type: wikipedia

text:
Струма (, Стримонас, катаревуса: Στρυμών, Стримон) е река в Югозападна България, области Перник, Кюстендил и Благоевград и Северна Гърция, област Централна Македония, извираща от Витоша и вливаща се в Струмския залив на Бяло море. Дължината ѝ е 415,2 km, от които на българска територия – 290 km, която ѝ отрежда 6-о място сред реките на България след Дунав, Искър, Тунджа, Марица и Осъм.
 Географска характеристика
 Извор, течение, устие
 Извор, горно течение
 Река Струма извира на 2246 m н.в., на 250 m южно от връх Черни връх (2290 m) във Витоша. Първите около 20 km реката протича в дълбока и сравнително добре залесена долина, в началото на юг-югозапад, след село Чуйпетлово – на запад, а след село Боснек – на северозапад. След като изтече от язовир „Студена“ Струма завива на север и след село Студена навлиза в Пернишката котловина (750 – 800 m). Преминава през центъра на град Перник и завива на запад. В западната част на града Струма преминава през първия от 11-те пролома по течението – Кракра (дължина около 1 km). При град Батановци завива на юг и навлиза в късия, 2,5 km, Чардакски пролом между планините Голо бърдо на югоизток и Черна гора на северозапад.
 След излизането си от пролома Струма навлиза в Радомирската котловина (600 – 650 m), като пресича северозападната ѝ част. Северно от село Беланица реката прави голяма, изпъкнала на юг дъга, завива на север и навлиза в язовир „Пчелина“, водите на който са залели 3-тия ѝ пролом – Прибойския. След изтичането си от язовира реката се насочва на югозапад, минава през град Земен и след града навлиза в красивия и величествен Земенски пролом (дължина около 20 km), разделящ Конявска планина на изток от Земенска планина на запад.
 При село Раждавица Струма излиза от пролома, навлиза в Кюстендилската котловина (460 – 570 m) и се насочва на югоизток. В този участък коритото ѝ е оградено с водозащитни диги. След устието на десния си приток река Елешница Струма напуска Кюстендилското поле и навлиза в поредния (5-и) пролом – Скрински пролом (дължина 28 km). При град Бобошево реката излиза от пролома и навлиза в южната част на Дупнишката котловина. След устието на река Джерман (ляв приток) Струма завива на юг и до напускането на пределите на България запазва тази си посока, като по течението ѝ периодично се редуват долинни разширения (котловини) и проломи между планините от Осоговско-Беласишката група на запад и планините Рила, Пирин и Славянка на изток.
 Средно течение
 След като премине през поредния 6-и Кочериновски пролом при село Бело поле, Струма навлиза в Благоевградската котловина. Южно от Благоевград следва поредният (7-и) Орановски пролом, след това малката Симитлийска котловина и забележителното Кресненско дефиле (Кресненски пролом, дължина 25 km). При град Кресна Струма излиза от дефилето и навлиза в обширното Санданско-Петричко поле, където течението ѝ се успокоява, долината и коритото ѝ са широки, а дъното ѝ песъчливо. В този си спокоен участък на отделни места реката се разделя на ръкави и образува временни пясъчни острови.
 Долно течение, устие
 След Санданско-Петричко поле следва 9-ият по ред къс и широк Марикостински пролом по течението на реката, а след това до границата ни с Гърция – малкото Марикостинско поле. След като приеме отляво последния си български приток, река Пиринска Бистрица, Струма напуска пределите на България и навлиза в Гърция в предпоследния по течението си пролом – Рупелски пролом (между планината Беласица на запад и Сенгелска планина на изток. След 10 km бурно течение през пролома реката излиза от него, завива на запад и навлиза в обширното и равно Сярско поле, където вляво от нея са отделени изкуствено 2 големи напоителни канала – Белица и Западен канал, които от своя страна – на множество по-малки за напояване на земеделските земи в Сярското поле. След като премине през Бутковското езеро (Керкини), разположено в северозападната част на Сярското поле, Струма завива на югоизток. В най-южната част на Сярското поле реката завива на юг, преминава през последния си (11-и) пролом между Богданска планина на запад и планината Кушница на изток и се влива в Струмския залив на Бяло море.
 Водосборен басейн, притоци
 Площта на водосборния басейн на Струма възлиза на 17 300 km2 и обхваща части от 4 балкански държави – България, Гърция, Северна Македония и Сърбия. Най-голям е делът на България, възлизащ на 10 797 km2, което представлява 9,73% от територията на страната. С тази си площ водосборният басейн на Струма е вторият по големина в България след този на Марица. Той обхваща цялата област Кюстендил, западната част на област Благоевград, около 80% от област Перник и много малка част от област София. В него попадат 21 български общини, от които 18 изцяло и 3 частично.
 В Гърция водосборният басейн на реката обхваща част от Северна Гърция, област Централна Македония, основно областната единица Сяр и частично областната единица Солун, като площта му е 6295 km2. В Северна Македония водосборният басейн на реката обхваща югоизточната част на страната, основно Струмишкото поле. В Сърбия към водосборния басейн на Струма попада най-югоизточната част на страната, районът на град Босилеград.
 Граници на водосборния басейн
 От десния бряг на устието на Струма вододелът се насочва на северозапад по билото на Богданската планина, преминава през най-високия ѝ връх Харвата (1106 m) и слиза до превала между Богданската планина и планината Карадаг (Мавровуни), където преминава автомагистралата от Сяр за Солун. В този описан участък водосборният басейн на Струма граничи на югозапад с водосборния басейн на река Корония, вливаща се също в Струмския залив на Бяло море.
 От превала на шосето Сяр – Солун започва вододелната граница с водосборния басейн на река Вардар на запад. Границата върви на северозапад по билото на планината Круша, достига на 8 km североизточно от Дойранското езеро, изкачва се на север до билото на Беласица и по него продължава на запад. След това вододелът завива на северозапад, следи билата на планините Плавуш и Смърдеш, завива на север при шосето Струмица – Щип и се изкачва до билото на планината Плачковица. От там продължава по него на изток, пресича ниска седловина и се изкачва на югоизток по билото на Малешевска планина до българо-македонската граница, на 2 km северозападно от село Клепало, община Струмяни. От там вододелът продължава на север и северозапад като следи държавната ни граница с Македония по билата на планините Малешевска, Влахина и Осогово и достига до най-западната точка на България – връх Китка, където се събират българската, македонската и сръбската граници. След това за кратко вододелът преминава по сръбско-македонската граница, завива на север по билото на планината Доганица и достига до връх Бесна кобила (1922 m), най-високата точка на планината Мусул.
 От връх Бесна кобила започва границата с водосборния басейн на река Дунав, съответно водосборните басейни на реките Морава и Искър. От върха вододелът върви на север до планината Варденик, след което завива на североизток и достига до българо-македонската граница в планината Кървав камък, северно от връх Било (1737 m). Оттам продължава на изток, пресича планината Стража (Парамунска планина), завива на северозапад по билото на Завалска планина, а след това на югоизток по билото на планината Вискяр до най-високия ѝ връх Мечи камък (1077 m). От Мечи камък вододелът продължава на югоизток по билата на планините Вискяр и Люлин, пресича Владайската седловина (860 m) и се изкачва на югоизток по склоновете на Витоша до най-високия ѝ връх Черни връх (2290 m). От там продължава на юг, пресича Бука-Преслапската седловина, завива на югоизток по билото на планината Верила, пресича Клисурската седловина (1092 m) и се изкачва нагоре по Рила през Белчинска планина (Лакатишка Рила), върховете Зекирица (1734 m) и Мальовица (2729 m), седловината Кобилино бранище (2145 m) и достига най-южната си точка – връх Черна поляна (2715 m) в Средния дял на Рила.
 От върха вододелът завива на югозапад по билото на Югозападна Рила, достига до седловината Предела, след което проследява цялото главно било на Пирин до Парилската седловина. От там продължава на юг до билото на планината Славянка, завива на изток по българо-гръцката граница, пресича планината Стъргач и южно от село Беслен, община Хаджидимово завива на юг и навлиза в гръцка територия. Продължава в тази посока и южно от гръцкото село Волакс завива на изток по билото на планината Боздаг (2232 m), слиза от нея на югоизток и се изкачва до най-високата точка на планината Чалдаг – връх Мунджинос (1298 m). В целия този описан участък водосборният басейн на река Струма граничи на изток и североизток с водосборния басейн на река Места.
 От връх Муджинос вододелът завива на югозапад, минава северозападно от град Кавала, при град Правище (Елефтеруполис) завива на запад и по билото на планината Кушница достига до левия бряг на устието на Струма. В този къс участък водосборният басейн на Струма граничи на югоизток с водосборния басейн на малка и къса река, вливаща се в Егейско море на 20 km източно от устието на Струма.
 Геоложка характеристика на водосборния басейн
 В геоложкия строеж на водосборния басейн на Струма от изворите ѝ до южните погранични планини участват множество разнородни скални формации, образувани от докамбрийските ератеми до холоцена включително. Горното ѝ поречие се изгражда от мезозойските, предимно горнокредни вулканогенни и седиментогенни формации на западносредногорските структури и от множество палеозойски и докамбрийски ивици, оформящи специфичния (мозаечен) гънково-блоков и навлачен строеж на областта Краище.
