type: contracts

text:
 5.5.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 114/19
 DEĊIŻJONI Nru 1/2015 TAS-SOTTOKUMITAT DOGANALI BEJN L-UE U L-ĠEORĠJA
 tat-18 ta' Marzu 2015
 li biha jadotta r-Regoli ta' Proċedura tiegħu [2015/718]
 IS-SOTTOKUMITAT DOGANALI BEJN L-UE U L-ĠEORĠJA,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim ta' Assoċjazzjoni bejn l-Unjoni Ewropea u l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika u l-Istati Membri tagħhom, minn naħa l-waħda, u l-Ġeorġja, min-naħa l-oħra (1), (“il-Ftehim”), u b'mod partikolari l-Artikolu 74 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 F'konformità mal-Artikolu 431 tal-Ftehim, partijiet mill-Ftehim ġew applikati b'mod provviżorju mill-1 ta' Settembru 2014.
 (2)
 Skont l-Artikolu 74 tal-Ftehim, is-Sottokumitat Doganali għandu jagħmel monitoraġġ tal-implimentazzjoni u l-amministrazzjoni tal-Kapitolu 5 (Faċilitazzjoni doganali u kummerċjali) tat-Titolu IV (Kummerċ u Kwistjonijiet relatati mal-Kummerċ) tal-Ftehim.
 (3)
 F'konformità mal-Artikolu 74(3)(e) tal-Ftehim, is-Sottokumitat Doganali għandu jadotta r-regoli ta' proċedura tiegħu stess,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 B'dan qegħdin jiġu adottati r-Regoli ta' Proċedura tas-Sottokumitat Doganali, kif stipulati fl-Anness.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul fi Tbilisi, it-18 ta' Marzu 2015.
 Għas-Sottokumitat Doganali
 Il-President
 S. URIDIA
 Segretarji
 M. KHVEDELIDZE
 K. MYNAR
 (1) ĠU L 261, 30.8.2014, p. 4.
 ANNESS
 REGOLI TA' PROĊEDURA TAS-SOTTOKUMITAT DOGANALI BEJN L-UE U L-ĠEORĠJA
 Artikolu 1
 Dispożizzjonijiet Ġenerali
 1. Is-Sottokumitat Doganali stabbilit f'konformità mal-Artikolu 74(1) tal-Ftehim ta' Assoċjazzjoni bejn l-Unjoni Ewropea u l-Komunità Ewropea dwar l-Enerġija Atomika u l-Istati Membri tagħhom, minn naħa l-waħda, u l-Ġeorġja, min-naħa l-oħra (“il-Ftehim”) iwettaq il-funzjonijiet tiegħu kif previst fl-Artikolu 74(2) u (3) tal-Ftehim.
 2. Is-Sottokumitat Doganali jkun imsawwar minn rappreżentanti tal-Kummissjoni Ewropea u tal-Ġeorġja, responsabbli għall-kwistjonijiet doganali jew relatati mad-dwana.
 3. Rappreżentant tal-Kummissjoni Ewropea jew tar-Repubblika tal-Ġeorġja li jkollu r-responsabbiltà għall-kwistjonijiet doganali jew relatati mad-dwana jaġixxi bħala President f'konformità mal-Artikolu 2.
 4. Il-Partijiet f'dawn ir-Regoli ta' Proċedura jiġu definiti kif previst fl-Artikolu 428 tal-Ftehim.
 Artikolu 2
 Presidenza
 Il-Partijiet iżommu l-Presidenza tas-Sottokumitat Doganali, fuq bażi ta' alternanza, għal perjodu ta' 12-il xahar. L-ewwel perjodu jibda' fid-data tal-ewwel laqgħa tal-Kunsill ta' Assoċjazzjoni u jintemm fil-31 ta' Diċembru tal-istess sena.
 Artikolu 3
 Laqgħat
 1. Ħlief fejn ikun miftiehem mod ieħor mill-Partijiet, is-Sottokumitat Doganali jiltaqa' darba fis-sena jew fuq talba ta' xi waħda mill-Partijiet.
 2. Kull laqgħa tas-Sottokumitat Doganali titlaqqa' mill-President fi żmien u f'post li jkun hemm qbil dwaru mill-Partijiet. L-avviż ta' sejħa għal-laqgħa jinħareġ mill-President tas-Sottokumitat Doganali mhux aktar tard minn 28 jum kalendarju qabel il-bidu tal-laqgħa sakemm il-Partijiet ma jiftehmux mod ieħor.
 3. Il-laqgħat tas-Sottokumitat Doganali jistgħu jsiru permezz ta' kwalunkwe tagħmir teknoloġiku bi qbil bħalma huma l-vidjokonferenzi jew l-awdjokonferenzi.
 4. Is-Sottokumitat Doganali jista' jindirizza kwistjonijiet mingħajr ma jiltaqa', permezz tal-korrispondenza.
 Artikolu 4
 Delegazzjonijiet
 Qabel kull laqgħa, il-Partijiet jiġu mgħarrfin mis-Segretarjat tas-Sottokumitat Doganali, dwar l-għamla prevista tad-delegazzjoni ta' kull Parti li tkun se tattendi l-laqgħa.
 Artikolu 5
 Segretarjat
 1. Uffiċjal tal-Kummissjoni Ewropea u uffiċjal tal-Ġeorġja li huma responsabbli għall-kwistjonijiet doganali jew relatati mad-dwana jaġixxu b'mod konġunt bħala Segretarji tas-Sottokumitat Doganali u jwettqu kompiti segretarjali b'mod konġunt fi spirtu ta' fiduċja reċiproka u kooperazzjoni.
 2. Is-Segretarjat tal-Kumitat ta' Assoċjazzjoni fil-konfigurazzjoni tal-Kummerċ, kif stipulat fl-Artikolu 408(4) tal-Ftehim (“il-Kumitat ta' Assoċjazzjoni fil-konfigurazzjoni tal-Kummerċ”) ikun mgħarraf bi kwalunkwe deċiżjoni, opinjoni, rakkomandazzjoni, rapport u azzjoni oħra maqbula tas-Sottokumitat Doganali.
 Artikolu 6
 Korrispondenza
 1. Il-korrispondenza indirizzata lis-Sottokumitat Doganali għandha tintbagħat lis-Segretarju ta' waħda mill-Partijiet, li min-naħa tiegħu jgħarraf lis-Segretarju l-ieħor.
 2. Is-Segretarjat tas-Sottokumitat Doganali jiżgura li l-korrispondenza indirizzata lis-Sottokumitat Doganali tingħadda lill-President tas-Sottokumitat Doganali u tiġi ċċirkolata, fejn xieraq bħala dokumenti msemmija fl-Artikolu 7.
 3. Il-korrispondenza mill-President tintbagħat lill-Partijiet mis-Segretarjat f'isem il-President. Din il-korrispondenza tiġi ċċirkolata, fejn xieraq, kif previst fl-Artikolu 7.
 Artikolu 7
 Dokumenti
 1. Id-dokumenti jiġu ċċirkolati mis-Segretarji tas-Sottokumitat Doganali.
 2. Parti tittrażmetti d-dokumenti tagħha lis-Segretarju tagħha. Is-Segretarju jittrażmetti dawk id-dokumenti lis-Segretarju tal-Parti l-oħra.
 3. Is-Segretarju tal-Unjoni jiċċirkola d-dokumenti mar-rappreżentanti rilevanti tal-Unjoni u f'tali korrispondenza jikkopja sistematikament lis-Segretarju tal-Ġeorġja. Is-Segretarju tal-Unjoni jibgħat kopja tad-dokumenti finali lis-Segretarji tal-Kumitat ta' Assoċjazzjoni fil-konfigurazzjoni tal-Kummerċ.
 4. Is-Segretarju tal-Ġeorġja jiċċirkola d-dokumenti mar-rappreżentanti rilevanti tal-Ġeorġja u jikkopja sistematikament lis-Segretarju tal-Unjoni f'din il-korrispondenza. Is-Segretarju tal-Ġeorġja jibgħat kopja tad-dokumenti finali lis-Segretarji tal-Kumitat ta' Assoċjazzjoni fil-konfigurazzjoni tal-Kummerċ.
 Artikolu 8
 Kunfidenzjalità
 Sakemm ma jiġix deċiż mod ieħor bejn il-Partijiet, il-laqgħat tas-Sottokumitat Doganali ma jkunux pubbliċi. Meta Parti tippreżenta informazzjoni mmarkata bħala kunfidenzjali lis-Sottokumitat Doganali, il-Parti l-oħra tittratta dik l-informazzjoni bħala tali.
 Artikolu 9
 Aġendi għal-laqgħat
 1. Titfassal aġenda provviżorja għal kull laqgħa mis-Segretarjat tas-Sottokumitat Doganali abbażi tal-proposti li jsiru mill-Partijiet. L-aġenda provviżorja tkun tinkludi punti li s-Segretarjat ikun irċieva talba dwarhom mingħand xi Parti biex jiddaħħlu fl-aġenda, sostnuti mid-dokumenti rilevanti, mhux aktar tard minn 21 jum kalendarju qabel id-data tal-laqgħa.
 2. L-aġenda provviżorja, flimkien mad-dokumenti rilevanti, jiġu ċċirkolati kif previst fl-Artikolu 7 mhux aktar tard minn 15-il jum kalendarju qabel il-bidu tal-laqgħa.
 3. L-aġenda tiġi adottata mis-Sottokumitat Doganali fil-bidu ta' kull laqgħa. Kull punt minbarra dawk li jidhru fl-aġenda provviżorja jista' jitqiegħed fuq l-aġenda jekk il-Partijiet jaqblu li jsir hekk.
 4. Il-President tas-Sottokumitat Doganali jista', bi qbil mal-Parti l-oħra, jistieden rappreżentanti ta' korpi oħra tal-Partijiet jew esperti indipendenti ta' qasam partikolari fuq bażi ad hoc sabiex jattendu l-laqgħat tiegħu bil-għan li jipprovdu tagħrif dwar suġġetti speċifiċi. Il-Partijiet jiżguraw li dawn l-osservaturi jew l-esperti jirrispettaw kull rekwiżit ta' kunfidenzjalità.
 5. Il-President tas-Sottokumitat Doganali jista' jqassar il-limiti ta' żmien speċifikati fil-paragrafi 1 u 2, b'konsultazzjoni mal-Partijiet biex jieħu kont ta' ċirkostanzi speċjali.
 Artikolu 10
 Minuti u konklużjonijiet operattivi
 1. L-abbozz tal-minuti, inklużi l-konklużjonijiet operattivi, ta' kull laqgħa jitfassal mis-Segretarju tas-Sottokumitat Doganali tal-Parti li jkollha l-presidenza tas-Sottokumitat Doganali.
