ikke længere kunne medtage deres tjenestevogne til deres bopæl uden at blive beskattet heraf. Han kontaktede derfor telefonisk skattevæsenet. Han talte med NJ, som sagde, at det ville være en god idé, at han underskrev en fraskrivelseserklæring. Han bad om et møde med skatteforvaltningen, og der blev herefter afholdt et møde i begyndelsen af marts 1994 mellem ham og NJ. Hun så den fraskrivelseserklæring, som han havde med, og der blev ændret et par punkter i fraskrivelseserklæringen. Han underskrev herefter fraskrivelseserklæringen, og NJ sagde, at det herefter var i orden, forstået på den måde, at han ikke ville blive beskattet af bilen. Hun godkendte således ordningen, og hun oplyste, at det ikke var nødvendigt, at han førte kørebog. Han er bekendt med, at virksomhedens servicemontører har underskrevet en tilsvarende fraskrivelseserklæring, og de er ikke blevet beskattet af deres biler. To år senere blev han kontaktet af skatteforvaltningen, der ikke ville godkende ordningen uden kørebog.
 Han har aldrig ført en egentlig kørebog. Det gjorde han heller ikke i 1995 og 1996, men han registrerede af hensyn til virksomheden antallet af kørte erhvervskilometer, når han fyldte brændstof på bilen.
 Virksomheden har døgnvagt, og han har haft tilkaldevagt siden den 28. oktober 1982. Tilkaldevagten indebærer, at han står til rådighed 24 timer i døgnet, når han har vagt, og at det er nødvendigt at have en servicebil til rådighed under tilkaldevagten, idet han skal bruge værktøj og teknisk udstyr, som findes i servicebilen. Der kan ikke sidde personer på passagersædet i den firmabil, han benytter, idet der er placeret dyrt udstyr på passagersædet og på gulvet ved passagersædet, fordi han ikke vil have dette dyre udstyr liggende bagved.
 Han har kørt døgnvagt på samme måde i hele den periode, han har været ansat i virksomheden. Kunderne kunne kontakte ham på alle tidspunkter af døgnet under hans tilkaldevagt. Han er gennemsnitligt kørt ud til kunder 1-2 gange pr. uge uden for almindelig kontortid. Han er ikke blevet beskattet af firmabilen i årene før 1994.
 Virksomheden, som har hovedkontor i ..., har en filial i ..., hvor der er værksted og lager på et par hundrede kvadratmeter. Der var 12 ansatte montører og servicefolk tilknyttet filialen i ... i 1995 og 1996. Han kom i filialen i ... omkring hver anden dag i 1995 og 1996. Han registrerede alt det arbejde, han udførte under døgnvagten, og oplysningerne blev sendt til virksomheden. Når han ikke havde tilkaldevagt, stillede han bilen i filialen i ..., og han overgav personsøgeren til den, der skulle have vagten i stedet for ham. Grunden til, at han stillede bilen i ..., når han eksempelvis havde ferie skyldtes, at han af skattevæsenet havde fået oplyst, at den ikke måtte stå derhjemme i disse tilfælde. Bilen kunne godt benyttes af andre, når den stod i ..., men det skete ikke, idet de øvrige montører havde deres egne biler.
 I 1995 og 1996 havde han en privatbil. I 1994 havde han købt en ny Opel Vectra, som blev skiftet ud med en ny Opel Vectra i 1996. Den private bil blev benyttet af ham og hans hustru. Hans hustru arbejdede hjemme, hvor hun havde en mindre virksomhed. Hun lavede figurer, som blev solgt primært fra hjemmet, men også på mindre markeder eksempelvis julemarkeder.
 SS har supplerende forklaret bl.a., at han blev ansat som økonomichef i G1 A/S i oktober 1991. Han undrede sig over, at virksomheden ikke afløftede momsen på servicebilerne, men det var ikke det første, han tog hånd om, og virksomheden har derfor først fra 1994 afløftet momsen på servicebilerne.