 Сред палеозойските (ордовик, силурски, девонски) формации и диабазово-филитоидния комплекс преобладават слабоводоносните шисти, филити и аргилити. Сред тях са внедрени магмените плутони от Струмската диоритна формация с горнопалеозойска възраст.
 В Краището сравнително големи площи заемат средно-горнотриаските напукани, разломени и окарстени варовици, доломитни варовици и доломити, частично и юрски карбонатни формации оформящи рида Голо Бърдо, Земенската и Конявската карстови водоносни системи и цяла редица по-малки карстови райони и фрагменти със значителни количества студени и субтермални карстови води. Те подхранват многобройни извори, които се ползват за водоснабдяване и напояване, и участват във формирането на речния отток. В областта се разкриват и континенталните пермски и долнотриаски конгломератни-пясъчникови свити, морските и флишки (юрски и долнокредни) седименти със сравнително ниска водоносност.
 В редица участъци на Краищидната област и в Огражден планина приабон-олигоценски лави от риолити, риодацити и др. вулканити пробиват по-старите скални формации. Едно от най-късно затвърдялите вулкански тела е височината Кожух, разположена в самото корито на река Струма, до устието на река Струмешница. Палеовулканичната структура в Рупите е ареал на интензивна съвременна хидротермална и мофетна дейност. С нея са свързани горещите (76 °С) въглекисели минерални извори.
 Най-големи площи от територията на Струмското поречие заемат най-старите скали – докамбрийските метаморфни задруги и свити. Представени са от пъстра и/или монотонна гама различни видове гнайси, шисти, амфиболити и мрамори. Сред тях преобладаващо разпространение имат гнайсите. Общата дебелина на целия метаморфен комплекс вероятно надвишава 10 km.
 Грамадните магмени-гранитни и гранодиоритни интрузиви (плутони) с палеозойска и горнокредна-палеогенска възраст са внедрени сред метаморфните свити и изграждат ядрата на високите планини Осогово, Рила и Пирин. Малки гранитоидни интрузиви се разкриват и по планините Влахина, Крупнишката, Огражден и Беласица.
 Силикатните скални задруги са силно напукани и тектонски разломени и акумулират пукнатинни (и пукнатинно-жилни) пресни, студени и термоминерални подземни води. Те съставляват своеобразните непластови, планински хидрогеоложки системи или хидрогеоложки масиви.
 Допалеозойските окарстени и водоносни мрамори участват в строежа на Северен Пирин и най-широко на Южен Пирин.
 През палеогена и неогеона по Струмската долина активните и дълбоки разломявания на земната кора формират грабенови седиментни басейни (ровове). В тях се отлагат дебели морски и речно-езерни седименти (моласи) от брекчоконгломерати, конгломератни блокажи, пясъчници, пясъци, глинести и глинесто-песъчливи материали и въглища. Образуват се олигоценските Пернишки, Бобовдолски, Сухострелски и Брежански въглищни басейни, а по-късно, през неогена – Кюстендилския и Орановския лигнитни басейни. По Струмската дислокационна (линеаментна) зона са наредени: Джерманската долина с ЮЗ-СИ направление и меридионалните: Благоевградската, Симитлийската, Санданската неогенски грабенови котловини. С последната се съчленява грабена на река Струмешница със субпаралелна ориентация. Същевременно те представляват засебени хидрогеоложки басейни (системи) с пресни студени и термоминерални води в запълващите ги седименти и кристалинните им фундаменти. Максималната дебелина на моласовите речно-езерните отложения в Симитлийската и Санданската котловини надвишава 1000 m.
 Палеогенските и неогенските седименти се характеризират с относително слаба водоносност.
 В речните легла, заливните и надзаливни речни тераси и в наносните конуси при устията на реките и потоците и крайпланинските подножия е образувана кватернерна покривка от алувиални и пролувиални, най-често силно водоносни наноси от валуни, чакъли и пясъци с песъчливо-глинеста почвена покривка. Дебелината им в коритото на Рилска река достига 40 – 50 m, а в Петричката река и над 300 m. Край планинските склонове са натрупани пролувиални и делувиални скални блокажи, брекчи, пясъчни и глинести материали.
 В ледниковите долини и циркуси и около езерата по високопланинските дялове на Рила и Пирин се срещат морени и речно-ледникови (наслаги) с ограничено разпространение.
 Интензивните алпийски тектонски и неотектонски разломни движения, причинили потъването на междупланинските котловини и импозантното издигане на ограждащите ги планински масиви, продължават своята активност и до днес. Израз на тяхното проявление е и високата сеизмична активност в областта. Известно е, че в района на Крупнишкия разлом, с ЮЗ – СИ ориентация, пресичащ Струмската дислокация се намират огнищата на едни от най-разрушителните земетресения на континента. По активните разломни зони в долината се проявяват и термоминералните и горещи извори, сред които най-високотемпературните (100 °С) в страната, лечебни хидротерми в Сапарева баня.
 Релеф на водосборния басейн
 Релефът на водосборния басейн на Струма представлява пъстра мозайка от планини и котловини. Тя е единствената река в България, за която не можем да говорим за горно, средно и долно течение в неговия буквален смисъл, защото средната надморска височина на водосбора на средното течение е по-висока от тази на горното. Средната надморска височина на водосбора при Перник е 1018 m, при Раждавица – 884 m, при Невестино – 856 m, при Бобошево 974 m, при Крупник 973 m и при границата 898 m.
 На запад от Витоша след Владайското дефиле е разположена Люлин планина, която е доста широка и висока и на запад постепенно се понижава. На юг Витоша продължава с планината Верила (безводна планина). Тя е антиклинала, западната част на която представлява неразчленен и висок масив, по средата се снишава, а на изток се превръща в хълмиста местност, пресечена от реки. На юг склоновете ѝ са дълги и голи. На изток от Струма е Голо бърдо, която разделя Пернишкото от Радомирското поле. Тя е гола, варовита и неразчленена. На северозапад от Голо бърдо, Струма и река Ябланица (десен приток на Ерма) са разделени от нагънатия рид „Букова глава“ – Трънската антиклинала. Между Голо бърдо и Люлин е разположено Пернишкото поле. На Конска река (десен приток), между планините Вискяр и Любаш е разположено Брезнишкото поле (740 m). То е голо и нахълмено по периферията. Заедно с Пернишкото поле образува т.нар. област Граово. Радомирското поле се разстила между Голо бърдо и Конявска планина. Последната е дъговидна. Разделя Радомирското, Кюстендилското и Бобовдолското полета. След като напусне Радомирското поле, Струма навлиза в живописния Земенски пролом между планините Конявска и Земенска и навлиза в Кюстендилското поле (470 m). То е оградено от планините Конявска (връх Виден 1487 m) с разседни склонове, Осоговска планина със стръмен северен склон нарязан от началните притоци на Соволянска Бистрица и полегат източен склон, дълбоко изровен от долинната мрежа на Елешница, който в долната си част представлява силно опороена хълмиста земя. По северните склонове на места има шлейфове от наносни конуси. В планината има развит карст и на места с карстови извори, като интензивно се развива и ровинна ерозия.
 Между Рила и Верила протича река Джерман. От периферията на Западна Рила извират много малки рекички, поради което тази част на Рила е набраздена от долините им. При вливането на Джерман в Струма е разположено Бобошевското поле (400 m), а по̀ на изток – Кочериновското поле, разположено по долината на Рилска река, с височина около 370 m.
 Левият приток на Струма Градевска река (Еловица в горното си течение) събира водите си от южните склонове на Рила чрез десните си притоци и от Пирин – чрез левите. След нея – левите притоци на Струма събират водите си от Пирин, която има алпийски характер. На юг се простира планината Славянка (Алиботуш 2212 m), която има стръмни склонове с много красиви карстови форми. На юг от нея е Сенгелската планина. Тя е по-ниска и на запад достига до Рупелския пролом на Струма.
 След Осоговска планина, десните притоци на Струма събират водите си от планините Малашевска, Огражден и Беласица. По средата на Петричкото-Санданското поле е разположен единственият угаснал вулкан в България – Кожух (281 m), като реката го е прорязала през средата.
 Климат във водосборния басейн
 Климатичните характеристики на поречието на Струма го определят като част от континенталната средиземноморска зона. В нея валежите достигат своя връх през месец ноември и декември със сравнително сухо лято. Валежите като основна компонента на поливния режим на културите са оценени с разполагаеми данни за района на най-южната част на Югозападна България. Средногодишната стойност на валежите е около 534 mm. Тя е под необходимото водопотребление на културите през вегетационния период.
 В началото на поречието полетата на Кюстендил и Радомир, под влиянието на континенталната средиземноморска зона, се проявяват климатичните особености и на преходно-континенталната зона, които са характерни за тази част от Централната западна зона. Изразени са със сравнително по-мека зима и по-топло лято. Средногодишната стойност на валежите е малко по-ниска – 517 mm.
 Валежите се характеризират с неравномерно разпределение през годината, по-ясно изразена за югозападната зона с малкото им количество през летните месеци и по-голямата честота на периоди без валежи в същите месеци. Това предопределя напояването като основна предпоставка за постигане на устойчиво селскостопанско производство.