 2. L-abbozz tal-minuti, inklużi l-konklużjonijiet operattivi, jiġi ppreżentat lis-Sottokumitat Doganali għall-approvazzjoni. L-abbozz tal-minuti jiġi approvat fi żmien 28 jum kalendarju wara kull laqgħa tas-Sottokumitat Doganali. Tintbagħat kopja lil kull wieħed mid-destinatarji msemmija fl-Artikolu 7.
 Artikolu 11
 Deċiżjonijiet u rakkomandazzjonijiet
 1. Is-Sottokumitat Doganali jkollu s-setgħa jadotta l-arranġamenti prattiċi, il-miżuri, id-deċiżjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet kif previst fl-Artikolu 74 tal-Ftehim. Dawk l-arranġamenti prattiċi, il-miżuri, id-deċiżjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet jiġu adottati b'kunsens bejn il-Partijiet wara t-tlestija tal-proċeduri interni rispettivi għall-adozzjoni tagħhom. Id-deċiżjonijiet ikunu vinkolanti għall-Partijiet, li jieħdu l-miżuri xierqa biex jimplimentawhom.
 2. Kull deċiżjoni jew rakkomandazzjoni tiġi ffirmata mill-President tas-Sottokumitat Doganali u awtentikata mis-Segretarji tas-Sottokumitat Doganali. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 3, il-President jiffirma dawk id-dokumenti matul il-laqgħa li fiha tiġi adottata d-deċiżjoni jew ir-rakkomandazzjoni rilevanti.
 3. Is-Sottokumitat Doganali jista' jieħu deċiżjonijiet jew jagħmel rakkomandazzjonijiet bi proċedura bil-miktub, wara li jitlestew il-proċeduri interni rispettivi, jekk il-Partijiet jaqblu li jsir hekk. Il-proċedura bil-miktub tikkonsisti minn skambju ta' noti bejn is-Segretarji, li jaġixxu bi ftehim mal-Partijiet. Għal dak il-għan, it-test tal-proposta jiġi ċċirkolat skont l-Artikolu 7, b'limitu ta' żmien ta' mhux anqas minn 21 jum kalendarju li matulu tiġi mgħarrfa kull riżerva jew emenda. Il-President jista' jqassar dak il-limitu ta' żmien, b'konsultazzjoni mal-Partijiet biex jieħu kont ta' ċirkostanzi speċjali. Ġaladarba jkun hemm qbil dwar it-test, id-deċiżjoni jew ir-rakkomandazzjoni jiġu ffirmati mill-President u awtentikati mis-Segretarji.
 4. L-atti tas-Sottokumitat Doganali jingħataw it-titolu ta' “Deċiżjoni” jew “Rakkomandazzjoni” rispettivament. Kull deċiżjoni tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha sakemm id-deċiżjoni ma tipprevedix mod ieħor.
 5. Id-deċiżjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet jiġu ċċirkolati mal-Partijiet.
 6. Kull Parti tista' tiddeċiedi dwar l-ippubblikar tad-deċiżjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tas-Sottokumitat Doganali fil-pubblikazzjoni uffiċjali rispettiva tagħha.
 Artikolu 12
 Rapporti
 Is-Sottokumitat Doganali jirrapporta lill-Kumitat ta' Assoċjazzjoni fil-konfigurazzjoni tal-Kummerċ f'kull laqgħa regolari annwali tal-Kumitat ta' Assoċjazzjoni fil-konfigurazzjoni tal-Kummerċ.
 Artikolu 13
 Lingwi
 1. Il-lingwi ta' ħidma tas-Sottokumitat Doganali huma l-Ingliż u l-Ġeorġjan.
 2. Sakemm ma jiġix deċiż mod ieħor, is-Sottokumitat Doganali jibbaża d-deliberazzjonijiet tiegħu fuq dokumentazzjoni mħejjija b'dawk il-lingwi.
 Artikolu 14
 Spejjeż
 1. Kull Parti tkopri l-ispejjeż li ġġarrab minħabba li tieħu sehem fil-laqgħat tas-Sottokumitat Doganali, kemm fir-rigward tal-persunal, tal-ivvjaġġar u tal-ispejjeż ta' sussistenza kif ukoll fir-rigward tal-infiq tal-posta u tat-telekomunikazzjonijiet.
 2. L-infiq marbut mal-organizzazzjoni tal-laqgħat u mar-riproduzzjoni tad-dokumenti jitħallas mill-Parti li tkun qed tospita l-laqgħa.
 3. L-ispejjeż marbutin ma' servizzi ta' interpretazzjoni fil-laqgħat, u t-traduzzjoni ta' dokumenti għal jew mill-Ingliż u l-Ġeorġjan kif imsemmi fl-Artikolu 13(1) jitħallsu mill-Parti li tkun qed tospita l-laqgħa.
 L-interpretazzjoni u t-traduzzjoni għal jew minn lingwi oħra jitħallsu direttament mill-Parti li tagħmel it-talba.
 Artikolu 15
 Emenda tar-Regoli ta' Proċedura
 Dawn ir-Regoli ta' Proċedura jistgħu jiġu emendati permezz ta' deċiżjoni tas-Sottokumitat Doganali f'konformità mal-Artikolu 74(3)(e) tal-Ftehim.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 22.2.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 52/36
 A Törvényszék 2014. január 13-i ítélete — LaserSoft Imaging kontra OHIM (WorkflowPilot)
 (T-475/12. sz. ügy) (1)
 (Közösségi védjegy - A WorkflowPilot közösségi szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró okok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)
 2014/C 52/68
 Az eljárás nyelve: német
 Felek
 Felperes: LaserSoft Imaging AG (Kiel, Németország) (képviselő: J. Hunnekuhl ügyvéd)
 Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: D. Walicka meghatalmazott)
 Az ügy tárgya
 Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a WorkflowPilot szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása tárgyában 2012. augusztus 6-án hozott határozata (R 480/2012-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
 Rendelkező rész
 1.
 A Törvényszék a keresetet elutasítja.
 2.
 A Törvényszék a LaserSoft Imaging AG-t kötelezi a költségek viselésére.
 (1) HL C 9., 2013.1.12.


type: wikipedia

text:
Spektri eli kirjo tarkoittaa yleisesti havaitun suureen jakautumista komponentteihin taajuuden tai energian suhteen. Tunnetuin esimerkki on valon spektrin jakaantuminen eri väreihin sateenkaaressa.
 Äänen spektristä eli taajuusjakaumasta nähdään sävelen eri ääneksien suhteelliset voimakkuudet. Spektri esittää eri äänesten voimakkuudet taajuuden funktiona.
 Materiaalien ja monien ilmiöiden tutkimista mittaamalla ja analysoimalla niiden lähettämän tai absorboiman säteilyn spektriä kutsutaan spektroskopiaksi.
 Valon spektri
 Valon spektrin saa näkyviin esimerkiksi valon kulkiessa prisman läpi. Valon eri aallonpituudet taittuvat eri tavoin ja silmä erottaa ne erivärisinä. Näkyvän valon lyhytaaltoinen pää on violetti ja pitkäaaltoinen punainen. Se kattaa aallonpituusalueen 390–720 nm, harvoin jotkut näkevät 380–780 nm. Ihmissilmän herkkyys on suurin 555 nanometrissä, mikä vastaa vihreää valoa.
 Jatkuva spektri
 Jos spektrissä on hyppäyksittä kaikkia aallonpituuksia sateenkaaren tavoin punaisesta oranssin, keltaisen, vihreän ja sinisen kautta violettiin, sitä kutsutaan jatkuvaksi spektriksi. Jatkuvaa spektriä voidaan usein kuvata värilämpötilalla.
 Viivaspektri
 Jos spektrissä on vain tiettyjä aallonpituuksia, sitä kutsutaan viivaspektriksi. Tietyt aallonpituudet ovat spektriviivoja. Fysiikan lakien mukaan tietty alkuaine tuottaa tietyssä lämpö- ym. tilassa vain tietyt viivat, jotka muodostavat alkuaineen ominaissäteilyn. Viivaspektri kertoo rajatusta alkuainekoostumuksesta. Kirkkaat spektriviivat ovat emissioviivoja. Esimerkiksi loisteputki säteilee emissioviivoja.
 Jatkuvan spektrin päällä olevat tummat viivat ovat absorptioviivoja tai imeytymisviivoja. Ne syntyvät tietyn taajuisten valonsäteiden imeytyessä tiettyihin atomeihin tai molekyyleihin. Spektriviivoista voi alkuainekoostumuksen lisäksi päätellä myös kappaleiden liiketiloja Doppler-ilmiön perusteella.
 Lähes kaikki tietomme tähdistä on saatu niiden spektristä.
 Sähkömagneettisen säteilyn spektri
 Koska valo on sähkömagneettista säteilyä, spektrin käsite on laajennettu myös valoa matalampiin ja korkeampiin taajuuksiin (valoa pitempiin ja lyhyempiin aallonpituuksiin) alkaen radioaalloista aina gammasäteilyyn saakka jolloin sitä kutsutaan sähkömagneettiseksi spektriksi.
 Sähkömagneettisen säteilyn kuljettajina toimivien fotonien energia on riippuvainen säteilyn taajuudesta, ja tästä syystä spektri voidaan määritellä myös säteilyn energiajakaumaksi eli energiaspektriksi.
 Energiaspektri voidaan luonnollisesti määrittää sähkömagneettisen säteilyn tapaan mistä tahansa säteilystä.
 Aineen ominaisuuksia tutkitaan yleisesti sen eri tilanteissa emittoiman tai absorboiman säteilyn spektrin avulla. Tällaisia menetelmiä on hyvin suuri joukko ja niitä kutsutaan spetroskooppisiksi.
 Signaalin spektri
 Signaalin spektri tarkoittaa myös sähkötekniikassa ja signaalinkäsittelyssä taajuusjakaumaa. Mitattu signaali voidaan jakaa eri taajuisten osasten summaksi Fourier-muunnoksella tai mitata se suoraan spektrianalysaattorilla.
 Äänen spektri
 Myös ääni, kuten kaikki aaltoliike voidaan jakaa eri taajuisiin osiin ja siten mitata sen spektri. Ihmiskorvan kuuleman äänen spektri kattaa taajuusalueen noin 16 Hz – 20 000 Hz. Matalataajuisia ääniä kutsutaan bassoiksi ja korkeataajuisia ääniä diskanteiksi. Ihmisen kuuloalueen alapuolisia ääniä kutsutaan infraääniksi ja yläpuolisia ultraääniksi.