 I 1994 fik virksomheden et udkast til en fraskrivelseserklæring fra virksomhedens revisor, idet virksomheden fandtes at have bevisbyrden over for skattevæsenet for, at medarbejderne ikke benyttede servicebilerne privat. Virksomheden tillod ikke, at servicebilerne blev benyttet privat, og alle montører underskrev i 1994 en fraskrivelseserklæring. Der var på det tidspunkt ca. 24 montører i virksomheden. Der var ingen montører, der fik problemer med skattevæsenet udover A. As bil er i virksomheden altid blevet betragtet på samme måde som de øvrige montørers biler.
 Virksomheden har altid kontrolleret, at bilerne ikke benyttes privat, men virksomheden har ikke krævet, at de ansatte førte en egentlig kørebog. Det var ifølge skattevæsenets oplysninger heller ikke nødvendigt i årene 1994-96. Virksomhedens kontrol er en indirekte kontrol, det vil sige, at virksomheden vurderer, om antallet af kørte kilometer og forbruget af brændstof harmonerer med de udførte opgaver. Kontrollen af As kørsler har altid været forholdsvis nem, idet hans kørsler aldrig har varieret meget.
 Der har i virksomheden G1 altid været en stærk firmaånd, og han har sjældent mødt nogen så regelret som A, som efter hans klare overbevisning ikke på noget tidspunkt har kørt privat i firmabilen.
 A har tilkaldevagt, hvilket han også havde i 1995 og 1996, og en servicebil er en absolut nødvendighed for at kunne udføre vagten. Det er baggrunden for, at virksomheden har betragtet kørslerne mellem hjem og arbejde som erhvervsmæssig. As servicevogn er en pickup og kan betegnes som et lille værksted.
 Alle virksomhedens servicevogne indeholder udstyr og lager, og værdien heraf overstiger 100.000 kr. Virksomhedens tilkaldevagt på Sjælland fungerer på samme måde som tilkaldevagten for Jylland og Fyn, dog således at tilkaldevagten på Sjælland skifter fra uge til uge mellem forskellige montører. Montørerne kører hjem i deres servicebiler. Det har aldrig givet problemer med skattevæsenet. Montørerne kører hjemmefra direkte ud til kunderne, primært for at udføre planlagte serviceopgaver, og bilerne er fyldt op med henblik på at udføre disse opgaver. Servicefolkene er således ikke på virksomheden dagligt. Serviceindberetningerne sendes eller afleveres f.eks. i forbindelse med, at der fyldes nye varer på bilen.
 Af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at firmabilen var egnet til privat benyttelse.
 Det må som ligeledes anført af landsretten lægges til grund, at A som en del af sine almindelige arbejdsopgaver kunne tilkaldes døgnet rundt af virksomhedens kunder. Ordningen indebar, at han kunne benytte firmabilen til kørsel mellem sit hjem og arbejdspladsen i ..., ligesom bilen var på hans bopæl hele året bortset fra ferieperioder, enkelte weekends og under andet fravær. En sådan ordning kan ikke anses for omfattet af skattemyndighedernes praksis som beskrevet i pkt. 12.4.6.4 i cirkulære nr. 72 af 17. april 1996 (personer med vagt fra hjemmet til "uvisse adresser" uden for normal arbejdstid), hvorefter kørsel mellem hjemmet og virksomheden uden for normal arbejdstid ikke udløser beskatning efter ligningslovens § 16, stk. 4. As tilkaldeordning kan således ikke begrunde en undtagelse fra denne beskatning.
 Efter oplysningerne om omfanget af As kørsel mellem hjemmet og virksomheden i ..., jf. bl.a. hans forklaring herom for Højesteret, må denne kørsel anses for privat og ikke erhvervsmæssig.
 Højesteret finder det ikke godtgjort, at udtalelser fra skatteforvaltningen har givet A en berettiget forventning om, at hans brug af bilen ikke ville medføre ændringer i skatteansættelsen.
 Højesteret tiltræder herefter, at værdien af fri bil med rette er medtaget ved opgørelse af As skattepligtige indkomst for 1995 og 1996 i medfør af ligningslovens § 16, stk. 4. Højesteret stadfæster derfor dommen.