 Почви във водосборния басейн
 Обработваемите почви се характеризират с неголямо разнообразие. По цялата дължина на Струма и притоците ѝ в почвената характеристика са представени излужените канелено-горски, алувиалните и алувиално-ливадните почви. За някои от обособените обработваеми масиви са налице малки различия, проявени с наличие на някои допълнителни почвени типове. В Радомирското поле това са излужени черноземни смолници. В поречието на река Джерман в района на град Дупница се появяват делувиални и делувиално ливадни почви. В долния участък на поречието на Рилска река – са алувиални и делувиално-ливадни почви, а в поречието на река Струмешница – делувиални и делувиално-ливадни почви.
 При нормални години зимните валежи осигуряват на почвения профил запаси, които достигат почти до пределната полска влагоемност. От тях продуктивните водни запаси в излужените канелено горски почви са 1624 m3/ha, а за алувиално-ливадните са 1694 m3/ha. За всички почвени типове това са възможности да се акумулира една поливка от есенно-пролетните валежи и създават условия за отглеждане на житните култури без напояване. Въпреки това за поречието при поливни и неполивни условия те са неефективни. За останалите култури в нормални години напояването осигурява увеличение на добивите.
 Притоци
 Река Струма и сравнително еднакво развита мрежа от леви и десни притоци. От 24-те реки с дължина над 20 km, които се вливат в Струма 12 са левите притоци и също толкова десните. В нея се вливат общо 90 притока с дължина над 5 km, които се разпределят по следния начин:
 Реки над 20 km – 24 броя, в т.ч. река Струмешница – 114 km (най-голям приток);
 Реки между 10 и 20 km – 18 броя;
 Реки между 5 и 10 km – 48 броя.
 → ляв приток, ← десен приток
 → Рибни дол
 ← Широки дол
 ← Добри дол
 ← Мътница (влива се в язовир „Студена“
 → Караджин дол
 ← Голобрешка река
 ← Бученщица
 → Кудинска бара
 ← Конска река
 ← Дола
 → Арката
 ← Косачка река (влива се в язовир „Пчелина“)
 ← Светля (влива се в язовир „Пчелина“)
 → Оролачка река (Блатешничка река)
 ← Треклянска река (Раянска река)
 ← Бресница
 → Шегава
 ← Драговищица (извира в Сърбия)
 ← Рисов дол
 → Клисурата
 ← Соволянска Бистрица
 ← Банщица (Глогошка река)
 ← Новоселска река (Суха река)
 ← Берсинска река
 ← Гращица (Гращичка река)
 ← Градишки дол
 ← Невестинска река
 → Лилячка река
 → Студена вода
 ← Елешница
 → Лява река (Козничка река)
 ← Гладски дол
 ← Бела вода
 → Джерман
 ← Копривен
 → Крашевица
 → Рилска река
 → Телкиовски дол
 ← Лисийска река
 ← Дреновска река
 → Благоевградска Бистрица
 ← Логодашка река (Четирка)
 ← Стара река (Вранещица)
 → Градевска река (Еловска река)
 ← Сушицка река
 → Брежанска река
 → Мечкулска река
 ← Дивилска река
 → Ощавска река (Дяволска река)
 → Влахинска река
 ← Брезнишка река (Стара река)
 ← Моравска река
 ← Добромирска река
 → Бански поток
 ← Будилска река
 → Градешка река
 → Белишка река
 ← Цапаревска река
 ← Седелска река
 → Потока
 ← Войче
 → Речичка река
 → Санданска Бистрица
 ← Лебница (извира в Северна Македония)
 → Лешнишка река (Бождовска река)
 → Склавска река
 → Потока
 ← Струмешница (Струмица) (извира в Македония, най-голям приток)
 → Мелнишка река
 → Потока
 ← Нинаки Рема (в Гърция и България)
 ← Фасуло Рема (в Гърция и България)
 ← Каридо Рема (в Гърция и България)
 → Пиринска Бистрица (по границата с Гърция)
 ← Ксено Рема (в Гърция) (останалите реки до края са в Гърция)
 ← Русу
 → Пиперица
 → Арнаут
 ← Гянусница
 ← Султаница
 ← Арнаути
 ← Рамна
 ← Ортабурун
 ← Даул (влива се в Бутковското езеро)
 ← Дидарон (влива се в Бутковското езеро)
 ← Амудопотамос (Керкинитис, влива се в Бутковското езеро)
 ← Стримоникон
 ← Висалтия
 → Портес
 → Драматица (Ангиста, най-големия приток на Струма на гръцка територия)
 Хидроложки показатели
 Формата на водосборната област е силно продълговата, като средната ѝ дължина е около 250 km, а средната ѝ ширина е около 40 km, с ясно изразен планински характер, което определя и големия наклон на притоците ѝ (от 1% на Конска река до 11,4% на р. Петричка река). Наклонът на реката в сектора до Перник е 65‰, при Перник спада рязко на 5,3‰, в Земенския пролом е 3,7‰, в Дупнишката котловина – 3‰, в Петричко-Санданска котловина – 1,5‰. Средната надморска височина на водосборния басейн е 900 m.
 Гъстотата на речната мрежа варира между 0,51 km/km2 (на най-южния приток Петровска река) до 2,43 km/km2 (на р. Църна – приток на Елешница в северозападната част на водосбора). Съществува обратна връзка между средния наклон на реката и коефициента на извитост. Главната река има по-голям коефициент на извитост (2,2) в сравнение с притоците ѝ. Най-нисък коефициент на извитост (1,17) имат реките Берсинска и Ощавска (Дяволска).
 На територията на водосбора на Струма се инсталирани и функционират 33 хидрометрични станции, от които 5 по главната река, а останалите са по притоците ѝ. Те са част от Националната хидрометрична мрежа.
 Средногодишният отток на Струма се изменя в границите от 2,117 m3/s при Перник до 76,167 m3/s при Марино поле. Вариациите на оттока са около 0,3. Годишният отток и на притоците е с нисък коефициент на вариация около 0,3, като минималният е 0,22 l/s/km2 за река Илийна река при Бричибор и максималният – 0,5 на Сушичка река.
 По дължина на реката минималните водни количества нарастват от 1 m3/s при Перник до 33,49 m3/s при Марино поле. Нарастването на максималния отток е много по-чувствително: от 3,5 m3/s при Перник достига до 149 m3/s при Марино поле.
 Поради климатичното влияние на многото планини, ограждащи долината на Струма, в отточния ѝ режим се наблюдават 2 минимума – зимен (февруари-март) и летен (септември-октомври). През различните години по-малък е ту зимният, ту летният минимум, поради което редицата от годишни минимуми е нееднородна. След село Крупник поради средиземноморското влияние минималният отток е само летен. Формирането на оттока на Струма е основно дъждовно-снежен и/или дъждовен, поради което съотношението на Qmin/Qср.год. е не повече от 0,3.
 Вътрешногодишното разпределение на оттока в поречието на Струма е обусловено от сезонните изменения на оттокообразуващите фактори, характерни за Планинския климатичен район на Преходно континенталната климатична подобласт и на Континентално-Средиземноморската климатична област. В северната част на водосборния басейн валежините суми през летния сезон са малко по-високи от пролетните, докато при Петрич зимата е с най-обилни валежи (Брезник 172 mm през лятото и 146 mm през пролетта, Дупница – летни 171 mm, пролетни 167 mm, Петрич зимни 210 mm и летни 124 mm). В планинските области пролетните валежни суми са най-големи.
 Оттокът се формира основно през април, май и юни. През пет месеца от година (от юли до ноември) се формират по-малко от 5 – 6% от годишния отток. От друга страна поради февруарски затопляния, каквито бяха в някои от годините на началото на 1990-те години, предизвиканото снеготопене през януари и особено през февруари формира значителна част от оттока, независимо че средният годишен отток е нисък. Това не е типично, но в последните години е често явление.
 Селища
 Течението на реката и нейната долина, поради благоприятните климатични условия и удобните транспортни връзки, са населени от дълбока древност. По течението на самата река са разположени 48 населени места, от които в България – 43, в т.ч. 9 града и 34 села и в Гърция – 5 села.
 Селища в България
 Област Перник
 Община Перник – Чуйпетлово, Боснек, Студена, Перник, Батановци;
 Община Радомир – Копаница, Радомир, Прибой;
 Община Ковачевци – Лобош;
 Община Земен – Жабляно, Земен;
 Област Кюстендил
 Община Кюстендил – Раждавица, Шишковци, Копиловци, Жабокрът, Гирчевци, Търновлаг, Нови чифлик;
 Община Невестино – Невестино, Пастух;
 Община Бобошево – Доброво, Бобошево;
 Община Кочериново – Мурсалево, Крумово, Кочериново;
 Област Благоевград
 Община Благоевград – Бело поле, Българчево, Благоевград;
 Община Симитли – Железница, Симитли, Черниче, Полето;
 Община Кресна – Кресна, Сливница, Долна Градешница;
 Община Струмяни – Микрево, Струмяни;
 Община Сандански – Вълково, Струма, Дамяница;
 Община Петрич – Рибник, Генерал Тодоров, Тополница, Чучулигово;
 Селища в Гърция
 Централна Македония
 дем Синтика – Голема махала (Мегалохори), Бутково (Керкини);
 дем Долна Джумая – Каяли (Литотопос);
 дем Сяр – Комарян (Кумария);
 дем Зиляхово – Доксамбос (Миркинос).