 Lähteet
 Aaltoliike
 Spektroskopia
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: other

text:
BGH, 24.04.2013 - 5 StR 593/12 - dejure.org
 https://dejure.org/2013,12232
 BGH, 24.04.2013 - 5 StR 593/12 (https://dejure.org/2013,12232)
 BGH, Entscheidung vom 24.04.2013 - 5 StR 593/12 (https://dejure.org/2013,12232)
 BGH, Entscheidung vom 24. April 2013 - 5 StR 593/12 (https://dejure.org/2013,12232)
 Tipp: Um den Kurzlink (hier: https://dejure.org/2013,12232) schnell in die Zwischenablage zu kopieren, können Sie die Tastenkombination Alt + R verwenden - auch ohne diesen Bereich zu öffnen.
 Sicherungsverwahrung (Weitergeltungsanordnung; strikte Verhältnismäßigkeitsprüfung; schwere Gewalt- und Sexualdelikte; Anordnung der Sicherungsverwahrung bei Gefahr der Begehung von Taten des sexuellen Missbrauchs von Schutzbefohlenen)
 Pflicht eines Gerichts zur Erörterung der Erheblichkeit weiterer Straftaten vor dem Hintergrund einer Unterbringung in der Sicherungsverwahrung
 Der Senat hält diese (modifizierte) Fortgeltung für verfassungs- und konventionsgemäß (vgl. in diesem Sinne auch BVerfG (2. Kammer des Zweiten Senats) Beschluss vom 11. März 2013 - 2 BvR 2000/12, StraFo 2013, 213, 214; vgl. auch zu § 66 StGB: BGH, Urteile vom 23. April 2013 - 5 StR 610 und 617/12 sowie vom 24. April 2013 - 5 StR 593/12).
 Grund für dieses Verständnis der Übergangsregelung, so der Bundesgerichtshof, seien Vertrauensschutzgesichtspunkte und das Verschlechterungsverbot (BGH..., Urteil vom 23. April 2013 - 5 StR 617/12, juris, Rdnr. 19; Urteil vom 25. April 2013 - 5 StR 593/12, juris, Rdnr. 18;... Urteil vom 11. März 2014 - 5 StR 563/13, juris, Rdnr. 13;... Beschluss vom 17. April 2014 - 3 StR 355/13, juris, Rdnr. 3;... Urteil vom 7. Januar 2015 - 2 StR 292/14, juris, Rdnr. 16;... Beschluss vom 12. April 2017 - 2 StR 466/16, juris, Rdnr. 7).


text:
 7.9.2015
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 294/69
 Klage, eingereicht am 19. Mai 2015 — Almaz-Antey/Rat
 (Rechtssache T-255/15)
 (2015/C 294/84)
 Verfahrenssprache: Englisch
 Parteien
 Klägerin: OAO Concern PVO Almaz-Antey (Moskau, Russland) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte C. Stumpf und A. Haak)
 Beklagter: Rat der Europäischen Union
 Anträge
 Die Klägerin beantragt,
 —
 den Beschluss (GASP) 2015/432 des Rates vom 13. März 2015 zur Änderung des Beschlusses 2014/145/GASP über restriktive Maßnahmen angesichts von Handlungen, die die territoriale Unversehrtheit, Souveränität und Unabhängigkeit der Ukraine untergraben oder bedrohen (ABl. L 70, S. 47), und die Durchführungsverordnung (EU) 2015/427 des Rates vom 13. März 2015 zur Durchführung der Verordnung (EU) Nr. 269/2014 über restriktive Maßnahmen angesichts von Handlungen, die die territoriale Unversehrtheit, Souveränität und Unabhängigkeit der Ukraine untergraben oder bedrohen (ABl. L 70, S. 1), für nichtig zu erklären, soweit diese Maßnahmen sie betreffen;
 —
 dem Rat ihre Kosten aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Zur Stützung der Klage macht die Klägerin fünf Klagegründe geltend.
 1.
 Erster Klagegrund: Der Rat habe die Aufnahme der Klägerin in die Listen der Personen, Organisationen und Einrichtungen, die angesichts der Lage in der Ukraine restriktiven Maßnahmen unterliegen, weder angemessen noch ausreichend begründet.
 2.
 Zweiter Klagegrund: Die Annahme des Rates, dass im Fall der Klägerin die Kriterien für die Aufnahme in die Listen der angefochtenen Maßnahmen erfüllt seien, sei offensichtlich fehlerhaft.
 3.
 Dritter Klagegrund: Der Beschluss des Beklagten verstoße gegen den Grundsatz der Verhältnismäßigkeit.
 4.
 Vierter Klagegrund: Die Begründung des Beklagten erfülle als Ganzes nicht die Anforderungen bei restriktiven Maßnahmen.
 5.
 Fünfter Klagegrund: Der Rat habe in ungerechtfertigter und unverhältnismäßiger Weise in die Grundrechte der Klägerin, einschließlich ihrer Verteidigungsrechte und ihres Rechts auf einen wirksamen gerichtlichen Rechtsschutz, eingegriffen.


text:
2021 6 25
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 226/2
 EUROPOS SĄJUNGOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS SUSITARIMU DĖL JŲ ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ APYVARTINIŲ TARŠOS LEIDIMŲ PREKYBOS SISTEMŲ SUSIEJIMO ĮSTEIGTO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2020
 2020 m. lapkričio 5 d.
 dėl bendrų darbo procedūrų (BDP) priėmimo [2021/1033]
 JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (1) (toliau – Susitarimas), ypač į jo 3 straipsnio 6 dalį,
 kadangi:
 (1)
 2019 m. gruodžio 5 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 2/2019 (2) Susitarimo I ir II priedai buvo iš dalies pakeisti ir taip buvo įvykdytos Susitarime nustatytos susiejimo sąlygos;
 (2)
 Jungtiniam komitetui priėmus Sprendimą Nr. 2/2019, Susitarimo šalys, vadovaudamosi Susitarimo 21 straipsnio 3 dalimi, apsikeitė ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentais, nes, jų manymu, visos Susitarime apibrėžtos susiejimo sąlygos buvo įvykdytos;
 (3)
 pagal Susitarimo 21 straipsnio 4 dalį Susitarimas įsigaliojo 2020 m. sausio 1 d.;
 (4)
 pagal Susitarimo 3 straipsnio 6 dalį Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius, atsižvelgdami į Šalių vidaus teisės prioritetus, turėtų nustatyti bendras darbo procedūras (toliau – BDP), susijusias su techniniais ar kitais klausimais, kurie yra būtini jungties tarp Sąjungos registro Europos Sąjungos sandorių žurnalo (ESSŽ) ir Šveicarijos registro Šveicarijos papildomų sandorių žurnalo (angl. Swiss Supplementary Transaction Log, SSTL) veikimui užtikrinti. BDP turėtų įsigalioti, kai jas sprendimu patvirtina Jungtinis komitetas;
 (5)
 pagal Susitarimo 13 straipsnio 1 dalį Jungtinis komitetas, atsižvelgdamas į Šalių vidaus teisės prioritetus, turėtų susitarti dėl techninių gairių, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas Susitarimo įgyvendinimas, įskaitant techninius ar kitus klausimus, būtinus jungties veikimui užtikrinti. Technines gaires gali parengti pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį sudaryta darbo grupė. Į darbo grupę turėtų būti įtraukti bent Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius; ji turėtų padėti Jungtiniam komitetui vykdyti Susitarimo 13 straipsnyje nurodytas funkcijas;
 (6)
 atsižvelgiant į techninį gairių pobūdį ir tai, kad jas reikės koreguoti atsižvelgiant į vykstančius pokyčius, Šveicarijos registro administratoriaus ir Sąjungos vyriausiojo administratoriaus parengtos techninės gairės turėtų būti teikiamos Jungtiniam komitetui susipažinti arba, jei reikia, patvirtinti,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Patvirtinamos prie šio sprendimo pridėtos bendros darbo procedūros (toliau – BDP).
 2 straipsnis
 Vadovaujantis Susitarimo 12 straipsnio 5 dalimi, sudaroma darbo grupė. Ji padeda Jungtiniam komitetui užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą, tarp kitų dalykų – parengti BDP įgyvendinti reikalingas technines gaires.
 Į darbo grupę įtraukiamas bent Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje 2020 m. lapkričio 5 d.
 Jungtinio komiteto vardu
 Europos Sąjungos sekretorė
 Maja-Alexandra DITTEL
 Pirmininkė
 Beatriz YORDI
 Šveicarijos sekretorė
 Caroline BAUMANN
 (1) OL L 322, 2017 12 7, p. 3.
 (2) 2019 m. gruodžio 5 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigto Jungtinio komiteto sprendimas Nr. 2/2019, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo I ir II priedai (OL L 314, 2020 9 29, p. 68).
 PRIEDAS
 Bendros darbo procedūros (BDP) pagal Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo 3 straipsnio 6 dalį
 LAIKINO SPRENDIMO ĮGYVENDINIMO PROCEDŪROS
 1. Sąvokų žodynėlis
 1-1 lentelė
 Santrumpos ir apibrėžtys
 Santrumpa arba sąvoka
 Apibrėžtis
 Skaitmeninį sertifikatą teikianti organizacija
 Skaitmeninius sertifikatus išduodantis subjektas
 ŠK
 Šveicarijos Konfederacija
 ATLPS
 Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
 ES
 Europos Sąjunga
 IVG
 Incidentų valdymo grupė
 Informacijos išteklius
 Įmonei arba organizacijai vertingas informacijos vienetas
 IT
 Informacinės technologijos
 ITIB
 Informacinių technologijų infrastruktūros biblioteka
 ITPV
 IT paslaugų valdymas
 STS
 Susiejimo techniniai standartai
 Registras
 Pagal ATLPS išduotų apyvartinių taršos leidimų apskaitos sistema, kurioje registruojami elektroninėse sąskaitose laikomų leidimų turėtojai
 PkU
 Pakeitimo užklausa
 NIS
 Neskelbtinos informacijos sąrašas
 PslU
 Paslaugos užklausa
 Vikis
 Interneto svetainė, kurioje naudotojai gali keistis informacija ir duomenimis pildydami arba koreguodami turinį tiesiogiai interneto svetainės naršyklėje
 2. Įžanga
 2017 m. lapkričio 23 d. Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (toliau – Susitarimas) numatytas abipusis apyvartinių taršos leidimų, kuriuos galima naudoti atitikčiai pagal Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – ES ATLPS) arba Šveicarijos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – Šveicarijos ATLPS) užtikrinti, pripažinimas. Siekiant praktiškai įgyvendinti ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS jungtį, bus sukurta tiesioginė jungtis tarp Sąjungos registro Europos Sąjungos sandorių žurnalo (toliau – ESSŽ) ir Šveicarijos registro Šveicarijos papildomų sandorių žurnalo (angl. Swiss Supplementary Transaction Log, toliau – SSTL), kad pagal bet kurią iš šių dviejų ATLPS išduoti apyvartiniai taršos leidimai galėtų būti perkelti iš vieno registro į kitą (Susitarimo 3 straipsnio 2 dalis). Siekiant praktiškai įgyvendinti ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS jungtį, 2020 m. gegužės mėn. arba kuo anksčiau po šios datos pradedamas taikyti laikinas sprendimas. Šalys bendradarbiauja siekdamos kuo anksčiau pakeisti šį laikiną sprendimą nuolatine registro jungtimi (Susitarimo II priedas).