type: caselaw

text:
 7.9.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 294/83
 Tužba podnesena 30. lipnja 2015. – ZZ protiv ESVD-a
 (Predmet F-94/15)
 (2015/C 294/101)
 Jezik postupka: francuski
 Stranke
 Tužitelj: ZZ (zastupnici: S. Orlandi i T. Martin, odvjetnici)
 Tuženik: Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD)
 Predmet i opis spora
 Poništenje odluke o odbijanju tužiteljevog osporavanja rezultata izbora za odbor osoblja ESVD-a.
 Tužbeni zahtjev tužitelja
 Tužitelj od Službeničkog suda zahtijeva da:
 —
 poništi odluku tijela za imenovanje od 23. travnja 2015. kojom se potvrđuje valjanost izbora za odbor osoblja ESVD-a čiji su rezultati objavljeni 17. ožujka 2015.;
 —
 naloži ESVD-u snošenje troškova.


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52007PC0572
 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisega {KOM(2007) 578 lõplik} /* KOM/2007/0572 lõplik - COD 2007/0202 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.10.2007KOM(2007) 572 lõplik2007/0202 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisega(komisjoni esitatud) {KOM(2007) 578 lõplik}SELETUSKIRI( TaustEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 998/2003 on ühtlustatud eeskirjad, mida kohaldatakse lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes liikmesriikide vahel või pärast lemmikloomade sisenemist või taassisenemist ühendusse kolmandatest riikidest. 13. juunil 2003. aastal avaldatud määrus jõustus 3. juulil 2003 ja seda kohaldatakse lemmikloomade suhtes, kes on kaasas nende omanikel.Kasside, koerte ja tuhkrute viimiseks ühest liikmesriigist teise kehtestati kõnealuse määrusega muu hulgas lemmiklooma pass, mis tõestab, et loom on vaktsineeritud marutaudi vastu. See on ainus nõue lemmikloomade viimisel kõigisse liikmesriikidesse.Määrusega on sätestatud siiski mõned konkreetsed kitsendavad tingimused lemmikloomade liikumisel teatavatesse liikmesriikidesse viie aastase üleminekuperioodi jooksul, mis algas määruse jõustumise kuupäeval ja kestab 3. juulini 2008. Need kitsendused tuleks üleminekuperioodi lõpuks üle vaadata, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi kõnealuse määruse artiklite 6, 8 ja 16 rakendamisel ning Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslikku arvamust.Selleks pidi komisjon kõnealuse määruse artikli 23 kohaselt esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 1. veebruari 2007 aruande seroloogilise kontrolli jätkamise vajaduse kohta ning asjakohased ettepanekud pärast üleminekuperioodi lõppemist kohaldatava režiimi kindlaksmääramiseks.( Probleemi määratlus:Kuna teadusliku hinnangu andmine on võtnud kavandatust kauem aega, on hilinenud ka komisjoni aruanne. Selleks, et aruande järeldusi piisavalt arvesse võtta, on soovitav ülalnimetatud üleminekuperioodi pikendada.( Ettepaneku eesmärkKomisjoni ettepaneku eesmärk on pikendada üleminekuperioodi ja muuta määrust (EÜ) nr 998/2003 vastavalt.Käesolev komisjoni ettepanek on seotud komisjoni aruandega Euroopa Parlamendile ja nõukogule seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) atikliga 23.2007/0202 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisegaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2],pärast nõupidamist Regioonide Komiteega,tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3]ning arvestades järgmist:1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruses (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid,[4] on sätestatud lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded ja sellise liikumise kontrolli suhtes rakendatavad eeskirjad.2. Lisaks on määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklis 6 sätestatud, et viieaastase üleminekuperioodi jooksul alates nimetatud määruse jõustumisest kehtivad lemmikloomadena peetavate koerte ja kasside sisenemisel