 Стопанско значение
 Лозарството в района на долината на Струма
 Това е най-топлият и специфичен лозаро-винарски район на България. Той е разположен в най-южната част на страната и е значително повлиян от топлите въздушни течения по долината на Струма. Хълмистите терени, сравнително бедните почви, високите годишни температури и сухият климат като цяло определят сортовете, които могат да се отглеждат – почти изключително червени сортове. Разпространени са мерло, каберне совиньон и широка мелнишка лоза, който е емблематичен за района от дълбока древност. Това е екзотичен и много специфичен винен сорт. От него се произвеждат вина, които след продължително отлежаване при подходящи условия в дъбови бъчви придобиват уникален характер. Като цяло червените вина от този район са с южен характер – наситен цвят, интензивен сортов аромат, висока плътност, богати на танини и значителен потенциал за многогодишно отлежаване. Водеща роля в района с качествените си вина със собствен характер има винарната в Дамяница.
 Качество на водите
 Кислородният режим на реката, дори и след Перник, е много добър – язовир Пчелина е много ценен в това отношение. Това се дължи на ясно изразения планински характер на реката. По този показател водите са I категория, с едно изключение – участъка между Перник и Батановци, където водите са II категория. Следва участък с по-високо кислородно съдържание до село Раждавица, където водите са I категория. До границата водите са II категория по съдържание на разтворен кислород (О2). Само в отделни участъци, като след село Невестино и след Сандански, водите не могат да се използват за развъждане на риба и то само при минимални водни количества.
 До язовир Студена и след него до Перник водите са бедни на органично съдържание и по показателите БПК5 са I категория. Следва II категория води до село Борнарево, след което в резултат на самопречиствателната способност на реката и язовир Пчелина водите са I категория. От село Раждавица надолу до град Сандански водите са отново II категория. При границите водите на Струма са I категория по показателя БПК5. Само в участъците под Перник, Батановци и село Невестино водите не могат да се използват за риборазвъждане при ниски води.
 Количеството на нитратен азот (N-NO3) във водите на Струма е ниско. Максималните стойности са след Перник – около 3 – 3,5 mg/l до село Борнарево. Съдържанието на амониев азот (N-NH4) и фосфати (PO4) се изменя надлъжно по един и същи начин. По тези показатели водите на реката не могат да се използват за риборазвъждане в участъка под Перник – Сандански. Съдържанието на биогенни елементи не влияе при използване на водите за напояване.
 Количеството на разтворени вещества във водите на Струма е ниско до Невестино и след вливането на река Джерман. По съдържание на разтворени вещества водите са в препоръчителните граници при използване за риборазвъждане. В участъка от Перник до село Крупник не се препоръчва да се използват за напояване.
 Количеството на неразтворени вещества до Перник е ниско. Тук язовир Студена играе определяща роля.
 Питейно-битово водопотребление
 Водоснабдяването за питейно-битови нужди в разглежданите поречия се осъществява от:
 подземни води от терасата на Струма
 подземни води от терасите на притоците ѝ
 каптажи на изворни води
 водохващания в горното течение на реките
 язовир „Студена“
 Най-голяма водоснабдителна система има в район Перник. Основно съоръжение на системата е язовир „Студена“ с обем 252 106 m3, изграден на самата река. Водохранилището се пълни с водите на Струма, други малки витошки реки и от съседния водосборен басейн на река Искър посредством събирателните деривации „Владайски канал“ и „Палакарийски канал“. Водоснабдителната система осигурява вода на населени места от община Перник. Свързана е с водоснабдителната система на община Радомир.
 Следващи по капацитет са водоснабдителните системи на Кюстендил, Дупница и Благоевград. Трета група са водоснабдителните системи на Радомир, Сандански и Петрич. Четвърта група са останалите водоснабдителни системи в поречието на Струма.
 Напояване
 Напояването в поречието на Струма е със стари традиции. Тук са създадени едни от първите водни синдикати в България. Всичко това е наложено от характерните климатични особености на района. Нарастването на напояваните площи е ограничено от наличния размер на обработваемите земи. В общи линии възможностите на поречието за разширяване на напояваните площи са изчерпани. Релефните особености на долината, наличието само на един основен водоизточник – река Струма с някои от притоците си, и малките възможности за регулиране на оттока за напояване, е предопределило характера на напоителните системи. В по-голямата си част те са без регулиращи обеми, с използване на течащите води на Струма и притоците ѝ.
 Водопотребление за енергодобив
 Повърхностните и подземните води в поречието на Струма и притоците ѝ се използват за питейно-битово и промишлено водоснабдяване на населените места, напояване и енергодобив.
 Общият технически използваем хидроенергиен потенциал на реката е 1413,6 MWh. Частта на застроения потенциал е 34,07% – степента на усвояване на разполагаемия хидроенергиен потенциал е ниска.
 В експлоатация са 14 водноелектрически централи. Водовземането за ВЕЦ „Студена“ (предоставена на „ВиК“ – Перник) и ПАВЕЦ „Калин“ е от едноименните язовири с годишно изравнение на оттока. На дневно изравнени води са: централите на каскада „Санданска Бистрица“ – „Попина лъка“, „Лиляново“ и „Сандански“; на каскада „Пиринска Бистрица“ – „Пирин“ и „Спанчево“; „Каменица“, „Пастра“, „Рила“, „Петрово“, „Самораново“. На течащи води са „Осогово“ и „Лешница“.
 Транспорт
 От най-дълбока древност долината на реката се използвала за строеж на пътища, а впоследствие и на жп линии.
 В България по долината на реката преминават участъци от 5 пътя от Държавната пътна мрежа:
 Участък от 7,8 km от Перник до село Студена и участък от 103,6 km от Бобошево до ГКПП „Кулата“ от първокласен път No 1 (Европейски коридор Е79) Видин – Враца – София – Благоевград – ГКПП „Кулата“;
 Участък от 25,9 km от село Беланица до Перник от първокласен път No 6 (Европейски коридор Е871) ГКПП „Гюешево“ – София – Карлово – Сливен – Бургас;
 Участък от 19,7 km от Кюстендил до село Долна Козница от второкласен път No 62 Кюстендил – Дупница – Самоков;
 Целият участък от 30,5 km от град Бобошево до село Невестино от третокласен път No 104;
 Участък от 7,8 km от село Лобош до град Земен от третокласен път No 623 Дупница – Бобов дол – Земен – Трекляно;
 По долината на реката преминават и участъци от трасетата на две от важните жп линии на България:
 От Перник до Радомир и след това от Бобошево до Кулата от жп линията София – Кулата;
 От Радомир до Кюстендил от жп линията София – Гюешево.
 В Гърция по долината на реката продължава участъкът от Европейски коридор Е79 от ГКПП „Кулата“ през Сяр за Солун.
 Природни забележителности, рекреационно дело
 По течението на реката са разположени десетки природни, археологически, архитектурни и туристически забележителности – живописните скали в Земенския, Скринския и Кресненския пролом, изгасналият вулкан Кожух, останките от средновековната крепост Кракра, Кадин мост при село Невестино Земенския манастир, местността „Рупите“ и много други.
 През последните години по бурното течение на реката през пролетните месеци се развива усилено и един все още малко познат спорт в България – рафтингът. По бреговете на реката особено в котловините, през които преминава, предлага добри условия за плажуване, а водите – за риболов на запалените въдичари.
 Вижте също
 Кадин мост – средновековен каменен мост над Струма в центъра на с. Невестино. Обявен за паметник на културата от национално значение.
 Списък на реките в България
 Списък на реките в България по водосборни басейни
 Списък на реките в България по дължина
 Списък на реките в Европа (водосборен басейн на Атлантическия океан)
 Списък на реките в Гърция
 Топографска карта
 Източници
 Външни препратки
 Информация за Струма и нейното поречие
 Бележки


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22002D0135(01)
 Dziennik Urzędowy L 336 , 12/12/2002 P. 0036 - 0037
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 135/2002z dnia 27 września 2002 r.zmieniająca protokół 31 do Porozumienia EOG w sprawie współpracy w konkretnych dziedzinach poza czterema swobodamiWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej "Porozumieniem", w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:(1) Protokół 31 do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 111/2002 z dnia 12 lipca 2002 r. [1].(2) Właściwe jest rozszerzenie współpracy Umawiających się Stron Porozumienia tak, aby włączyć decyzję Rady 2001/792/WE, Euratom z dnia 23 października 2001 r. ustanawiającą mechanizm wspólnotowy ułatwiający wzmocnioną współpracę w interwencjach wspierających ochronę ludności [2].(3) Dlatego też Protokół 31 do Porozumienia powinien zostać zmieniony, aby umożliwić tę wzmocnioną współpracę od dnia 1 stycznia 2003 r.,STANOWI, CO NASTĘPUJE:Artykuł 1W art. 10 (Ochrona cywilna) Protokołu 31 do Porozumienia wprowadza się następujące zmiany:1) tekst w ust. 5 otrzymuje brzmienie:"Państwa EFTA uczestniczą w programie wspólnotowych działań i mechanizmów określonych w ust. 8.";2) w ust. 6 i 7 wyrazy "program wspólnotowych działań" zastępuje się wyrazami "program wspólnotowych działań i mechanizmów";3) tekst w ust. 8, poza tiret, otrzymuje brzmienie:"Następujące akty wspólnotowe, a także akty z nich wynikające, są przedmiotem niniejszego art.:a) akty wspólnotowe, które stają się skuteczne od lub przed dniem 1 stycznia 2000 r.:";4) w ust. 8 po akapicie dodaje się akapit w brzmieniu:"b) akty wspólnotowe, które stają się skuteczne od dnia 1 stycznia 2003 r.:- 32001 D 0792: decyzją Rady 2001/792/WE, Euratom z dnia 23 października 2001 r. ustanawiająca mechanizm wspólnotowy ułatwiający wzmocnioną współpracę w interwencjach wspierających ochronę ludności (Dz.U. L 297 z 15.11.2001, str. 7).- Przepisy tej decyzji, do celów niniejszego Porozumienia, należy rozumieć z uwzględnieniem następujących dostosowań:Państwa EFTA na podstawie art. 2 ust. 1 lit. b) dokonują notyfikacje wobec Komisji."Artykuł 2Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 28 września 2002 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG [3].Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 stycznia 2003 r.Artykuł 3Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich.Sporządzono w Brukseli, dnia 27 września 2002 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGGunnar Snorri GunnarssonPrzewodniczący[1] Dz.U. L 298 z 31.10.2002, str. 37.[2] Dz.U. L 297 z 15.11.2001, str. 7.[3] Wskazano wymogi konstytucyjne.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
16.2.2013
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 46/21
 Ricorso proposto il 18 dicembre 2012 — Teva Pharma e Theva Pharmaceuticals Europe/EMA
 (Causa T-547/12)
 2013/C 46/38
 Lingua processuale: l’inglese
 Parti
 Ricorrenti: Teva Pharma BV (Utrecht, Paesi Bassi); e Theva Pharmaceuticals Europe BV (Utrecht) (rappresentanti: K. Bacon e D. Piccinin, barristers, G. Morgan e C. Drew, solicitors)
 Convenuta: Agenzia europea per i medicinali
 Conclusioni
 Le ricorrenti chiedono che il Tribunale voglia:
 —
 annullare la decisione dell’Agenzia europea per i medicinali, contenuta nella lettera del 26 novembre 2012, che rifiuta di convalidare la domanda presentata dalle ricorrenti di autorizzazione all’immissione in commercio della loro versione dell’abacavir/lamivudine; e
 —
 condannare l'Agenzia europea per i medicinali alle spese delle ricorrenti.