 Pagal Susitarimo 3 straipsnio 6 dalį Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius, atsižvelgdami į Šalių vidaus teisės prioritetus, nustato su techniniais ar kitais klausimais, būtinais jungties veikimui užtikrinti, susijusias BDP. Administratorių parengtos BDP įsigalioja, kai jas sprendimu patvirtina Jungtinis komitetas.
 Šiame dokumente išdėstytas BDP sprendimu Nr. 1/2020 turi patvirtinti Jungtinis komitetas. Pagal šį sprendimą Jungtinis komitetas prašo Šveicarijos registro administratoriaus ir Sąjungos vyriausiojo administratoriaus parengti išsamesnes praktinio jungties įgyvendinimo technines gaires ir užtikrinti, kad jos būtų nuolat tikslinamos atsižvelgiant į technikos pažangą ir naujus reikalavimus, susijusius su jungties sauga ir saugumu ir jos veiksmingu bei efektyviu veikimu.
 2.1. Taikymo sritis
 Šiame dokumente įtvirtintas bendras Susitarimo šalių susitarimas dėl jungties tarp ES ATLPS ir Šveicarijos APTLPS registrų kūrimo procedūrinių pagrindų. Nors šiame dokumente yra išdėstyti bendri procedūriniai jungties veikimo reikalavimai, tam, kad jungtis būtų įgyvendinta praktiškai, bus reikalingos tam tikros papildomos techninės gairės.
 Kad jungtis tinkamai veiktų, bus reikalingos techninės jos tolesnio praktinio įgyvendinimo specifikacijos. Pagal Susitarimo 3 straipsnio 7 dalį šie aspektai aprašomi Jungtinio komiteto sprendimu atskirai priimtinuose susiejimo techniniuose standartuose (toliau – STS).
 BDP paskirtis – užtikrinti, kad su jungties tarp ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS registrų veikimu susijusios IT paslaugos būtų teikiamos veiksmingai ir efektyviai, ypač užtikrinti, kad paslaugų užklausos būtų vykdomos, aptarnavimo sutrikimai ir problemos būtų šalinami ir eilinės darbo užduotys būtų vykdomos pagal tarptautinius IT paslaugų valdymo standartus.
 Pagal laikiną sprendimą, dėl kurio susitarta, bus reikalingos tik šios šiame dokumente aprašytos BDP:
 —
 incidentų valdymo,
 —
 problemų valdymo,
 —
 užklausų vykdymo,
 —
 pakeitimų valdymo,
 —
 versijų valdymo,
 —
 saugumo incidentų valdymo,
 —
 informacijos saugumo valdymo.
 Ateityje, kai bus įdiegta nuolatinė registrų jungtis, reikiamas BDP nuostatas reikės patikslinti ir papildyti.
 2.2. Adresatai
 Šios BDP yra skirtos ES ir Šveicarijos registrų priežiūros grupėms.
 3. Metodika ir standartai
 Visoms BDP taikomas principas:
 —
 ES ir ŠK susitaria šias BDP aprašyti remiantis ITIB (Informacinių technologijų infrastruktūros biblioteka, 3 versija). Šiame standarte apibrėžta praktika naudojama ir pritaikoma pagal konkrečius su laikinu sprendimu susijusius poreikius,
 —
 abi Šalys ryšį palaiko ir BDP vykdymą koordinuoja, kai tai yra reikalinga vykdant BDP, per ŠK ir ES registrų aptarnavimo centrus. Užduotys visada skiriamos vienos Šalies struktūroje,
 —
 jeigu dėl BDP tvarkymo nesutariama, nesutarimą analizuoja ir sprendžia abu aptarnavimo centrai. Jeigu susitarti nepavyksta, bendrą sprendimą perduodama priimti aukštesniu lygmeniu.
 Sprendimų lygmenys
 ES
 ŠK
 1-asis lygmuo
 ES aptarnavimo centras
 ŠK aptarnavimo centras
 2-asis lygmuo
 ES operacijų valdytojas
 ŠK registro taikomosios programos valdytojas
 3-asis lygmuo
 Jungtinis komitetas (jis šią atsakomybę gali deleguoti pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį)
 4-asis lygmuo
 Jungtinis komitetas, jeigu 3-iojo lygmens atsakomybė yra deleguojama
 ;
 —
 kiekviena Šalis, atsižvelgdama į šių BDP reikalavimus ir su šiomis BDP susijusias sąsajas, nustato savo registro sistemos veikimo procedūras,
 —
 BDP palaikyti yra naudojama IT paslaugų valdymo priemonė, konkrečiai incidentų valdymo, problemų valdymo ir užklausų vykdymo moduliai, taip pat Šalys tuo tikslu palaiko tarpusavio ryšį,
 —
 taip pat leidžiama keistis informacija e. paštu,
 —
 abi Šalys užtikrina, kad būtų laikomasi tvarkymo instrukcijose nustatytų informacijos saugumo reikalavimų.
 4. Incidentų valdymas
 Incidentų valdymo proceso paskirtis – po incidento kuo greičiau ir kuo mažiau trukdant veiklai atkurti įprastą IT paslaugų lygį.
 Incidentų valdymo specialistai taip pat turėtų tvarkyti incidentų registrą – jis reikalingas atskaitomybės tikslais, juo taip pat būtų remiamasi per kitus procesus, kad juos būtų galima nuolat tobulinti.
 Incidentų valdymą bendrai sudaro ši veikla:
 —
 incidentų nustatymas ir registravimas,
 —
 klasifikavimas ir pradinė pagalba,
 —
 tyrimas ir problemos nustatymas,
 —
 sprendimas ir atkūrimas,
 —
 incidento užbaigimo procedūra.
 Per visą incidento gyvavimo ciklą incidentų valdymo proceso specialistai turi nuolat prižiūrėti, kas atsakingas už vykdomas užduotis, vykdyti stebėseną, sekti, kaip vykdomos užduotys, ir palaikyti ryšį.
 4.1. Incidentų nustatymas ir registravimas
 Incidentą gali nustatyti priežiūros grupė, jis gali būti nustatytas automatinėmis stebėsenos priemonėmis arba jį gali nustatyti įprastą stebėseną vykdantys techniniai darbuotojai.
 Incidentą nustačius, jis registruojamas ir jam suteikiama unikali identifikavimo žyma, kad incidentą būtų galima tinkamai sekti ir stebėti. Unikali incidento identifikavimo žyma – tai žyma, kurią incidentą užfiksavusios Šalies (ES arba ŠK) aptarnavimo centras priskiria bendroje pagalbos prašymų sistemoje (angl. ticketing system) ir kuri turi būti naudojama visoje su incidentu susijusioje komunikacijoje.
 Visais atvejais kontaktinio centro funkcijas atlieka pagalbos prašymą užregistravusios Šalies aptarnavimo centras.
 4.2. Klasifikavimas ir pradinė pagalba
 Incidentų klasifikavimo paskirtis – padėti suprasti ir nustatyti, kuriai sistemai ir (arba) paslaugai incidentas padarė poveikį ir kokio dydžio tas poveikis yra. Kad klasifikavimas būtų veiksmingas, juo remiantis incidentas turi būti nukreipiamas spręsti į reikiamą padalinį iš karto, kad incidentą būtų galima išspręsti greičiau.
 Klasifikavimo etapu incidentas priskiriamas kuriai nors kategorijai ir pagal incidento poveikį bei sprendimo skubumą jam priskiriamas prioritetas, kad incidentas būtų sprendžiamas laikantis tą prioritetą atitinkančių terminų.
 Jeigu dėl incidento gali būti padarytas poveikis neskelbtinų duomenų konfidencialumui, vientisumui ir (arba) sistemos prieinamumui, incidentas taip pat pripažįstamas saugumo incidentu ir valdomas laikantis šio dokumento skyriuje „Saugumo incidentų valdymas“ aprašyta tvarka.
 Jeigu tai įmanoma, pirminį įvertinimą atlieka ir problemą nustato pagalbos prašymą užregistravęs aptarnavimo centras. Tai darydamas aptarnavimo centras analizuoja, ar incidentas kilo dėl jau žinomos klaidos. Jeigu incidentas kilo dėl jau žinomos klaidos, incidento sprendimo būdas arba aplinkinis sprendimas jau yra žinomi ir užfiksuoti dokumentuose.
 Jeigu aptarnavimo centrui incidentą pavyksta sėkmingai išspręsti, jis atlieka incidento užbaigimo procedūrą, nes pagrindinis incidentų valdymo tikslas (būtent – greitai atkurti paslaugas galutiniam naudotojui) buvo pasiektas. Jeigu incidento išspręsti nepavyksta, aptarnavimo centras kreipiasi dėl incidento sprendimo į atitinkamą incidentų šalinimo grupę, kad ši išnagrinėtų incidentą ir nustatytų problemą.
 4.3. Tyrimas ir problemos nustatymas
 Incidento tyrimo ir problemos nustatymo procedūros vykdomos, kai aptarnavimo centrui incidento išspręsti per pradinį incidento įvertinimą nepavyksta ir dėl to incidentą perduodama spręsti kitu sprendimų lygmeniu. Incidento perdavimas spręsti kitu sprendimų lygmeniu yra atskira tyrimo ir problemos nustatymo proceso dalis.
 Įprastai šiuo tyrimo ir problemos nustatymo etapu yra bandoma incidentą atkurti kontroliuojamomis sąlygomis. Incidentą tiriant ir nustatant problemą svarbu tinkamai suprasti įvykių, dėl kurių įvyko incidentas, seką.
 Jeigu incidentas perduodamas spręsti kitu sprendimų lygmeniu, yra pripažįstama, kad incidento pradiniu pagalbos lygmeniu išspręsti nepavyko ir kad incidento sprendimą reikia perduoti aukštesnio lygmens pagalbos grupei arba kitai Šaliai. Incidentą spręsti kitu sprendimų lygmeniu gali būti perduodama dviem kryptimis: horizontaliai (pagal funkcijas) arba vertikaliai (pagal hierarchiją).