Iirimaa, Malta, Rootsi ja Ühendkuningriigi territooriumile eritingimused, võttes arvesse nende liikmesriikide konkreetset seisukorda seoses marutaudiga.3. Määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklis 16 on sätestatud, et viieaastaseks üleminekuperioodiks, mis algab kõnealuse määruse jõustumise kuupäevast, võivad need liikmesriigid, kellel on kõnealuse määruse jõustumise kuupäeval olemas siseriiklikud ehhinokokoosi ja puugitõrje erieeskirjad, seada tingimuseks lemmikloomade oma territooriumile sisenemisel vastavuse nimetatud eeskirjade nõuetele. Soome, Iirimaa, Malta, Rootsi ja Ühendkuningriik kohaldavad spetsiaalseid sisenemiseeskirju seoses ehhinokokoosiga; ning Malta, Iirimaa ja Ühendkuningriik nõuavad, et lemmikloomadena peetavad koerad ja kassid läbiksid täiendava puugitõrje, mida tuleb tõendada looma passis.4. Määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklites 6 ja 16 sätestatud üleminekurežiimide kehtivus lõpeb 3. juulil 2008. Kõnealuse määruse artiklis 23 on sätestatud, et üleminekurežiimid tuleks enne üleminekuperioodi lõppu üle vaadata.5. Selleks pidi komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklile 23 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 1. veebruari 2007 aruande seroloogilise kontrolli jätkamise vajaduse kohta ning tegema asjakohased ettepanekud pärast kõnealuse määruse artiklites 6, 8 ja 16 sätestatud üleminekurežiimide lõppemist kohaldatava režiimi kindlaksmääramiseks. Kõnealune aruanne peaks põhinema senistel kogemustel ja Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslikul arvamusel põhineval riskianalüüsil.6. Komisjoni nõudel andis EFSA välja teadusliku arvamuse, et aidata komisjonil teha määruse (EÜ) nr 998/2003 asjakohaseid ja teaduslikul alusel põhinevaid muudatusi. Lisaks võttis komisjon arvesse liikmesriikide aruandeid nende kogemuste kohta kõnealuse määruse artiklite 6, 8 ja 16 rakendamisel.7. Kuna teadusliku hinnangu andmine on siiski võtnud kavandatust kauem aega, on hilinenud ka komisjoni aruanne. Selleks, et aruande järeldusi piisavalt arvesse võtta, on seetõttu soovitav üleminekurežiimide aega pikendada.8. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 998/2003 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 998/2003 muudetakse järgmiselt.(1) Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav fraas asendatakse järgmisega:„Kuni 31. augustini 2009 kehtivad I lisa A osas loetletud lemmikloomade sisenemisel Iirimaa, Malta, Rootsi ja Ühendkuningriigi territooriumile järgmised tingimused:”(2) Artikli 16 esimene lõik asendatakse järgmisega:„Kuni 31. augustini 2009 võivad Soome, Iirimaa, Malta, Rootsi ja Ühendkuningriik seoses ehhinokokoosiga ning Iirimaa ja Ühendkuningriik seoses puukidega seada lemmikloomade oma territooriumile sisenemisel tingimuseks vastavuse neis riikides käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kehtivate erieeskirjade nõuetele.”(3) Artiklis 23 asendatakse kuupäev „1. jaanuar 2008” kuupäevaga „1. september 2009”.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimeleesistuja eesistuja [1] ELT C [...], [...], lk [...].[2] ELT C [...], [...], lk [...].[3] EÜT C 325, 24.12.2002, lk 133;[4] ELT L 146, 13.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega nr 245/2007 (ELT L 73, 13.3.2007, lk 9).


text:
Ez a szakasz a németországi bírósági rendszerről nyújt áttekintést.
 A Németországi Szövetségi Köztársaság szövetségi felépítése miatt a bírósági rendszer is a szövetségi szintekhez igazodik. Az igazságszolgáltatás feladatait a szövetségi bíróságok és a 16 szövetségi állam (Land) bíróságai látják el. Az igazságügyi igazgatás legnagyobb munkaterhe a Land-okra hárul.
 A német bírósági rendszer öt független igazságszolgáltatási szakágra tagozódik:
 rendes bíráskodás
 adóügyi bíráskodás
 szociális bíráskodás.