 Motivi e principali argomenti
 A sostegno del ricorso, le ricorrenti deducono un motivo, con cui affermano che il diniego di convalidare la domanda di autorizzazione di una versione generica di un medicinale composto a dose fissa, sulla base del fatto che il prodotto era protetto dal periodo di dieci anni di esclusiva, è contrario al regolamento (CE) n. 726/2004 (1) e alla direttiva n. 2001/83/CE (2) correttamente interpretati. In particolare, le ricorrenti affermano che il titolare dell'autorizzazione all'immissione in commercio per il prodotto non ha diritto a fruire del periodo di dieci anni di esclusiva dei dati, essendo il prodotto un composto a dose fissa che combina due sostanze attive che sono state fornite e usate all'interno dell'UE come componenti di vari medicinali differenti per alcuni anni. Le ricorrenti, perciò, sostengono che autorizzazione globale all'immissione in commercio delle precedenti autorizzazioni all'immissione in commercio dei suoi componenti ai sensi del secondo comma dell'articolo 6, paragrafo 1, della direttiva n. 2001/83. Di conseguenza, le ricorrenti sostengono che esso non fruisce di alcun ulteriore periodo di esclusiva dei dati dopo la scadenza della esclusiva dei dati relativa a queste autorizzazioni.
 (1) Regolamento (CE) n. 726/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 31 marzo 2004, che istituisce procedure comunitarie per l'autorizzazione e la sorveglianza di medicinali per uso umano e veterinario, e che stabilisce l'Agenzia europea per i medicinali (Testo rilevante ai fini del SEE).
 (2) Direttiva 2001/83/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 6 novembre 2001, recante un codice comunitario relativo ai medicinali per uso umano.


text:
 23.1.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 22/12
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Nejvyšším soudem České republiky (Česká republika) dne 4. listopadu 2016 – Michael Dědouch a další v. Jihočeská plynárenská, a.s., a E.ON Czech Holding AG
 (Věc C-560/16)
 (2017/C 022/17)
 Jednací jazyk: čeština
 Předkládající soud
 Nejvyšší soud České republiky
 Účastníci původního řízení
 Navrhovatelé: Michael Dědouch, MUDr. Petr Streitberg, Pavel Suda
 Další účastnice řízení: Jihočeská plynárenská, a.s.; E.ON Czech Holding AG
 Předběžné otázky
 1)
 Je třeba článek 22 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 44/2001 (1) ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (dále též jen „nařízení Brusel I“) vykládat tak, že se vztahuje i na řízení o přezkoumání přiměřenosti protiplnění, které je povinen poskytnout hlavní akcionář jako protihodnotu za účastnické cenné papíry, jež na něj přešly v důsledku rozhodnutí valné hromady akciové společnosti o nuceném přechodu ostatních účastnických cenných papírů na hlavního akcionáře (tzv. „squeeze out“), dosavadním vlastníkům účastnických cenných papírů, určuje-li výši přiměřeného protiplnění usnesení valné hromady akciové společnosti a je-li soudní rozhodnutí, kterým bylo přiznáno právo na jinou výši protiplnění, pro hlavního akcionáře a pro společnost závazné co do základu přiznaného práva i vůči ostatním vlastníkům účastnických cenných papírů?
 2)
 Je-li odpověď na předchozí otázku záporná, je třeba článek 5 odst. 1 písm. a) nařízení Brusel I vykládat tak, že dopadá i na řízení o přezkoumání přiměřenosti protiplnění popsané v předchozí otázce?
 3)
 Je-li odpověď na obě předchozí otázky záporná, je třeba článek 5 odst. 3 nařízení Brusel I vykládat tak, že dopadá i na řízení o přezkoumání přiměřenosti protiplnění popsané v první otázce?
 (1) Úř. věst. 2001, L 12, s. 1; Zvl. vyd. 19/004, s. 42.


text:
Lyduvėnai – miestelis Raseinių rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurę nuo Raseinių. Seniūnaitijos centras. Miestelis spindulinio plano. Stovi Lyduvėnų Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia (pastatyta 1761 m.), veikia geležinkelio stotis, mokykla su regioninio parko informaciniu centru, biblioteka, paštas (LT-60046).
 Etimologija
 Pavadinimas kilęs nuo upelio vardu Lýduva. Tai yra vandenvardinis vietovardis, anksčiau jis vadinosi Lydavėnai.
 Liaudies etimologija mena, kad čia kadaise stovėjusi Lyduvėnų pilis, kurioje gyvenusi kunigaikštytė Danutė. Išlydėjusi savo mylimąjį į karą su kryžiuočiais, ji vis laukė ir nesulaukė jo grįžtant. Viena likusi liūdėjo („liūdžiu viena“) ir ašaras liejo. Iš merginos liūdesio ašarų ir susidaręs upelis Lyduva, o iš pastarojo – Lyduvėnai.
 Kitas vietovės aiškinimas siejamas su iškirsto miško lydymu.
 Geografija
 Miestelis yra Dubysos regioniniame parke, prie Dubysos ir Dratvens santakos. Per Dubysą nutiestas ilgiausias (599 m) ir aukščiausias geležinkelio tiltas Lietuvoje – Lyduvėnų tiltas. Per Lyduvėnus eina geležinkelis Šiauliai–Tilžė, plentai į Raseinius, Šiluvą.
 Istorija
 Lyduvėnų apylinkėse gyventa I tūkstantmečio pradžioje, tuos laikus mena Lyduvėnų I piliakalnis, vadinamas Danutės kalnu, Lyduvėnų II piliakalnis, vadinamas Barsukalniu, Lyduvėnų III piliakalnis, vadinamas Kaukuriu, Lyduvėnų akmuo „su dubeniu“.
 Istoriniuose šaltiniuose 1499 m. minimas Lyduvėnų dvaras. Nuo XVI a. jį valdė Chodkevičiai, Rudzinskai, Šemetos, Stanevičiai. 1558 m. Žygimantas Augustas Lyduvėnams suteikė prie dvaro kurti miestelį, rengti turgus, laikyti karčiamas. 1593 m. minima bažnyčia, 1594 m. – Lyduvėnų valsčius ir miestelis. XVII a. – XVIII a. Lyduvėnai išsiplėtė. 1613 m. Lyduvėnai pažymėti Olandijoje išleistame Lietuvos žemėlapyje. XVI a. minima katalikiška Lyduvėnų bažnyčia, kurį laiką priklausiusi reformatams. 1853 m. jau buvo parapinė mokykla. Po 1831 m. sukilimo panaikinus dvarą susikūrė žydų kolonija. Rusijos imperijos valdymo laikais, XIX a. – XX a. pr., Lyduvėnai buvo valsčiaus centras. 1863 m. sukilėliai sunaikino Lyduvėnų valsčiaus įstaigos dokumentus. 1916 m. pro Lyduvėnus nutiestas geležinkelis Tilžė–Radviliškis.
 1941 m. rudenį nacių okupacinės administracijos įsakymu Dubysos šlaituose prie Lyduvėnų nužudyta – 300 žydų ir komunistų. Po II pasaulinio karo apie miestelį veikė Vėgėlės rinktinės P. Markevičiaus (Pranckaus) Lietuvos partizanų būrys. Okupacinė valdžia 1940–1941 m. ir 1944–1953 m. ištrėmė 8 Lyduvėnų gyventojus.
 |}
 Architektūra
 1920 m. buvo atidaryta pradžios mokykla, 1943–1952 m. – septynmetė, 1952–1993 m. vidurinė, 1993–2005 m. pagrindinė.