 Aptarnavimo centras, kuris užregistravo incidentą ir inicijavo jo sprendimą, yra atsakingas už incidento sprendimo perdavimą atitinkamam padaliniui ir už bendros incidento sprendimo būklės ir jo perdavimo stebėjimą.
 Šalis, kuriai incidentas perduotas spręsti, yra atsakinga už reikiamų veiksmų įgyvendinimą laiku ir grįžtamosios informacijos pateikimą savo Šalies aptarnavimo centrui.
 4.4. Sprendimas ir atkūrimas
 Incidentą visapusiškai išsiaiškinus, jis išsprendžiamas ir padėtis atkuriama. Incidento išsprendimas reiškia, kad randamas būdas, kaip ištaisyti atsiradusią problemą. Padėties atkūrimas – tai sprendimo būdo pritaikymas.
 Kai atitinkamas padalinys paslaugų sutrikimą pašalina, informacija apie incidentą vėl perduodama atitinkamam incidentą užregistravusiam aptarnavimo centrui, o šis susisiekia su apie incidentą pranešusiu asmeniu ir įsitikina, kad klaida ištaisyta ir kad galima atlikti incidento užbaigimo procedūras. Per incidento sprendimo procesą padarytos išvados yra užregistruojamos, kad jomis būtų galima pasinaudoti ateityje.
 Atkūrimo darbus gali atlikti IT priežiūros specialistai arba galutiniam naudotojui gali būti pateiktos instrukcijos, kaip tai padaryti.
 4.5. Incidento užbaigimo procedūra
 Incidento užbaigimo procedūra – tai paskutinis incidentų valdymo proceso etapas, vykdomas iškart po to, kai incidentas išsprendžiamas.
 Svarbiausi atliktini veiksmai, įtraukti į incidento užbaigimo procedūros veiksmų kontrolinį sąrašą:
 —
 pradinės kategorijos, prie kurios buvo priskirtas incidentas, patikrinimas,
 —
 tinkamas visos informacijos apie incidentą surinkimas,
 —
 tinkamas incidento dokumentavimas ir žinių bazės atnaujinimas,
 —
 tinkamas komunikavimas su kiekvienu suinteresuotuoju subjektu, kuriam incidentas yra tiesiogiai arba netiesiogiai aktualus.
 Aptarnavimo centrui atlikus incidento užbaigimo procedūras ir informaciją apie tai perdavus kitai Šaliai, incidentas oficialiai užbaigiamas.
 Atlikus incidento užbaigimo procedūras jis nebeatnaujinamas. Jeigu incidentas netrukus pasikartoja, registruojamas naujas incidentas, o ankstesnis incidentas nėra atnaujinamas.
 Jeigu incidentą stebi ir ES, ir ŠK aptarnavimo centrai, už galutines incidento užbaigimo procedūras yra atsakingas pagalbos prašymą užregistravęs aptarnavimo centras.
 5. Problemų valdymas
 Šią procedūrą reikėtų vykdyti kaskart, kai nustatoma problema, taigi, kai atsiranda pagrindas vykdyti problemų valdymo procesą. Pagrindinis problemų valdymo proceso tikslas – gerinti kokybę ir mažinti kylančių incidentų skaičių. Problemos priežastis gali būti vienas arba keli incidentai. Kai gaunamas pranešimas apie incidentą, incidentų valdymo specialistai siekia paslaugas atkurti kuo greičiau, jeigu galima – pasinaudodami aplinkiniais sprendimo būdais. Iškilus problemai, stengiamasi išsiaiškinti jos pagrindinę priežastį ir nustatyti, ką reikia pakeisti, kad problema ir su ja susiję incidentai ateityje nesikartotų.
 5.1. Problemos nustatymas ir registravimas
 Sprendžiant su problema susijusius klausimus kontaktinio centro funkcijas atlieka pagalbos prašymą užregistravęs ES arba ŠK aptarnavimo centras.
 Problemos unikali identifikavimo žyma – tai per IT paslaugų valdymo procesą suteikta identifikavimo žyma. Ją reikia nurodyti visuose su šia problema susijusiuose pranešimuose.
 Problema gali atsirasti dėl incidento arba būti iškelta savo iniciatyva siekiant ištaisyti kuriuo nors momentu pastebėtus sistemos sutrikimus.
 5.2. Prioriteto priskyrimas problemai
 Kad problemas būtų lengviau sekti, jas galima suskirstyti į kategorijas pagal problemos rimtumą ir pirmumą tokiu pačiu būdu kaip incidentus, atsižvelgiant į su problema susijusių incidentų poveikį ir dažnumą.
 5.3. Problemos tyrimas ir įvertinimas
 Problemą gali inicijuoti bet kuri Šalis, o už jos registravimą, perdavimą spręsti atitinkamam padaliniui ir bendrą būklės stebėjimą yra atsakingas problemos sprendimą inicijavusios Šalies aptarnavimo centras.
 Problemos sprendimo grupė, kuriai perduota spręsti problemą, yra atsakinga už problemos išsprendimą laiku ir už ryšio su aptarnavimo centru palaikymą.
 Gavusios prašymą, abi Šalys yra atsakingos už pavestų veiksmų įgyvendinimą ir grįžtamosios informacijos pateikimą savo Šalies aptarnavimo centrui.
 5.4. Sprendimas
 Problemos sprendimo grupė, kuriai pavesta spręsti problemą, yra atsakinga už problemos išsprendimą ir atitinkamos informacijos pateikimą savo Šalies aptarnavimo centrui.
 Sprendžiant problemą padarytos išvados užregistruojamos, kad jomis būtų galima pasinaudoti ateityje.
 5.5. Problemos užbaigimas
 Kai atliekami reikiami pakeitimai ir problema išsprendžiama, problema oficialiai užbaigiama. Problemos užbaigimo procedūras atlieka aptarnavimo centras, kuris problemą užregistravo ir apie ją informavo kitos Šalies aptarnavimo centrą.
 6. Užklausų vykdymas
 Užklausų vykdymo procesas – tai viso užklausos dėl naujos arba esamos paslaugos ciklo valdymas nuo to momento, kai užklausa užregistruojama ir patvirtinama, iki užklausos vykdymo užbaigimo. Paslaugų užklausos paprastai būna smulkios, iš anksto apibrėžtos, pasikartojančios, dažnos, iš anksto patvirtintos ir procedūrinės.
 Toliau aprašyti pagrindiniai etapai, kuriuos reikia atlikti.
 6.1. Užklausos inicijavimas
 Informacija, susijusi su paslaugos užklausa, pateikiama ES arba ŠK aptarnavimo centrui e. paštu, telefonu, naudojantis IT paslaugų valdymo priemone arba kitu sutartu ryšio kanalu.
 6.2. Užklausos registravimas ir analizė
 Visais paslaugų užklausų atvejais kontaktinio centro funkcijas turėtų atlikti ES arba ŠK aptarnavimo centras, priklausomai nuo to, kuri Šalis pateikė paslaugos užklausą. Šis aptarnavimo centras bus atsakingas už paslaugos užklausos registravimą ir reikiamo nuodugnumo analizę.
 6.3. Užklausos patvirtinimas
 Paslaugos užklausą pateikusios Šalies aptarnavimo centro specialistas patikrina, ar iš kitos Šalies reikia gauti kokius nors patvirtinimus ir, jei reikia, imasi veiksmų, kad juos gautų. Jeigu paslaugos užklausa nepatvirtinama, aptarnavimo centras atnaujina informaciją ir užbaigia užklausą.
 6.4. Užklausos vykdymas
 Šis etapas skirtas paslaugų užklausoms efektyviai ir veiksmingai tvarkyti. Atvejai skirstomi į šias kategorijas:
 —
 paslaugos užklausos vykdymas aktualus tik vienai Šaliai. Šiuo atveju Šalis parengia darbo nurodymus ir koordinuoja, kaip jie vykdomi,
 —
 paslaugos užklausos vykdymas aktualus ir ES, ir ŠK. Šiuo atveju aptarnavimo centrai parengia darbo nurodymus savo atsakomybės srityse. Abu aptarnavimo centrai koordinuoja, kaip vykdoma paslaugų užklausa. Visa atsakomybė tenka aptarnavimo centrui, kuris priėmė paslaugos užklausą ir inicijavo jos vykdymą.
 Kai paslaugos užklausa įvykdoma, jos būklė pakeičiama į įvykdytą.
 6.5. Užklausos perdavimas kitam sprendimų lygmeniui
 Jeigu reikia, aptarnavimo centras neįvykdytą paslaugos užklausą gali perduoti atitinkamiems kito lygmens padaliniams (trečiajai šaliai).
 Paslaugos užklausos vykdymas perduodamas atitinkamoms trečiosioms šalims, t. y. ES aptarnavimo centras turės kreiptis į ŠK aptarnavimo centrą, jeigu paslaugos užklausos vykdymą reikės perduoti ŠK trečiajai šaliai, ir atvirkščiai.
 Trečioji šalis, kuriai paslaugos užklausa perduodama vykdyti, yra atsakinga už tai, kad paslaugos užklausa būtų įvykdyta laiku ir kad su aptarnavimo centru, kuris perdavė paslaugos užklausą, būtų palaikomas ryšys.
 Aptarnavimo centras, kuris užregistravo paslaugos užklausą, yra atsakingas už paslaugos užklausos bendros būklės stebėjimą ir perdavimą.
 6.6. Užklausų vykdymo peržiūra
 Atsakingas aptarnavimo centras, prieš atlikdamas paslaugos užklausos vykdymo užbaigimo procedūras, pateikia paslaugos užklausos įrašą galutinei kokybės kontrolei atlikti. Taip siekiama užtikrinti, kad paslaugos užklausa būtų faktiškai sutvarkyta ir kad visa informacija, kuri yra reikalinga užklausos ciklui aprašyti, būtų pateikta ir būtų pakankamai išsami. Be to, per užklausos tvarkymo ciklą padarytos išvados yra užregistruojamos, kad jomis būtų galima pasinaudoti ateityje.
 6.7. Užklausos vykdymo užbaigimas
 Jeigu Šalys, kurioms paslaugos užklausa buvo perduota, sutinka, kad užklausa yra įvykdyta, o prašymo pateikėjas pripažįsta, kad klausimas išspręstas, užklausos būklė pakeičiama į „užbaigta“.
 Paslaugos užklausos vykdymas oficialiai užbaigiamas, kai paslaugos užklausą užregistravęs aptarnavimo centras atlieka užklausos vykdymo užbaigimo procedūras ir informuoja kitos Šalies aptarnavimo centrą.