 E szakosított bíróságokon kívül létezik még az alkotmánybíráskodás, amelynek szervezetét a Szövetségi Alkotmánybíróság és a Land-ok alkotmánybíróságai alkotják.
 A bíróságok felépítéséről a Német Szövetségi Igazságügyi Minisztérium honlapján található áttekintés.
 A Land-ok bíróságainak igazgatásával kapcsolatos feladatokat általában a tartományi igazságügyi minisztériumok látják el. Szövetségi szinten a Szövetségi Igazságügyi Miniszter irányítása alá tartozik a Szövetségi Legfelsőbb Bíróság, a Szövetségi Közigazgatási Bíróság és a Szövetségi Pénzügyi Bíróság. A Szövetségi Szociális és Munkaügyi Minisztérium irányítása alá tartozik a Szövetségi Munkaügyi Bíróság és a Szövetségi Szociális Bíróság.
 A felelős minisztériumok a szükséges költségvetési források kezelését is ellátják. Az egyetlen kivétel a Szövetségi Alkotmánybíróság, amely független alkotmányos szervként szervezeti autonómiát élvez. A saját bírósági költségvetését maga nyújtja be jóváhagyásra.
 Németországban a bírósági rendszer rendes bíróságokra és szakosított bíróságokra tagolódik. A rendes bíráskodást a polgári és a büntetőbíróságok látják el. A szakosított bíróságok a közigazgatási bíróságok, a pénzügyi bíróságok, a munkaügyi bíróságok és a szociális bíróságok. Ezenkívül létezik még az alkotmánybíráskodás, amelynek szervezetét a Szövetségi Alkotmánybíróság és a Land-ok alkotmánybíróságai alkotják.
 Lásd a Szövetségi Igazságügyi Minisztérium által közzétett bírósági hierarchia (áttekintés) oldalt.
 A Német Szövetségi Igazságügyi Minisztérium honlapja
 Szövetségi Közigazgatási Bíróság
 Szövetségi Pénzügyi Bíróság
 Szövetségi Szociális Bíróság
 Szövetségi Alkotmánybíróság


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0079
 ETA:n sekakomitean päätös N:o 79/2002, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta
 Virallinen lehti nro L 266 , 03/10/2002 s. 0024 - 0025
 ETA:n sekakomitean päätösN:o 79/2002,tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002,ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä "sopimus", ja erityisesti sen 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen liite I muutettiin 11 päivänä joulukuuta 2001 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 151/2001(1).(2) Haitallisista aineista ja tuotteista eläinten ruokinnassa annetun direktiivin 1999/29/EY muuttamisesta 27 päivänä marraskuuta 2001 annettu neuvoston direktiivi 2001/102/EY(2) olisi otettava osaksi sopimusta.(3) Direktiivin 94/39/EY muuttamisesta maksan toiminnan tukemiseen kroonisen maksan vajaatoiminnan yhteydessä tarkoitettujen rehujen osalta 7 päivänä tammikuuta 2002 annettu komission direktiivi 2002/1/EY(3) olisi otettava osaksi sopimusta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan sopimuksen liitteessä I oleva II luku seuraavasti:1) Lisätään 9 kohtaan (komission direktiivi 94/39/EY) luetelmakohta seuraavasti:"- 32002 L 0001: komission direktiivi 2002/1/EY, annettu 7 päivänä tammikuuta 2002 (EYVL L 5, 9.1.2002, s. 8)."2) Lisätään 32 kohtaan (neuvoston direktiivi 1999/29/EY) teksti seuraavasti:"sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:- 32001 L 0102: neuvoston direktiivi 2001/102/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2001 (EYVL L 6, 10.1.2002, s. 45)."2 artiklaDirektiivien 2001/102/EY ja 2002/1/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka on liitetty tämän päätöksen kyseisiin kielitoisintoihin, ovat todistusvoimaisia.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2002, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle(4).4 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2002.ETA:n sekakomitean puolestaP. WesterlundPuheenjohtaja(1) EYVL L 65, 7.3.2002, s. 24.(2) EYVL L 6, 10.1.2002, s. 45.(3) EYVL L 5, 9.1.2002, s. 8.(4) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.