 1952 m. atidaryta biblioteka. Koplytstulpis miestelio įkūrimo 440 m. ir mokyklos 175 m. metinėms (atstatytas 1998 m., meistras R. Ramanauskas).
 Lyduvėnų geležinkelis tiltas, aukščiausias ir ilgiausias tiltas Lietuvoje 1916 m. pastatytas medinis, 1919 m. – gelžbetoninis, 1944 m. sugriautas, 1952 m. atstatytas, 2005 m. restauruotas.
 Gyventojai
 1594 m. Lyduvėnų valsčiuje (dvaro valdoje) gyveno 36 šeimos. 1841 m. Lyduvėnuose gyveno 283, 1923 m. – 547 žmonės. 1940 m. gyveno apie 550 gyventojų, 300 iš jų žydų tautybės buvo sušaudyti 1944 m. Nuo 1959 m. gyventojų skaičius mažėjo.
 Žymūs žmonės
 Lyduvėnų dvare, dar vadiname Padubysiu, gyveno Raseinių apskrities bajorų maršalka Ezechelis Stanevičius (1834–).
 Apylinkėse gimė:
 Benediktas Dobroslavas Kalinauskas – bajoras, 1831 m. sukilimo veikėjas;
 Albinas Sutkus – politinis ir visuomenės veikėjas;
 Henrikas Šablevičius – kino režisierius.
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Apie Lyduvėnus
 Dvaras


type: legislation

text:
 ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ
 *****
 n ft
 Βρυξέλλες, 28.11.1995
 COM(95) 610 τελικό
 Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 για την αναστολή του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 990/93 για τις συναλλαγές μεταξύ της
 Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της
 Γιουγκοσλαβίας (Σερβία και Μαυροβούνιο) και του κανονισμού (ΕΚ) αριθ 2471/94
 για την περαιτέρω διακοπή των οικονομικών και χρηματοπιστωτικών σχέσεων μεταξύ της
 Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των περιοχών της Βοσνίας-Ερζεγοβίνης που ελέγχονται από
 τις δυνάμεις των Σέρβων της Βοσνίας, και την κατάργηση του κανονισμού (ΕΚ)
 αριθ. 2472/94 για την αναστολή ορισμένων στοιχείων του αποκλεισμού (εμπάρκο)
 της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της Γιουγκοσλαβίας (Σερβία και Μαυροβούνιο)
 Σχέδιο
 ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ
 που καθορίστηκε από το Συμβούλιο βάσει του άρθρου 1.2 της συνθήκης για την
 Ευρωπαϊκή Ένωση, όσον αφορά την αναστολή των περιορισμών στις οικονομικές και
 χρηματοπιστωτικές σχέσεις με την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γιουγκοσλαβίας
 (Σερβία και Μαυροβούνιο) και με τις περιοχές της Βοσνίας-Ερζεγοβίνης που ελέγχονται
 από τις σερβοβοσνιακές δυνάμεις
 (υποβληθέντα από την Επιτροπή)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- A
 ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ UKOKLH
 Ίο Σπμβούλιο Aoq'<uXn.uq τ(ον Ι Ινοιμ,ρ vuw ΓΟνών (tTroquoiof vu UVUOTI ίλπ οχιοόν όλονς
 ιορς ιτιριοριομούς οτις οικονομικές κ<*ι οικονομικις οχιοιις μι ri|v Ομοοχτον<>ι<ικί|
 Λΐ|μοκρ<ΠΊ(ΐ της 1 ιοι>γκοολ(φΐοις (Σερβία και Μαυροβούνιο) και, τις περιοχές της Ιίοονίας-
 Ιίρζι γοβίνης ελέγχονται (υιό τις αερβοβοσνιακες δυνάμεις.
 Οι παρούσες προτάσεις αποσκοπούν στην ευθυγράμμιση της σχετικής κοινοτικής
 νομοθεσίας με την ανωτέρω ouxoqiciori του Συμβουλίου Aoqouuiuç.
 ---pagebreak--- a
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ TOY ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 της 1995
 για την αναστολή του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 990/93 για τις συναλλαγές μεταξύ της
 Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της
 Γιουγκοσλαβίας (Σερβία και Μαυροβούνιο) και του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2471/94 για
 την περαιτέρω διακοπή των οικονομικών και χρηματοπιστωτικών σχέσεων μεταξύ της
 ευρωπαϊκής Κοινότητας και των περιοχών της Βοσνίας-Ερζεγοβίνης που ελέγχονται από
 τις δυνάμεις τιον Σέρβων της Βοσνίας, και την κατάργηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ
 2472/94 για την αναστολή ορισμένων στοιχείων του αποκλεισμού (εμπάργκο) της
 Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της ΓιοίΓ/κοσλαβίας (Σερβία και Μαυροβούνιο)
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,
 Έχοντας υπόψη:
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ιδίως τα άρθρα 228α και 73ζ,
 την κοινή θέση της 1995, που καθορίστηκε (χπό το Συμβούλιο βάσει του άρθρου 12
 της συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση, όσον αφορά την αναστολή των περιορισμών
 στις οικονομικές και χρηματοπιστωτικές σχέσεις με την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της
 Γιουγκοσλαβίας (Σερβία και Μαυροβούνιο) και με τις περιοχές της Βοσνίας-Ερζεγοβίνης
 που ελέγχονται από τις σερβοβοσνιακές δυνάμεις, όπως αποφασίστηκε από το Συμβούλιο
 Ασφαλείας των Ηνωμένων Εθνών στην απόφαση ... (1995),
 την πρόταση της Επιτροπής,
 Εκτιμώντας:
 ---pagebreak--- 2 W>s
 ότι το Συμβούλιο Ασφαλείας των Ηνωμένων Εθνών, μετά τις συμφωνίες που επέτυχαν τα
 ενδιαφερόμενα μέρη όσον αφορά τη Δημοκρατία της Βοσνίας-Ερζεγοβίνης, αποφάσισε να
 αναστείλει, με την απόφαση ... (1995), ορισμένους περιορισμούς στις οικονομικές και
 χρηματοπιστωτικές σχέσεις με την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γιουγκοσλαβίας
 (Σερβία και Μαυροβούνιο) και με τις περιοχές της Βοσνίας-Ερζεγοβίνης που ελέγχονται
 από τις σερβοβοσνιακές δυνάμεις·
 ότι, υπ'αυτές τις συνθήκες, η Κοινότητα οφείλει να προσαρμόσει καταλλήλως την
 ισχύουσα νομοθεσία της και, ειδικότερα, τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 990/93J, τον
 κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2472/942 και τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2471/943,
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
 Άρθρο 1
 α) Αναστέλλεται η ισχύς του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 990/93 και του κανονισμού
 (ΕΚ) αριθ. 2471/94-
 β) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2472/94 καταργείται.
 Άρθρο 2
 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την ημέρα της δημοσίευσης του στην Επίσημη
 Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 Εφαρμόζεται από 1995 όσον αφορά την αναστολή του κανονισμού (ΕΟΚ)
 αριθ. 990/93 και από 1995 όσον αφορά την αναστολή του κανονισμού (ΕΚ) 2471/94.
 Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε
 κράτος μέλος.
 Βρυξέλλες,
 Για το Συμβούλιο
 Ο Πρόεδρος
 1 ΕΕ L 102 της 28.4.1993, σ.14.
 2 ΕΕ L 266 της 15.10.1994, σ. 8, όπως τροποποιήθηκε την τελευταία φορά με τον κανονισμό
 (ΕΚ) αριθ. 2229/95 (ΕΕ L 227 της 22.9.1995, σ. 1).
 3 ΕΕ L 266 της 15.10.1994, σ. 1.
 ---pagebreak--- Σχέδιο
 ΚΟΙΝΗ ΟΙ ν»|
 της 1995
 που καθορίστηκε από το Συμβούλιο βάσει του άρθρου 1.2 της συνθήκης για την
 Ευρωπαϊκή Ένωση, όσον αφορά την αναστολή των περιορισμών στις οικονομικές και
 χρηματοπιστωτικές σχέσεις με την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γιουγκοσλαβίας
 (Σερβία και Μαυροβούνιο) και με τις περιοχές της Βοσνίας-Ερζεγοβίνης που ελέγχονται
 από τις σερβοβοσνιακές δυνάμεις,
 95/ ../ΚΕΠΠΑ
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΟΣΗΣ,
 Έχοντας υπόψη:
 τη συνθήκη για την Ευρωπαϊκή Ένωση και ιδίως το άρθρο 1.2,
 την απόφαση ... (1995) που εξέδωσε το Συμβούλιο Ασφαλείας των Ηνωμένων Εθνών στις
 Νοεμβρίου 1995,
 ΚΑΘΟΡΙΣΕ ΤΗΝ ΑΚΟΛΟΥΘΗ ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ
 Άρθρο J
 Οι περιορισμοί όσον αφορά τις οικονομικές και χρηματοπιστωτικές σχέσεις με την
 Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γιουγκοσλαβίας (Σερβία και Μαυροβούνιο) και με τις
 περιοχές της Βοσνίας-Ερζεγοβίνης που ελέγχονται από τις σερβοβοσνιακές δυνάμεις
 αναστέλλονται, σύμφωνα με τις σχετικές διατάξεις της απόφασης ... (1995) που εξέδωσα το
 Συμβούλιο Ασφαλείας των Ηνωμένων Εθνών στις ... Νοεμβρίου J995.
 Αρθρο 2
 Η παρούσα απόφαση θα δημοσιευθεί στην Επίσημη Εφημερίδα.
 Βρυξέλλες... 1995
 Για το Σν/φονλιο
 Ο ΙΙρόεόρος
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 0254-1483
 COM(95) 610 τελικό
 ΕΓΓΡΑΦΑ
 GR il
 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-95-646-GR-C
 ISBN 92-77-97027-8
 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 L-2985 Λουζεμβούργο


text:
 Avis juridique important
 |
 21992A1231(40)
 ACORDO sob a forma de troca de cartas que altera o Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a Roménia sobre o comércio de produtos têxteis - Tradução não oficial
 Jornal Oficial no L 410 de 31/12/1992 p. 0377
 AGREEMENT in the form of an exchange of letters amending the Agreement between the European Economic Community and Romania on trade in textile productsLetter N° 1 Sir, 1. I have the honour to refer to the consultations held on 15 December 1992 between our respective delegations for the purpose of amending the Agreement on trade in textile products between the European Economic Community and Romania applied since 1 January 1987, as extended by the exchange of letters applied since 1 January 1992 (hereinafter 'the Agreement`). 2. As a result of these consultations, both Parties agreed to amend the following provisions of the Agreement: 2.1. Annex I, Annex II and the Annex to Protocol E which set out the products concerned by the Agreement, the quantitative restrictions for exports and the OPT operations respectively, from Romania to the European Economic Community, are replaced for the period 1 January 1993 to 31 December 1994 by Appendix 1, Appendix 2 and Appendix 3 to this letter, respectively. 2.2. Article 7 (6) of the Agreement is deleted. 2.3. Article 9 (2) is replaced by the following: 'The information referred to in paragraph 1 shall, for all categories of products, be forwarded before the end of the month following the month to which the statistics relate.`2.4. Article 11 (1) and (2) are replaced by the following: '1. The quantitative limits established under this Agreement on imports into the Community of textile products of Romanian origin will not be broken down by the Community into regional shares. 2. The Parties shall cooperate in order to prevent sudden and prejudicial changes in traditional trade flows resulting in regional concentration of direct imports into the Community. 3. Romania shall monitor its exports of products under restraint or surveillance into the Community. Should a sudden and prejudicial change in traditional trade flows arise, the Community will be entitled to request consultations in order to find a satisfactory solution to those problems. Such consultations must be held within 15 working days of their being requested by the Community. 4. Romania shall endeavour to ensure that exports of textile products subject to quantitative limits into the Communtiy are spaced out as evenly as possible over the year due account being taken in particular of seasonal factors.`2.5. Article 13 and all references to this Article in the Agreement are deleted. 2.6. The following is added at the beginning of Article 14 (1): '1. Save where it is otherwise provided for in this Agreement, . . .`2.7. The second sentence of Article 18 (1) is replaced by the following: 'It shall be applicable until 31 December 1993 or until the entry into force of the Protocol on quantitative arrangements referred to in Article 3 (2) of Protocol 1 on textile and clothing products to the Europe Agreement between the Community and Romania, whichever date is earlier.`2.8. The first sentence of Article 7 (1) of Protocol A is replaced by the following: '1. The export licence shall conform to the model annexed to this Protocol and it shall be valid for exports throughout the customs territory to which the Treaty establishing the European Economic Community is applied. However, where the Community has made recourse to the provisions of Article 8 in accordance with the provisions of Agreed Minute No 1, or to Agreed Minute No 2, the textile products covered by the export licences can only be put into free circulation in the region(s) of the Community indicated in those licences.`2.9. The second indent of Article 12 (1) of Protocol A to the Agreement is replaced by the following: 'The import authorizations shall be valid for six months from the date of their issue for imports throughout the customs territory to which the Treaty establishing the European Economic Community is applied. However, where the Community has recourse to the provisions of Article 8 in accordance with the provisions of Agreed Minute No 1, or to Agreed Minute No 2, the products covered by the import licences can only be put into free circulation in the regions(s) of the Community indicated in those licences.`2.10. The second and fifth indents of Article 14 (2) of Protocol A are replaced by the following: '- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows: BL = Benelux, DE = Germany, DG = Denmark, EL = Greece, ES = Spain, FR = France, GB = United Kingdom, IE = Ireland, IT = Italy, PT = Portugal`, '- a five-digit number running consecutively from 00001 to 99999 allocated to the intended Member State of customs clearance.`2.11. Paragraph 3 (b) of Protocol E to the Agreement is deleted. 2.12. Agreed Minute N° 1 set out in Appendix 4 to this letter shall form an integral part of the Agreement. 2.13. Agreed Minute N° 2 set out in Appendix 5 to this letter shall form an integral part of the Agreement. 2.14. Agreed Minute N° 3 set out in Appendix 6 to this letter shall form an integral part of the Agreement. 2.15. Agreed Minute N° 4 set out in Appendix 7 to this letter shall form an integral part of the Agreement. 3. The Parties agreed that this Agreement in the form of an exchange of letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. The Parties also agreed that this Agreement in the form of an exchange of letters and the amendments hereby to the Agreement of 1987, as extended, shall be applied provisionally from 1 January 1993. 4. I should be obliged if you kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration. For the Councilof the European CommunitiesAppendix 1 (The contents of Appendix 1 are identical to those of Appendix 1 to the Agreement with Bulgaria; see pages 339 to 366) Appendix 2 ANNEX II(The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Agreement)>POSIÇÃO NUMA TABELA> Appendix 3 ANNEX TO PROTOCOL E(The product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Agreement)OPT QUOTASYear: 1992>POSIÇÃO NUMA TABELA> Appendix 4 Agreed Minute N° 1In the context of the Agreement between the European Economic Community and Romania on trade in textile and clothing products, initialled on 15 December 1992, the Parties agreed that Article 7 of the Agreement does not preclude the Community, if the conditions are fulfilled, from applying the safeguard measures for one or more of its regions in conformity with the principles of the internal market. In such an event, Romania shall be informed in advance of the relevant provisions of Protocol A to the Agreement to be applied, as appropriate. For the Governmentof RomaniaFor the Councilof the European Communities Appendix 5 Agreed Minute N° 2Notwithstanding Article 11 (1) of this Agreement, for imperative technical or administrative reasons or to find a solution to economic problems resulting from regional concentration of imports, or in order to combat circumvention and fraud of the provisions of this Agreement, the Community will establish for a limited period of time a specific management system in conformity with the principles of the internal market. However, if the Parties are unable to reach a satisfactory solution during the consultations provided for in Article 11 (3), Romania undertakes, if so requested by the Community, to respect temporary export limits for one or more regions of the Community. In such a case, these limits shall not preclude the importation into the region(s) concerned of products which were shipped from Romania on the basis of export licences obtained before the date of formal notification to Romania by the Community about the introduction of the above limits. The Community shall inform Romania of the technical and administrative measures, such as defined in the attached note verbale, that need to be introduced by both Parties in order to implement the above paragraphs in conformity with the principles of the internal market. For the Governmentof RomaniaFor the Councilof the European CommunitiesNote verbale The Directorate-General for External Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of Romania to the European Communities and has the honour to refer to the Agreement on textile products negotiated between Romania and the Community applied since 1 January 1987, as extended by the exchange of letters initialled on 20 September 1991 and as further extended by the exchange of letters of 15 December 1992. The Directorate-General wishes to inform the Mission of Romania that the Community has decided to apply, starting from 1 January 1993, the provisions of paragraph 1 of Agreed Minute No 2 to the exchange of letters initialled on 15 December 1992. Consequently, the corresponding provisions of Articles 7 and 12 of Protocol A to the Agreement shall also be applied as of the above date. The Directorate-General for External Relations avails itself of this opportunity to renew to the Mission of Romania to the European Communities the assurance of its highest consideration. Appendix 6 Agreed Minute No 3In the context of the Agreement between the European Economic Community and Romania on trade in textile and clothing products, initialled in Brussels on 15 December 1992, the Parties agreed that Romania shall endeavour not to deprive certain regions of the Community which have traditionally had relatively small shares of Community quotas of imports of products serving as inputs for their processing industry. The Community and Romania further agreed to hold consultations, should the need arise, in order to avert any problems which might occur in this respect. The Parties agreed that this Agreed Minute replaces the corresponding Agreed Minute of the Agreement on this subject. For the Governmentof RomaniaFor the Councilof the European Communities Appendix 7 Agreed Minute N° 4In the context of the Agreement between the European Economic Community and Romania on trade in textile and clothing products, applied since 1 January 1987, as extended by the exchange of letters initialled on 20 September 1991 and further extended by the exchange of letters initialled on 15 December 1992, Romania agreed that, from the date of request for and pending the consultations referred to in Article 11 (3), it shall cooperate by not issuing export licences that would further aggravate the problems resulting from the regional concentration of direct imports into the Community. For the Governmentof RomaniaFor the Councilof the European Communities Exchange of notes The Directorate-General for External Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of Romania to the European Communities and has the honour to refer to the Agreement on textile products between Romania and the Community applied since 1 January 1987, as extended by the exchange of letters initialled on 20 September 1991 and as further extended by the exchange of letters initialled on 15 December 1992. The Directorate-General wishes to inform the Mission of Romania that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and the coming into force of the extended Agreement, the Community is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1993. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the extended Agreement provided that 120 days' notice is given. The Directorate-General for External Relations would be grateful if the Mission would confirm its Agreement to the foregoing. The Directorate-General for External Relations avails itself of this opportunity to renew to the Mission of Romania to the European Communities the assurance of its highest consideration. Letter N° 2 Sir, I have the honour to acknowledge receipt of your letter of . . . . . . which reads as follows: 'Sir, 1. I have the honour to refer to the consultations held on 15 December 1992 between our respective delegations for the purpose of amending the Agreement on trade in textile products between the European Economic Community and Romania, applied since 1 January 1987, as extended by the exchange of letters applied since 1 January 1992 (hereinafter "the Agreement"). 2. As a result of these consultations, both Parties agreed to amend the following provisions of the Agreement: 2.1. Annex I, Annex II and the Annex to Protocol E which set out the products concerned by the Agreement, the quantitative restrictions for exports and the OPT operations, respectively from Romania to the European Economic Community, are replaced for the period 1 January 1993 to 31 December 1994 by Appendix 1, Appendix 2 and Appendix 3 of this letter, respectively. 2.2. Article 7 (6) and Protocol C to the Agreement are deleted. 2.3. Article 9 (2) is replaced by the following: "The information referred to in paragraph 1 shall, for all categories of products, be forwarded before the end of the month following the month to which the statistics relate."2.4. Article 11 (1) and (2) are replaced by the following: "1. The quantitative limits established under this Agreement on imports into the Community of textile products of Romanian origin will not be broken down by the Community into regional shares. 2. The Parties shall cooperate in order to prevent sudden and prejudicial changes in traditional trade flows resulting in regional concentration of direct imports into the Community. 3. Romania shall monitor its exports of products under restraint or surveillance into the Community. Should a sudden and prejudicial change in traditional trade flows arise, the Community will be entitled to request consultations in order to find a satisfactory solution to those problems. Such consultations must be held within 15 working days of their being requested by the Community. 4. Romania shall endeavour to ensure that exports of textile products subject to quantitative limits into the Community are spaced out as evenly as possible over the year due account being taken in particular of seasonal factors."2.5. Article 13 and all references to this Article in the Agreement are deleted. 2.6. The following is added at the beginning of Article 14 (1): "1. Save where it is otherwise provided for in this Agreement, . . ."2.7. The second sentence of Article 18 (1) is replaced by the following: "It shall be applicable until 31 December 1993 or until the entry into force of the Protocol on quantitative arrangements referred to in Article 3 (2) of Protocol 1 on textile and clothing products to the Europe Agreement between the Community and Romania, whichever date is earlier."2.8. The first sentence of Article 7 (1) of Protocol A is replaced by the following: "1. The export licence shall conform to the model annexed to this Protocol and it shall be valid for exports throughout the customs territory to which the Treaty establishing the European Economic Community is applied. However, where the Community has made recourse to the provisions of Article 8 in accordance with the provisions of the Agreed Minute No 1, or to the Agreed Minute No 2, the textile products covered by the export licences can only be put into free circulation in the region(s) of the Community indicated in those licences."2.9. The second indent of Article 12 (1) of Protocol A to the Agreement is replaced by the following: "The import authorizations shall be valid for six months from the date of their issue for imports throughout the customs territory to which the Treaty establishing the European Economic Community is applied. However, where the Community has recourse to the provisions of Article 8 in accordance with the provisions of the Agreed Minute No 1, or to Agreed Minute No 2, the products covered by the import licences can only be put into free circulation in the region(s) of the Community indicated in those licences."2.10. The second and fifth indents of Article 14 (2) of Protocol A are replaced by the following: "- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows: BL = Benelux, DE = Germany, DK = Denmark, EL = Greece, ES = Spain, FR = France, GB = United Kingdom, IE = Ireland, IT = Italy, PT = Portugal", "- a five-digit number running consecutively from 00001 to 99999 allocated to the intended Member State of customs clearance."2.11. Paragraph 3 (b) of Protocol E to the Agreement is deleted. 2.12. Agreed Minute No 1 set out in Appendix 4 to this letter shall form an integral part of the Agreement. 2.13. Agreed Minute No 2 set out in Appendix 5 to this letter shall form an integral part of the Agreement. 2.14. Agreed Minute No 3 set out in Appendix 6 to this letter shall form an integral part of the Agreement. 2.15. Agreed Minute No 4 set out in Appendix 7 to this letter shall form an integral part of the Agreement. 3. The Parties agreed that this Agreement in the form of an exchange of letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. The Parties also agreed that this Agreement in the form of an exchange of letters and the amendments hereby to the Agreement of 1987, as extended, shall be applied provisionally from 1 January 1993. 4. I should be obliged if you kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.`I have the honour to confirm that my Government is in agreement with the contents of your letter. Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration. For the Governmentof RomaniaAppendix 1 (The contents of Appendix 1 are identical to those of Appendix 1 to the Agreement with Bulgaria; see pages 339 to 366) Appendix 2 ANNEX II(The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Agreement)>POSIÇÃO NUMA TABELA>Appendix 3 ANNEX TO PROTOCOL E(The product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Agreement)OPT QUOTASYear: 1992>POSIÇÃO NUMA TABELA> Appendix 4 Agreed Minute N° 1In the context of the Agreement between the European Economic Community and Romania on trade in textile and clothing products, initialled on 15 December 1992, the Parties agreed that Article 7 of the Agreement does not preclude the Community, if the conditions are fulfilled, from applying the safeguard measures for one or more of its regions in conformity with the principles of the internal market. In such an event, Romania shall be informed in advance of the relevant provisions of Protocol A to the Agreement to be applied, as appropriate. For the Governmentof RomaniaFor the Councilof the European Communities Appendix 5 Agreed Minute N° 2Notwithstanding Article 11 (1) of this Agreement, for imperative technical or administrative reasons or to find a solution to economic problems resulting from regional concentration of imports, or in order to combat circumvention and fraud of the provisions of this Agreement, the Community will establish for a limited period of time a specific management system in conformity with the principles of the internal market. However, if the Parties are unable to reach a satisfactory solution during the consultations provided for in Article 11 (3), Romania undertakes, if so requested by the Community, to respect temporary export limits for one or more regions of the Community. In such a case, these limits shall not preclude the importation into the region(s) concerned of products which were shipped from Romania on the basis of export licences obtained before the date of formal notification to Romania by the Community about the introduction of the above limits. The Community shall inform Romania of the technical and administrative measures, such as defined in the attached note verbale, that need to be introduced by both Parties in order to implement the above paragraphs in conformity with the principles of the internal market. For the Governmentof RomaniaFor the Councilof the European CommunitiesNote verbale The Directorate-General for External Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of Romania to the European Communities and has the honour to refer to the Agreement on textile products negotiated between Romania and the Community applied since 1 January 1987, as extended by the exchange of letters initialled on 20 September 1991 and as further extended by the exchange of letters of 15 December 1992. The Directorate-General wishes to inform the Mission of Romania that the Community has decided to apply, starting from 1 January 1993, the provisions of paragraph 1 of Agreed Minute No 2 to the exchange of letters initialled on 15 December 1992. Consequently, the corresponding provisions of Articles 7 and 12 of Protocol A to the Agreement shall also be applied as of the above date. The Directorate-General for External Relations avails itself of this opportunity to renew to the Mission of Romania to the European Communities the assurance of its highest consideration. Appendix 6 Agreed Minute No 3In the context of the Agreement between the European Economic Community and Romania on trade in textile and clothing products, initialled in Brussels on 15 December 1992, the Parties agreed that Romania shall endeavour not to deprive certain regions of the Community which have traditionally had relatively small shares of Community quotas of imports of products serving as inputs for their processing industry. The Community and Romania further agreed to hold consultations, should the need arise, in order to avert any problems which might occur in this respect. The Parties agreed that this Agreed Minute replaces the corresponding Agreed Minute of the Agreement on this subject. For the Governmentof RomaniaFor the Councilof the European Communities Appendix 7 Agreed Minute N° 4In the context of the Agreement between the European Economic Community and Romania on trade in textile and clothing products, applied since 1 January 1987, as extended by the exchange of letters initialled on 20 September 1991 and further extended by the exchange of letters initialled on 15 December 1992, Romania agreed that, from the date of request for and pending the consultations referred to in Article 11 (3), it shall cooperate by not issuing export licences that would further aggravate the problems resulting from the regional concentration of direct imports into the Community. For the Governmentof RomaniaFor the Councilof the European Communities Exchange of notes The Mission of Romania to the European Communities presents its compliments to the Directorate-General for External Relations of the Commission of the European Communities and has the honour to refer to the Director General's Note of . . December 1992 regarding the Agreement on textile products between the Republic of Singapore and the Community applied since 1 January 1987, as extended by the exchange of letters initialled on 20 September 1991 and as further extended by the exchange of letters initialled on 15 December 1992. The Mission of Romania wishes to confirm to the Directorate-General that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and the coming into force of the extended Agreement, the Government of Romania is prepared to allow the provisions of the extended Agreement to apply de facto from 1 January 1993. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the extended Agreement provided that 120 days' notice is given. The Mission of Romania to the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Directorate-General for External Relations the assurance of its highest consideration.