 7. Pakeitimų valdymas
 Tikslas – užtikrinti, kad visi IT infrastruktūros valdymo pakeitimai būtų tvarkomi efektyviai ir greitai pagal standartizuotus metodus ir procedūras ir taip būtų užtikrinta, kad su jais susijusių incidentų kiltų kuo mažiau ir visų atitinkamų incidentų poveikis paslaugoms būtų kuo mažesnis. IT infrastruktūra gali būti keičiama reaguojant į problemas arba į išorės reikalavimus, pvz., teisės aktų pakeitimus, pakeitimai taip pat gali būti įgyvendinami savo iniciatyva, siekiant didesnio veiksmingumo ir efektyvumo arba tam, kad būtų galima įgyvendinti verslo iniciatyvas ar kad į jas būtų atsižvelgta.
 Pakeitimų valdymo procesą sudaro įvairūs etapai, kuriais visi pakeitimo užklausos aspektai yra užregistruojami, kad ateityje juos būtų galima atsekti. Per šiuos procesus užtikrinama, kad perduodamas diegti pakeitimas būtų patvirtintas ir ištestuotas. Sėkmingas diegimas užtikrinamas versijų valdymo procesu.
 7.1. Pakeitimo užklausa
 Pakeitimo užklausa teikiama pakeitimų valdymo grupei tikrinti ir tvirtinti. Visų pakeitimų užklausų atvejais kontaktinio centro funkcijas atlieka ES arba ŠK aptarnavimo centras, priklausomai nuo to, kuri Šalis pateikė užklausą. Šis aptarnavimo centras bus atsakingas už užklausos registravimą ir reikiamo nuodugnumo analizę.
 Galimos pakeitimų užklausų priežastys:
 —
 incidentas, dėl kurio atsirado pakeitimo poreikis,
 —
 esama problema, dėl kurios reikalingas pakeitimas,
 —
 galutinio naudotojo užklausa dėl naujo pakeitimo,
 —
 pakeitimo poreikis atsiranda vykdant nuolatinę techninę priežiūrą,
 —
 teisės aktų pakeitimai.
 7.2. Pakeitimų vertinimas ir planavimas
 Šiuo etapu atliekama pakeitimo vertinimo ir planavimo veikla. Jis apima prioritetų priskyrimo ir planavimo veiklą, kad rizika ir poveikis būtų kuo mažesni.
 Jeigu pakeitimo užklausos vykdymas yra aktualus ir ES, ir ŠK, pakeitimo užklausą užregistravusi Šalis pakeitimo įvertinimą ir planą sutikrina su kita Šalimi.
 7.3. Pakeitimo patvirtinimas
 Visos užregistruotos pakeitimų užklausos turi būti patvirtintos atitinkamu sprendimų lygmeniu.
 7.4. Pakeitimų įgyvendinimas
 Pakeitimai įgyvendinami versijų valdymo procesu. Abiejų Šalių versijų valdymo grupės vykdo savo procesus, apimančius planavimą ir testavimą. Pakeitimų peržiūra vykdoma užbaigus įgyvendinimą. Siekiant užtikrinti, kad viskas būtų daroma pagal planą, esamas pakeitimų valdymo procesas yra nuolat peržiūrimas ir prireikus atnaujinamas.
 8. Versijų valdymas
 Versija – tai vienas arba keli į vieną versijos planą įtraukti IT paslaugos pakeitimai, dėl kurių turės būti gautas leidimas, kurie turės būti parengti, sudėti į visumą, ištestuoti ir įdiegti visi kartu. Versijos paskirtis gali būti ištaisyti klaidą, atlikti aparatinės įrangos arba kitų komponentų pakeitimus, atlikti programinės įrangos pakeitimus, atnaujinti taikomosios programos versijas, atlikti dokumentų ir (arba) procesų pakeitimus. Kiekvienos versijos turinys yra valdomas, testuojamas ir diegiamas kaip vienas procesas.
 Versijos planavimo paskirtis – suplanuoti, sudėti į visumą, ištestuoti, patvirtinti ir parengti apibrėžtoms paslaugoms teikti reikalingus pajėgumus ir taip įvykdyti suinteresuotųjų subjektų reikalavimus bei pasiekti užsibrėžtus tikslus. Visų paslaugos pakeitimų priėmimo kriterijai bus apibrėžti ir dokumentuoti projekto derinimo etapu ir pateikti versijų valdymo grupėms.
 Versiją paprastai sudaro keletas problemos ištaisymų ir paslaugos patobulinimų. Į ją įtraukiama nauja arba pakeista programinė įranga ir nauja arba pakeista aparatinė įranga, kurios yra reikalingos patvirtintiems pakeitimais įgyvendinti.
 8.1. Versijos planavimas
 Pirmuoju šio proceso etapu pakeitimai, dėl kurių gautas leidimas, suskirstomi į versijų paketus, apibrėžiama versijų apimtis ir turinys. Remdamasis šia informacija, Versijų planavimo padalinys parengia versijos sukūrimo, testavimo ir diegimo tvarkaraštį.
 Planavimo padalinys turėtų apibrėžti:
 —
 versijos apimtį ir turinį,
 —
 versijos rizikos įvertinimą ir rizikos pobūdį,
 —
 klientus (naudotojus), kuriems versija aktuali,
 —
 už versiją atsakingą grupę,
 —
 versijos parengimo ir diegimo strategiją,
 —
 versijai sudaryti ir diegti reikalingus išteklius.
 Abi Šalys viena kitą informuoja apie versijų planavimo ir techninės priežiūros laikotarpius. Jeigu versija yra aktuali ir ES, ir ŠK, Šalys koordinuoja planus ir nustato bendrą techninės priežiūros laikotarpį.
 8.2. Versijos paketo kūrimas ir testavimas
 Versijų valdymo proceso etapu, kuris yra skirtas versijai sukurti ir testuoti, prieš pakeitimo įdiegimą pasirenkamas versijos arba versijos paketo kūrimo metodas, kontroliuojamos aplinkos palaikymo metodas, visi pakeitimai testuojami visose aplinkose, kuriose jie bus diegiami.
 Jeigu versija yra aktuali ir ES, ir ŠK, Šalys koordinuoja parengimo planus ir testavimą. Koordinuojami šie aspektai:
 —
 kaip ir kada bus parengti versijos moduliai ir paslaugos komponentai,
 —
 kokie yra tipiniai vykdymo terminai; kas nutiks, jei bus vėluojama,
 —
 kaip sekti vykdymo pažangą ir gauti patvirtinimą,
 —
 stebėsenos parametrai ir parametrai, pagal kuriuos bus nustatoma, ar versija įdiegta sėkmingai,
 —
 bendri svarbių funkcijų ir pakeitimų testavimo etapai.
 Šio paprocesio pabaigoje visi reikalingi versijos komponentai turi būti parengti diegti praktiškai realioje aplinkoje.
 8.3. Pasirengimas diegimui
 Per pasirengimo paprocesį užtikrinama, kad būtų parengti tinkami komunikacijos planai ir pranešimai, kurie bus siunčiami visiems suinteresuotiesiems subjektams ir galutiniams naudotojams, kuriems tai aktualu, ir kad versija būtų įtraukta į pakeitimų valdymo procesą siekiant užtikrinti, kad visi pakeitimai būtų atliekami kontroliuojamu būdu ir kad dėl jų būtų gauti reikiamo lygmens patvirtinimai.
 Jeigu versija yra aktuali ir ES, ir ŠK, Šalys koordinuoja šią veiklą:
 —
 pakeitimo užklausos įrašo, kuriuo nustatomas diegimo tvarkaraštis ir pasirengiama diegimui darbinėje aplinkoje, sukūrimą,
 —
 įgyvendinimo plano sukūrimą,
 —
 ankstesnės būklės atkūrimo metodą, kad tuo atveju, jei diegimas nepavyktų, būtų galima atkurti ankstesnę būseną,
 —
 visoms reikiamoms Šalims siunčiamus pranešimus,
 —
 leidimo diegti versiją gavimą iš atitinkamo sprendimų lygmens specialistų.
 8.4. Ankstesnės versijos atkūrimas
 Jeigu versijos įdiegti nepavyksta arba jeigu atliekant testavimą paaiškėja, kad diegimas buvo nesėkmingas arba kad jis neatitinka suderintų priėmimo ir (arba) kokybės kriterijų, abiejų Šalių versijų valdymo grupės turės atkurti ankstesnę būklę. Reikės informuoti visus reikiamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant galutinius naudotojus, kuriems tai aktualu, ir (arba) tikslinius galutinius naudotojus. Kol negautas patvirtinimas, procesą galima atnaujinti bet kuriame ankstesniame etape.
 8.5. Versijos peržiūra ir užbaigimo procedūra
 Atliekant diegimo peržiūrą, reikėtų atlikti šiuos veiksmus:
 —
 surinkti grįžtamąją informaciją apie tai, ar atlikus diegimo darbus patenkinti vartotojų, naudotojų lūkesčiai ir lūkesčiai dėl paslaugos teikimo (surinkti grįžtamąją informaciją ir ją išnagrinėti, kad paslaugą būtų galima nuolat tobulinti),
 —
 peržiūrėti visus neįvykdytus kokybės kriterijus,
 —
 patikrinti, ar visi veiksmai, reikalingi pataisymai ir pakeitimai yra užbaigti,
 —
 įsitikinti, kad diegimo pabaigoje neliko jokių pajėgumų, išteklių, gebėjimų arba veikimo problemų,
 —
 patikrinti, ar visos problemos, žinomos klaidos ir aplinkiniai sprendimai yra dokumentuoti ir ar klientas, galutiniai naudotojai, operacijų palaikymo specialistai ir kitos Šalys, kurioms tai aktualu, jiems pritarė,
 —
 stebėti incidentus ir problemas, kurių kilo atliekant diegimo darbus (iš anksto suteikti pagalbą operacijų specialistams, jeigu dėl versijos padidėtų darbo apimtys),
 —
 atnaujinti pagalbinius dokumentus (t. y. techninės informacijos dokumentus),
 —
 oficialiai perduoti įdiegtą versiją aptarnavimo operacijų specialistams,
 —
 dokumentuoti įgytą patirtį,
 —
 iš įgyvendinimo grupių gauti versijos santraukos dokumentą,
 —
 patikrinti pakeitimo užklausos įrašą ir oficialiai atlikti versijos užbaigimo procedūras.
 9. Saugumo incidentų valdymas
 Saugumo incidentų valdymas – tai saugumo incidentų tvarkymo procesas, suteikiantis galimybę pranešti apie incidentą suinteresuotiesiems subjektams, kuriems tai gali būti aktualu; incidento vertinimas ir prioriteto jam priskyrimas; reagavimas į incidentą siekiant ištaisyti visus faktinius, įtariamus arba galimus konfidencialumo, neskelbtinos informacijos išteklių prieinamumo arba vientisumo pažeidimus.
 9.1. Informacijos saugumo incidentų skirstymas į kategorijas
 Visi incidentai, darantys poveikį Sąjungos registro ir Šveicarijos registro jungčiai, yra analizuojami siekiant nustatyti galimus visos neskelbtinos informacijos, įtrauktos į neskelbtinos informacijos sąrašą (NIS), konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo pažeidimus.
 Jeigu tokį poveikį darantis incidentas įvyksta, jis laikomas informacijos saugumo incidentu, nedelsiant užregistruojamas naudojantis IT paslaugų valdymo priemone ir tvarkomas kaip toks incidentas.
 9.2. Informacijos saugumo incidentų tvarkymas
 Atsakomybė už saugumo incidentus yra priskirta 3-iojo sprendimų lygmens specialistams. Incidentus sprendžia speciali incidentų valdymo grupė.
 Incidentų valdymo grupė atsakinga už tai, kad būtų:
 —
 atlikta pirminė analizė, nustatyta incidento kategorija ir rimtumas,
 —
 koordinuojami visų suinteresuotųjų subjektų veiksmai, įskaitant visą incidento analizės dokumentavimą, priimtus sprendimus siekiant pašalinti incidentą ir visas galimas nustatytas silpnąsias vietas,
 —
 priklausomai nuo saugumo incidento rimtumo, laiku perduota informacija apie incidentą atitinkamo sprendimų lygmens specialistams siekiant juos informuoti ir (arba) kad tuo lygmeniu būtų priimtas sprendimas.
 Per informacijos saugumo valdymo procesą visa informacija apie incidentus klasifikuojama aukščiausiu informacijos slaptumo lygmeniu, tačiau bet kuriuo atveju ne žemesniu negu „ETS SENSITIVE“ (neskelbtina) lygmeniu.
 Jeigu tyrimas dar vykdomas ir (arba) silpnoji vieta dar nėra pašalinta ir ja gali būti pasinaudota, iki spragos ištaisymo informacija priskiriama kategorijai „ETS CRITICAL“ (ypatingos svarbos).
 9.3. Saugumo incidentų nustatymas
 Atsižvelgdamas į saugumo įvykio pobūdį, informacijos saugumo specialistas nustato, kokias organizacijas įtraukti į Incidentų valdymo grupę.
 9.4. Saugumo incidentų analizė
 Incidentų valdymo grupė susisiekia su visomis įtrauktomis organizacijomis ir atitinkamais savo grupių nariais, kad incidentas būtų peržiūrėtas. Atliekant analizę nustatomas ištekliaus konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo praradimo mastas ir įvertinami padariniai visoms paveiktoms organizacijoms. Paskui apibrėžiami pradiniai ir paskesni incidento sprendimo ir jo poveikio valdymo veiksmai, įskaitant šiems veiksmams atlikti reikalingus išteklius.
 9.5. Saugumo incidento rimtumo įvertinimas, perdavimas spręsti kitu sprendimų lygmeniu ir atsiskaitymas
 Incidentų valdymo grupė įvertina kiekvieno naujo saugumo incidento, kuris prieš tai apibūdinamas kaip saugumo incidentas, rimtumą ir, atsižvelgdama į jį, nedelsdama imasi reikiamų veiksmų.
 9.6. Pranešimas apie reagavimą į saugumo incidentą
 Incidentų valdymo grupė įtraukia incidento sustabdymo ir pašalinimo rezultatus į reagavimo į informacijos saugumo incidentą ataskaitą. Ataskaita pateikiama 3-iojo sprendimų lygmens specialistams saugiu e. paštu arba kitomis abipusiai priimtinomis saugaus ryšio priemonėmis.
 Atsakinga Šalis peržiūri incidento sustabdymo ir pašalinimo rezultatus ir:
 —
 vėl prijungia registrą, jeigu prieš tai jis buvo atjungtas,
 —
 pateikia informaciją apie incidentą registro grupėms,
 —
 atlieka incidento užbaigimo procedūras.
 Siekiant užtikrinti informacijos registravimo ir komunikacijos nuoseklumą, taip pat tam, kad būtų galima skubiai imtis reikiamų veiksmų incidentui sustabdyti, incidentų valdymo grupė turėtų į reagavimo į informacijos saugumo incidentą ataskaitą saugiai įtraukti atitinkamus duomenis. Incidentų valdymo grupė parengtą reagavimo į informacijos saugumo incidentą ataskaitą pateikia tinkamu laiku.
 9.7. Stebėsena, gebėjimų stiprinimas ir nuolatinis tobulinimas
 Incidentų valdymo grupė visų saugumo incidentų ataskaitas pateikia 3-iojo sprendimų lygmens specialistams. Šiuo sprendimų lygmeniu ataskaitos analizuojamos ir nustatoma:
 —
 silpnosios saugumo kontrolės vietos ir (arba) tai, kurias operacijas reikia stiprinti,
 —
 galimas poreikis tobulinti šią procedūrą, kad į incidentus būtų reaguojama efektyviau,
 —
 mokymo ir gebėjimų stiprinimo galimybės siekiant toliau stiprinti registro sistemų informacijos saugumo patikimumą, mažinti incidentų skaičių ateityje ir kuo labiau sumažinti incidentų poveikį.
 10. Informacijos saugumo valdymas
 Informacijos saugumo valdymo tikslas – užtikrinti organizacijos neskelbtinos informacijos, duomenų ir IT paslaugų konfidencialumą, vientisumą ir prieinamumą. Tam, kad būtų įvykdyti laikino sprendimo saugumo reikalavimai, be techninių komponentų, įskaitant projektavimą ir testavimą (žr. STS), reikia atlikti toliau nurodytas bendras procedūras.
 10.1. Informacijos slaptumo nustatymas
 Informacijos vieneto slaptumas įvertinamas nustačius, kokį poveikį verslui gali padaryti su šia informacija susijęs saugumo pažeidimas (pvz., finansiniai nuostoliai, įvaizdžio pablogėjimas, įstatymų pažeidimas ir pan.).
 Neskelbtinos informacijos ištekliai nustatomi pagal jų poveikį jungčiai.
 Informacijos slaptumo lygis įvertinamas pagal šiai jungčiai taikytiną šio dokumento skirsnyje „Informacijos saugumo incidentų tvarkymas“ pateiktą slaptumo skalę.
 10.2. Informacijos išteklių slaptumo lygiai
 Tai nustačius, informacijos išteklius priskiriamas tam tikrai kategorijai, laikantis šių taisyklių:
 —
 jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas kaip „aukštas“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS CRITICAL“ (ypatingos svarbos),
 —
 jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas kaip „vidutinis“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS SENSITIVE“ (neskelbtina),
 —
 jeigu informacijos konfidencialumo, vientisumo arba prieinamumo lygis įvertinamas tik kaip „žemas“, informacijos išteklius priskiriamas kategorijai „ETS LIMITED“ (riboto naudojimo).
 10.3. Už informacijos išteklius atsakingo asmens paskyrimas
 Turi būti paskirtas už kiekvieną informacijos išteklių atsakingas asmuo. ATLPS informacijos ištekliai, kurie priklauso ESSŽ ir SSTL jungčiai arba yra su ja susiję, turėtų būti įtraukti į abiejų Šalių tvarkomą bendrų išteklių sąrašą. ATLPS informacijos ištekliai, kurie nepriklauso ESSŽ ir SSTL jungčiai, turėtų būti įtraukti į atitinkamos Šalies tvarkomą išteklių sąrašą.
 Abi Šalys susitaria dėl atsakomybės už kiekvieną informacijos išteklių, kuris priklauso ESSŽ ir SSTL jungčiai arba yra su ja susijęs. Už informacijos išteklių atsakingas asmuo atsako už informacijos slaptumo įvertinimą.
 Atsakingo asmens pareigų lygis turėtų atitikti priskirto (-ų) ištekliaus (-ių) vertę. Dėl atsakingo asmens atsakomybės už išteklių (-ius) ir jo (jos) pareigos užtikrinti reikalingą konfidencialumo, vientisumo ir prieinamumo lygį turėtų būti susitarta ir susitarimas turi būti įformintas.
 10.4. Neskelbtinos informacijos registravimas
 Visa neskelbtina informacija registruojama neskelbtinos informacijos sąraše (NIS).
 Jeigu reikia, atsižvelgiama į neskelbtinos informacijos grupę, kuri gali lemti didesnį poveikį negu atskiras informacijos vienetas, ir tokia informacijos grupė yra registruojama NIS (pvz., informacijos rinkinys, saugomas sistemos duomenų bazėje).
 NIS nėra statiškas. Su informacijos ištekliumi susijusių saugumo incidentų grėsmės, pažeidžiamos sritys, tikimybė arba padariniai gali keistis ir tai gali būti nepastebėta, o į registro sistemų darbą gali būti įtraukiami nauji ištekliai.
 Todėl NIS yra reguliariai peržiūrimas ir visa nauja informacija, kuri yra laikoma neskelbtina, nedelsiant įtraukiama į NIS.
 Kiekvieną NIS įrašą sudaro bent ši informacija:
 —
 informacijos aprašymas,
 —
 už informaciją atsakingas asmuo,
 —
 slaptumo lygis,
 —
 pastaba, ar informacija apima asmens duomenis,
 —
 jeigu reikia, papildoma informacija.
 10.5. Neskelbtinos informacijos tvarkymas
 Jeigu neskelbtina informacija yra tvarkoma ne Sąjungos registro ir Šveicarijos registro jungtyje, ji tvarkoma pagal tvarkymo instrukcijas.
 Sąjungos registro ir Šveicarijos registro jungtyje informacija tvarkoma pagal Šalių saugumo reikalavimus.
 10.6. Prieigos valdymas
 Prieigos valdymo tikslas – suteikti įgaliotiems naudotojams teisę naudotis paslauga ir neleisti ja naudotis reikiamo leidimo neturintiems naudotojams. Prieigos valdymas kartais taip pat vadinamas teisių valdymu arba tapatybės valdymu.
 Naudodamosi laikinu sprendimu ir vykdydamos operacijas pagal jį abi Šalys turi turėti prieigą prie šių komponentų:
 —
 vikio – bendradarbiavimo aplinkos, kurioje keičiamasi bendra informacija, pavyzdžiui, versijų išleidimo planais,
 —
 IT paslaugų valdymo priemonės, skirtos incidentams ir problemoms valdyti (žr. 3 skyrių „Metodika ir standartai“),
 —
 keitimosi pranešimais sistemos – kiekviena Šalis pasirūpina saugia keitimosi pranešimais ir pranešimų perdavimo sistema, kuria naudojantis būtų perduodami pranešimai su sandorio duomenimis.
 Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius užtikrina, kad prieiga būtų atnaujinta, ir prieigos valdymo tikslais atlieka savo Šalių kontaktinių centrų funkcijas. Prieigos užklausos yra tvarkomos pagal užklausų vykdymo procedūras.
 10.7. Sertifikato ir (arba) rakto valdymas
 Kiekviena Šalis yra atsakinga už savo sertifikato ir (arba) rakto valdymą (sukūrimą, registravimą, saugojimą, įdiegimą, naudojimą, atnaujinimą, panaikinimą, atsarginės kopijos išsaugojimą ir atkūrimą). Kaip nurodyta Susiejimo techniniuose standartuose (STS), naudojami tik skaitmeninį sertifikatą teikiančios organizacijos, kuria pasitiki abi Šalys, išduoti skaitmeniniai sertifikatai. Sertifikatai ir (arba) raktai saugomi laikantis tvarkymo instrukcijų nuostatų.
 Visus sertifikatų ir raktų panaikinimo ir (arba) atnaujinimo atvejus suderina abi Šalys. Tai atliekama pagal užklausų vykdymo procedūras.
 Šveicarijos registro administratorius ir Sąjungos vyriausiasis administratorius vienas kitam sertifikatus ir (arba) raktus perduoda saugiomis ryšio priemonėmis, laikydamiesi tvarkymo instrukcijose išdėstytų nuostatų.
 Visa sertifikatų ir (arba) raktų patikra tarp Šalių atliekama naudojantis atskiru duomenų perdavimo kanalu.


text:
 8.2.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 48/13
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 16. studenoga 2015. uputio Hoge Raad der Nederlanden (Nizozemska) – Staatssecretaris van Financiën protiv Lemnis Lighting BV
 (Predmet C-600/15)
 (2016/C 048/20)
 Jezik postupka: nizozemski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Hoge Raad der Nederlanden
 Stranke glavnog postupka
 Žalitelj: Staatssecretaris van Financiën
 Druga stranka u postupku: Lemnis Lighting BV
 Prethodno pitanje
 Treba li tarifne brojeve 8539, 8541, 8543, 8548 i 9405 KN-a tumačiti na način da se proizvodi kao što su LED žarulje, koje se sastoje od svjetlećih dioda i drugih elektroničkih komponenata kao i staklenog pokrova te Edisonovog okvira i koje, nakon što su umetnute u rasvjetno tijelo, služe osvjetljavanju, moraju razvrstati pod jedan od tih tarifnih brojeva? U slučaju potvrdnog odgovora: pod koji od ovih tarifnih brojeva treba razvrstati te proizvode? U slučaju negativnog odgovora: pod koji drugi tarifni broj ih se onda treba razvrstati?


text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 21998D1119(01)
 Úradný vestník L 310 , 19/11/1998 S. 0001 - 0002
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 21/98z 27. marca 1998,ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, testovanie a overovanie) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, upravenú Protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda", najmä na jej článok 98,keďže príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 64/97 zo 4. októbra 1997 [1];keďže nariadenie Komisie (ES) č. 522/96 z 26. marca 1996, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 94/92 ustanovujúce podrobné pravidlá na vykonávanie opatrení pre dovozy z tretích krajín ustanovených v nariadení (EHS) č. 2092/91 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 529/95, ktorým sa odkladá pre dovozy z určitých tretích krajín dátum uplatňovania článku 11 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2092/91 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín [2] by sa malo zahrnúť do dohody;keďže nariadenie Komisie (ES) č. 314/97 z 20. februára 1997, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 94/92 ustanovujúce podrobné pravidlá na vykonávanie opatrení pre dovozy z tretích krajín ustanovených v nariadení (EHS) č. 2092/91 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín [3] by sa malo zahrnúť do dohody,ROZHODOL TAKTO:Článok 1Do bodu 54b (nariadenie Rady (EHS) č. 2092/91) kapitoly XII prílohy II k dohode sa pridávajú tieto zarážky:- "— 396 R 0522: nariadenie Komisie (ES) č. 522/96 z 26. marca 1996 (Ú. v. ES L 77, 27.3.1996, s. 10),- — 397 R 0314: nariadenie Komisie (ES) č. 314/97 z 20. februára 1997 (Ú. v. ES L 51, 21.2.1997, s. 34)."Článok 2Znenia nariadení (ES) č. 522/96 a (ES) č. 314/97 v Islandskom a Nórskom jazyku, ktoré sú priložené k príslušným jazykovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňa 1. apríla 1998, za predpokladu, že boli podľa článku 103 ods. 1 dohody, vykonané všetky notifikácie Spoločnému výboru EHP.Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejňuje v oddiele EHP a v doplnku EHP k Úradnému vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 27. marca 1998Za Spoločný výbor EHPpredsedaF. Barbaso[1] Ú. v. ES L 30, 5.2.1998, s. 35.[2] Ú. v. ES L 77, 27.3.1996, s. 10.[3] Ú. v. ES L 51, 21.2.1997, s. 34.--------------------------------------------------


text:
C 7/38 EL Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης 10.1.2004
 Αγωγή του Giorgio Lebedef κατά της Επιτροπής των Η προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, που ασκήθηκε στις 15 Οκτωβρίου
 2003 — να ακυρώσει την απόφαση του αναπληρωτή γενικού γραμμα-
 τέα του Συμβουλίου της 29ης Νοεμβρίου 2002 περί μη
 (Υπόθεση Τ-352/03) αναγραφής του ονόματός της στον κατάλογο των προα-
 χθέντων υπαλλήλων στον βαθμό C2 για την περίοδο προαγω-
 (2004/C 7/69) γών 2002·
 (Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική) — να καταδικάσει το καθού στα δικαστικά έξοδα.
 Ο Giorgio Lebedef, κάτοικος Senningerberg (Λουξεμβούργο),
 εκπροσωπούμενος από τους Gilles Bounéou και Frédéric Frabetti, Ισχυρισμοί και κύρια επιχειρήματα
 δικηγόρους, με τόπο επιδόσεων στο Λουξεμβούργο, άσκησε στις
 15 Οκτωβρίου 2003 ενώπιον του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών
 Κοινοτήτων αγωγή κατά της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινο- Προς στήριξη της προσφυγής της, η προσφεύγουσα επικαλείται
 τήτων. παράβαση του άρθρου 45 του Κανονισμού Υπηρεσιακής Καταστά-
 σεως, καθόσον το καθού υπέπεσε σε πρόδηλη πλάνη περί την
 Ο ενάγων ζητεί από το Πρωτοδικείο: εκτίμηση προβαίνοντας σε συγκριτική εξέταση των προσόντων
 χωρίς να λάβει υπόψη τις διαφορές βαθμολογίας μεταξύ των
 — να χορηγηθεί στον ενάγοντα ποσό 5 000 ευρώ για αποζη- διαφόρων υπηρεσιών του θεσμικού οργάνου.
 μίωση λόγω της ηθικής βλάβης που υπέστη από την
 καθυστέρηση της οριστικής καταρτίσεως (καθυστερημένη
 ένθεση στον ατομικό του φάκελο) της εκθέσεως βαθμολογίας
 του για την περίοδο 1999-2001·
 — να αποφανθεί επί των εξόδων, δαπανών και αμοιβών και να
 καταδικάσει την Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων στην
 πληρωμή τους.
 Προσφυγή της Gemma Reggimenti κατά του Ευρωπαϊκού
 Κοινοβουλίου, που ασκήθηκε στις 20 Οκτωβρίου 2003
 Ισχυρισμοί και κύρια επιχειρήματα
 (Υπόθεση Τ-354/03)
 Προς στήριξη της αγωγής του, o ενάγων επικαλείται παράβαση
 των γενικών κατευθύνσεων εκτελέσεως του άρθρου 43 του
 Κανονισμού Υπηρεσιακής Καταστάσεως, παραβίαση της αρχής της (2004/C 7/71)
 χρηστής διοικήσεως και μη τήρηση του καθήκοντος αρωγής. Ο
 ενάγων ισχυρίζεται ότι υπέστη ηθική βλάβη εξ αυτού του λόγου
 (Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική)
 και ότι πρόκειται, επιπλέον, για ηθική παρενόχληση που αποσκοπεί
 στην παρεμπόδιση της συνδικαλιστικής ελευθερίας.
 Η Gemma Reggimenti, κάτοικος Woluwé-Saint-Lambert
 (Βέλγιο), εκπροσωπούμενη από την Claudine Junion, δικηγόρο,
 με τόπο επιδόσεων στο Λουξεμβούργο, άσκησε στις 20 Οκτωβρίου
 Προσφυγή της Ιnge-Lise Nielsen κατά του Συμβουλίου της 2003 προσφυγή ενώπιον του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών
 Ευρωπαϊκής Ενώσεως, που ασκήθηκε στις 14 Οκτωβρίου Κοινοτήτων κατά του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου.
 2003
 (Υπόθεση Τ-353/03) Η προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 (2004/C 7/70) — να ακυρώσει την απόφαση του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου,
 της 17ης Ιουλίου 2003, περί αρνήσεως καταβολής στην
 (Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική) προσφεύγουσα των εξόδων ταξιδίου στα οποία έχει υποβλη-
 θεί, αναδρομικά από τις 6 Αυγούστου 1999·
 Η Ιnge-Lise Nielsen, κάτοικος Villers-la-Ville (Βέλγιο), εκπροσω- — να υποχρεώσει το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο στην καταβολή
 πούμενη από τους Sébastien Orlandi, Albert Coolen, Jean-Noël εξόδων ταξιδίου υπέρ της κόρης της, αναδρομικά από τις
 Louis και Εtienne Marchal, δικηγόρους, με τόπο επιδόσεων στο 6 Αυγούστου 1999·
 Λουξεμβούργο, άσκησε στις 14 Οκτωβρίου 2003 ενώπιον του
 Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων προσφυγή κατά του — να καταδικάσει το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο στα δικαστικά
 Συμβουλίου της Ευρωπαϊκής Ενώσεως. έξοδα.


text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/PRO/SEBC/22
 Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - IV luku - EKPJ:n rahapoliittiset tehtävät ja toimet - 22 artikla: Selvitys- ja maksujärjestelmät
 Virallinen lehti nro C 191 , 29/07/1992 s. 0073
 Sopimus Euroopan unionista - Pöytäkirja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä - IV luku - EKPJ:n rahapoliittiset tehtävät ja toimet - 22 artikla - Selvitys- ja maksujärjestelmätEKP ja kansalliset keskuspankit voivat tarjota järjestelyjä ja EKP voi antaa asetuksia selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuuden ja vakauden varmistamiseksi yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa.