jurisdiction: EU

text:
 20.5.2022
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 141/13
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2022/790 НА КОМИСИЯТА
 от 19 май 2022 година
 за поправка на текста на някои езици на Регламент (ЕС) No 965/2012 за определяне на технически изисквания и административни процедури във връзка с въздушните операции в съответствие с Регламент (ЕО) No 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1139 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2018 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване и за създаването на Агенция за авиационна безопасност на Европейския съюз и за изменение на регламенти (ЕО) No 2111/2005, (ЕО) No 1008/2008, (ЕС) No 996/2010, (ЕС) No 376/2014 и на директиви 2014/30/ЕС и 2014/53/ЕС на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) No 552/2004 и (ЕО) No 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕИО) No 3922/91 на Съвета (1), и по-специално член 31 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 След приемането на Регламент (ЕС) 2016/1199 на Комисията (2) беше открита грешка в текста на чешки и шведски език на точка 1, буква б) от приложението към посочения регламент. В посочената точка се съдържа определението на понятието „крайбрежна операция“ и тя замени точка 86 от приложение I към Регламент (ЕС) No 965/2012 на Комисията (3). Грешката засяга същността на посочената разпоредба.
 (2)
 Поради това текстът на Регламент (ЕС) No 965/2012 на чешки и шведски език следва да бъде съответно поправен. Поправката не се отнася за текста на останалите езици.
 (3)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, посочен в член 127 от Регламент (ЕС) 2018/1139,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 (не засяга българската версия)
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 19 май 2022 година.
 За Комисията
 Председател
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) ОВ L 212, 22.8.2018 г., стр. 1.
 (2) Регламент (ЕС) 2016/1199 на Комисията от 22 юли 2016 г. за изменение на Регламент (ЕС) No 965/2012 по отношение на експлоатационното одобрение на навигация, основана на летателните характеристики, сертифицирането и надзора на доставчиците на услуги за данни и крайбрежните операции с вертолети, както и за поправка на същия регламент (ОВ L 198, 23.7.2016 г., стр. 13).
 (3) Регламент (ЕС) No 965/2012 на Комисията от 5 октомври 2012 г. за определяне на технически изисквания и административни процедури във връзка с въздушните операции в съответствие с Регламент (ЕО) No 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 296, 25.10.2012 г., стр. 1).


type: caselaw

text:
 3.8.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 225/69
 Hotărârea Tribunalului din 18 iunie 2013 — Otero González/OAPI — Apli-Agipa (AGIPA)
 (Cauza T-219/11) (1)
 (Marcă comunitară - Procedură de opoziție - Cerere de înregistrare a mărcii comunitare verbale AGIPA - Marca națională verbală anterioară AGIPA - Motiv relativ de refuz - Risc de confuzie - Compararea produselor - Articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009)
 2013/C 225/153
 Limba de procedură: spaniola
 Părțile
 Reclamant: José Luis Otero González (Barcelona, Spania) (reprezentant: S. Correa, avocat)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: V. Melgar, agent)
 Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a OAPI, intervenientă la Tribunal: Apli-Agipa SAS (Dormans, Franța) (reprezentant: E. Sugrañes Coca, avocat)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei a doua de recurs a OAPI din 14 ianuarie 2011 (cauza R 556/2010-2), privind o procedură de opoziție între domnul José Luis Otero González și Apli Agipa SAS
 Dispozitivul
 1.
 Anulează Decizia Camerei a doua de recurs a Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI) din 14 ianuarie 2011 (cauza R 556/2010-2), privind o procedură de opoziție între domnul José Luis Otero González și Apli-Agipa SAS, în măsura în care prin aceasta s-a respins acțiunea formulată de domnul Otero González și s-a admis cererea formulată de Apli-Agipa privind înregistrarea mărcii comunitare verbale AGIPA pentru „fotografii, adezivi pentru papetărie sau menaj, pensule, articole de birou (cu excepția mobilierului), material didactic sau pentru învățământ (cu excepția aparatelor), materiale plastice pentru ambalaj (neincluse în alte clase), caractere tipografice, forme de tipar”, produse care se încadrează în clasa 16 în sensul Aranjamentului de la Nisa privind clasificarea internațională a produselor și serviciilor în vederea înregistrării mărcilor din 15 iunie 1957, cu revizuirile și modificările ulterioare.
 2.
 Respinge în rest acțiunea.
 3.
 OAPI suportă propriile cheltuieli de judecată, precum și pe cele efectuate de domnul Otero Gonzáles.
 4.
 Apli-Agipa suportă propriile cheltuieli de judecată.
 (1) JO C 194, 2.7.2011.


type: legislation

text:
 |
 52012PC0638
 Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas /* COM/2012/0638 final - 2012/0301 (NLE) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO
 APLINKYBĖS
 Sąjungos autonominės tarifinės
 kvotos reikalingos produktams, kurių Sąjungoje gaminama nepakankamai,
 kad būtų galima patenkinti Sąjungos naudotojų pramonės
 poreikius esamuoju kvotų laikotarpiu. Atsižvelgdama į kelių
 valstybių narių prašymus, Komisija kartu su suinteresuotaisiais
 vyriausybių ekspertais svarstė galimybę leisti pradėti
 naudoti tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų
 autonomines tarifines kvotas.
 2009 m. gruodžio 22 d. Taryba
 priėmė Reglamentą (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam
 tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos
 autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas,
 kad svarstomų produktų paklausa Sąjungoje būtų
 patenkinta pačiomis palankiausiomis sąlygomis.
 Atitinkamam produktų kiekiui
 reikėtų nustatyti nulinio arba sumažinto bendrojo muitų tarifo
 Sąjungos tarifines kvotas, nesutrikdant tų produktų rinkų.
 Per Ekonominių muitų tarifų klausimų grupės posėdžiuose
 vykusius svarstymus paaiškėjo, kad valstybės narės yra pasirengusios
 leisti pradėti naudoti šiame reglamento pasiūlyme nurodytų
 produktų kvotas, nes tai nesutrikdys tų produktų rinkų.
 Šis pasiūlymas atitinka žemės
 ūkio, prekybos, įmonių, vystymosi ir išorės santykių
 politiką. Šiuo pasiūlymu nepažeidžiami šalių, sudariusių
 lengvatinės prekybos susitarimus su ES (kaip antai tų, kurioms
 taikoma bendroji lengvatinių muitų tarifų sistema, AKR režimas,
 taip pat šalių kandidačių ir potencialių šalių
 kandidačių), interesų.
 2. KONSULTACIJŲ SU
 SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 Surengtos konsultacijos su Ekonominių
 muitų tarifų klausimų grupe, kurią sudaro visų
 valstybių narių pramonės atstovai. Visos išvardytos kvotos
 atitinka grupės susitarimą.
 Galimų rimtų pavojų, kurių
 pasekmės būtų nepataisomos, nustatyta nebuvo.
 Šiam pasiūlymui bus taikoma tarnybų
 tarpusavio konsultacijų procedūra ir jis bus paskelbtas po to, kai
 jį priims Taryba.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO
 ASPEKTAI
 Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas tam
 tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų Sąjungos
 autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas,
 pakeitimas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
 31 straipsniu. Pagal tą
 straipsnį autonomines tarifines kvotas Komisijos siūlymu tvirtina
 Taryba kvalifikuota balsų dauguma.
 Pasiūlymas priklauso išimtinei
 Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
 Šios priemonės atitinka užsienio prekybos
 veiklos vykdytojams skirtų procedūrų paprastinimo principus ir
 2011 m. Komisijos komunikatą dėl autonominio muitų tarifo
 taikymo sustabdymo ir kvotų (C 363, 2011 12 13, p. 6).
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Nesurinkti muitai iš viso sudaro –750 000
 EUR.
 2012/0301 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
 (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir
 pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės
 kvotos ir numatomas jų administravimas
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos
 pasiūlymą[1],
 kadangi:
 (1) siekiant užtikrinti
 pakankamą ir nepertraukiamą tam tikrų prekių, kurių
 Sąjungoje pagaminama nepakankamai, tiekimą ir išvengti tam tikrų
 žemės ūkio ir pramonės produktų rinkos sutrikimų, Tarybos
 reglamentu (ES) Nr. 7/2010[2]
 leista pradėti naudoti autonomines tarifines kvotas. Pagal šias tarifines
 kvotas produktai gali būti importuojami mokant mažesnės ar
 nulinės normos muitus. Dėl tų pačių
 priežasčių atitinkamam produktų, kurių eilės numeriai
 yra 09.2658, 09.2659, 09.2660 ir 09.2661, kiekiui nuo 2013 m. sausio 1 d.
 reikia leisti pradėti naudoti naujas nulinės muito normos tarifines
 kvotas;
 (2) autonominių
 tarifinių kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.2628, 09.2634
 ir 09.2929, kiekiai yra nepakankami, kad būtų patenkinti
 Sąjungos pramonės poreikiai esamuoju kvotų laikotarpiu, kuris
 baigiasi 2012 m. gruodžio 31 d. Dėl to tie kvotų kiekiai
 nuo 2012 m. liepos 1 d. turėtų būti padidinti.
 Tačiau autonominės tarifinės kvotos, kurios eilės numeris
 yra 09.2634, kiekių padidinimas nebus pratęstas laikotarpiui po
 2012 m. gruodžio 31 d.;
 (3) autonominės
 tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2603, kiekis
 pakeičiamas šio reglamento priede nurodytu kiekiu;
 (4) Sąjunga nebėra
 suinteresuota 2013 m. ir toliau skirti produktams tarifines kvotas,
 kurių eilės numeriai yra 09.2615, 09.2636, 09.2640, 09.2813 ir
 09.2986. Todėl tos kvotos nuo 2013 m. sausio 1 d.
 turėtų būti panaikintos, o atitinkami produktai turėtų
 būti išbraukti iš Reglamento (ES) Nr. 7/2010 priedo;
 (5) atsižvelgiant į tai, kad
 numatyta atlikti daug pakeitimų, dėl aiškumo reikėtų
 pakeisti visą Reglamento (ES) Nr. 7/2010 priedą;
 (6) todėl Reglamentas (ES)
 Nr. 7/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
 (7) tarifinėmis kvotomis
 turi būti leista naudotis nuo 2013 m. sausio 1 d., todėl
 šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos
 ir įsigalioti nedelsiant,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamento (ES) Nr. 7/2010 priedas
 pakeičiamas šio reglamento priede išdėstytu tekstu.
 2 straipsnis
 Nuo 2013 m. sausio 1 d. naujos
 tarifinės kvotos, kurių eilės numeriai yra 09.2658, 09.2659,
 09.2660 ir 09.2661, įrašomos į Reglamento (ES) Nr. 7/2010
 priedą.
 3 straipsnis
 Nuo 2012 m. liepos 1 d. Reglamento
 (ES) Nr. 7/2010 priede:
 — nustatoma, kad autonominės
 tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2628, kiekis yra
 3 000 000 m2,
 — nustatoma, kad autonominės
 tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2634, kiekis iki
 2012 m. gruodžio 31 d. yra 8 000 tonų,
 — nustatoma, kad autonominės
 tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2929, kiekis yra
 10 000 tonų.
 4 straipsnis
 Nuo 2012 m. gruodžio 31 d.
 produktų tarifinės kvotos, kurių eilės numeriai yra
 09.2615, 09.2636, 09.2640, 09.2813 ir 09.2986, išbraukiamos iš Reglamento (ES)
 Nr. 7/2010 priedo.
 5 straipsnis
 Nuo 2013 m. sausio 1 d. Reglamento
 (ES) Nr. 7/2010 priede:
 — nustatoma, kad autonominės
 tarifinės kvotos, kurios eilės numeris yra 09.2603, kiekis yra
 9 000 tonų.
 6 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
 Jis taikomas nuo 2013 m. sausio
 1 d., išskyrus 3 straipsnį, kuris taikomas nuo 2012 m. liepos
 1 d.
 Šis reglamentas privalomas visas ir
 tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos
 vardu
 Pirmininkas
 PRIEDAS
 Kvotos Nr. || KN kodas || TARIC || Aprašymas || Kvotos laikotarpis || Kvotos kiekis || Kvotos muitas (%)
 09.2849 || ex 0710 80 69 || 10 || Auricularia polytricha rūšies grybai (nevirti arba virti vandenyje ar garuose) šaldyti, skirti paruoštam maistui gaminti (1)(2) || 1.1.-12.31. || 700 tonų || 0 %
 09.2913 || ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 || 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 || Neperdirbtas tabakas (supjaustytas arba nesupjaustytas taisyklingos formos gabalėliais), kurio muitinė vertė ne mažesnė kaip 450 Eurų už 100 kg neto masės, naudojamas kaip rišiklis arba vyniojamoji medžiaga gaminant prekes, priskiriamas 2402 10 00 subpozicijai (1) || 1.1.-12.31. || 6 000 tonų || 0 %
 09.2928 || ex 2811 22 00 || 40 || Granulių pavidalo kvarco užpildas, kurio sudėtyje silicio dioksido yra ne mažiau kaip 97 % masės || 1.1.-12.31. || 1 700 tonų || 0 %
 09.2703 || ex 2825 30 00 || 10 || Vanadžio oksidai ir hidroksidai, skirti tik lydiniams gaminti (1) || 1.1.-12.31. || 13 000 tonų || 0 %
 09.2806 || ex 2825 90 40 || 30 || Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) || 1.1.-12.31. || 12 000 tonų || 0 %
 09.2929 || 2903 22 00 || || Trichloretilenas (CAS RN 79-01-6) || 1.1.-12.31. || 10 000 tonų || 0 %
 09.2837 || ex 2903 79 90 || 10 || Bromochlorometanas (CAS RN 74-97-5) || 1.1.-12.31. || 600 tonų || 0 %
 09.2933 || ex 2903 99 90 || 30 || 1,3-Dichlorbenzenas (CAS RN 541-73-1) || 1.1.-12.31. || 2 600 tonų || 0 %
 09.2950 || ex 2905 59 98 || 10 || 2-Chloretanolis, naudojamas 4002 99 90 subpozicijoje klasifikuojamiems skystiesiems tioplastams gaminti, (CAS RN 107-07-3) (1) || 1.1.-12.31. || 15 000 tonų || 0 %
 09.2851 || ex 2907 12 00 || 10 || o-Krezolis, kurio grynumas yra ne mažesnis kaip 98,5 % masės (CAS RN 95-48-7) || 1.1.-12.31. || 20 000 tonų || 0 %
 09.2624 || 2912 42 00 || || Etilvanilinas (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehidas), (CAS RN 121-32-4) || 1.1.-12.31. || 950 tonų || 0 %
 09.2638 || ex 2915 21 00 || 10 || Acto rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės (CAS RN 64-19-7) || 1.1.-12.31. || 1 000 000 tonų || 0 %
 09.2972 || 2915 24 00 || || Acto rūgšties anhidridas (CAS RN 108-24-7) || 1.1.-12.31. || 20 000 tonų || 0 %
 09.2769 || ex 2917 13 90 || 10 || Dimetilsebacatas (CAS RN 106-79-6) || 1.1.-12.31. || 1 300 tonų || 0 %
 09.2634 || ex 2917 19 90 || 40 || Dodekandionė rūgštis, kurios grynumas didesnis kaip 98,5 % masės (CAS RN 693-23-2) || 1.1.-12.31. || 4 600 tonų || 0 %
 09.2808 || ex 2918 22 00 || 10 || o-Acetilsalicilo rūgštis (CAS RN 50-78-2) || 1.1.-12.31. || 120 tonų || 0 %
 09.2975 || ex 2918 30 00 || 10 || Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksidianhidridas (CAS RN 2421-28-5) || 1.1.-12.31. || 1 000 tonų || 0 %
 09.2632 || ex 2921 22 00 || 10 || Heksametilendiaminas (CAS RN 124-09-4) || 1.1.-12.31. || 40 000 tonų || 0 %
 09.2602 || ex 2921 51 19 || 10 || o-Fenilendiaminas (CAS RN 95-54-5) || 1.1.-12.31. || 1 800 tonų || 0 %
 09.2977 || 2926 10 00 || || Akrilnitrilas (CAS RN 107-13-1) || 1.1.-12.31. || 75 000 tonų || 0 %
 09.2917 || ex 2930 90 13 || 90 || Cistinas (CAS RN 56-89-3) || 1.1.-12.31. || 600 tonų || 0 %
 09.2603 || ex 2930 90 99 || 79 || Bis(3-trietoksisililpropil) tetrasulfidas (CAS RN 40372-72-3) || 1.1.-12.31. || 9 000 tonų || 0 %
 09.2810 || 2932 11 00 || || Tetrahidrofuranas (CAS RN 109-99-9) || 1.1.-12.31. || 20 000 tonų || 0 %
 09.2955 || ex 2932 19 00 || 60 || Flurtamonas (ISO) (CAS RN 96525-23-4) || 1.1.-12.31. || 300 tonų || 0 %
 09.2812 || ex 2932 20 90 || 77 || Heksan-6-olidas (CAS RN 502-44-3) || 1.1.-12.31. || 4 000 tonų || 0 %
 09.2658 || ex 2933 99 80 || 73 || 5-(Acetoacetilamino)benzimidazolonas (CAS RN 26576-46-5) || 1.1.-12.31. || 200 tonų || 0 %
 09.2945 || ex 2940 00 00 || 20 || D-ksilozė (CAS RN 58-86-6) || 1.1.-12.31. || 400 tonų || 0 %
 09.2659 || ex 3802 90 00 || 19 || Su soda išdegta dviatomė žemė || 1.1.-12.31. || 30 000 tonų || 0 %
 09.2908 || ex 3804 00 00 || 10 || Natrio lignosulfonatas || 1.1.-12.31. || 40 000 tonų || 0 %
 09.2889 || 3805 10 90 || || Sulfatinis terpentinas || 1.1.-12.31. || 25 000 tonų || 0 %
 09.2935 || ex 3806 10 00 || 10 || Kanifolija ir kanifolijos rūgštys, pagamintos iš šviežių dervingųjų aliejų (oleorezinų) || 1.1.-12.31. || 280 000 tonų || 0 %
 09.2814 || ex 3815 90 90 || 76 || Katalizatorius, sudarytas iš titano dioksido ir volframo trioksido || 1.1.-12.31. || 3 000 tonų || 0 %
 09.2829 || ex 3824 90 97 || 19 || Liekanų, netirpstančių alifatiniuose angliavandeniliuose, gautų ekstrahuojant kanifoliją iš medienos, kietas ekstraktas, pasižymintis šiomis charakteristikomis: — kanifolijos rūgštis sudaro ne daugiau kaip 30 % masės, — rūgščių skaičius ne didesnis kaip 110, ir — lydymosi temperatūra ne žemesnė kaip 100° C || 1.1.-12.31. || 1 600 tonų || 0 %
 09.2907 || ex 3824 90 97 || 86 || Miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje yra: — ne mažiau kaip 75 % masės sterolių, — ne daugiau kaip 25 % masės stanolių, skirtas stanolių/sterolių arba stanolių/sterolių esterių gamybai (1) || 1.1.-12.31. || 2 500 tonų || 0 %
 09.2644 || ex 3824 90 97 || 96 || Preparatas, kurio sudėtyje yra: — ne mažiau kaip 55 % ir ne daugiau kaip 78 % dimetilglutarato — ne mažiau kaip 10 % ir ne daugiau kaip 28 % dimetiladipato ir — ne daugiau kaip 25 % dimetilsukcinato || 1.1-6.30. || 7 500 tonų || 0 %
 09.2140 || ex 3824 90 97 || 98 || Tretinių aminų mišiniai, kurių sudėtyje esantis: — N,N-dimetil-1-oktanaminas sudaro 2,0-4,0 % masės — N,N-dimetil-1-dekanamino yra ne mažiau kaip 94 % masės — N,N-dimetil-1-dodekanamino yra ne daugiau kaip 2 % masės || 1.1.-12.31. || 4 500 tonų || 0 %
 09.2660 || ex 3902 30 00 || 96 || Propileno-etileno kopolimeras, kurio lydymosi klampa, nustatyta pagal ASTM D 3236 metodą, esant 190 °C temperatūrai yra ne didesnė kaip 1 700 mPa || 1.1.-12.31. || 500 tonų || 0 %
 09.2639 || 3905 30 00 || || Poli(vinilo alkoholis), kurio struktūroje yra arba nėra nehidrolizuotų acetato grupių || 1.1.-12.31. || 18 000 tonų || 0 %
 09.2616 || ex 3910 00 00 || 30 || Polidimetilsiloksanas, kurio polimerizacijos laipsnis yra 2 800 monomerų vienetų (± 100) || 1.1.-12.31. || 1 300 tonų || 0 %
 09.2816 || ex 3912 11 00 || 20 || Celiuliozės acetato dribsniai || 1.1.-12.31. || 75 000 tonų || 0 %
 09.2641 || ex 3913 90 00 || 87 || Natrio hialuronatas, nesterilus, kurio: — vidutinė molekulinė masė (Mw) ne didesnė nei 900 000, — endotoksino lygis neviršija 0,008 endotoksino vienetų (EU)/mg, — sudėtyje esantis etanolis sudaro ne daugiau nei 1 % masės, — sudėtyje esantis izopropanolis sudaro ne daugiau nei 0,5 % masės || 1.1.-12.31. || 200 kg || 0 %
 09.2661 || ex 3920 51 00 || 50 || Polimetilmetakrilato lakštai, atitinkantys šiuos standartus: — EN 4364 (MIL-P-5425E) ir DTD5592A arba — EN 4365 (MIL-P-8184) ir DTD5592A || 1.1.-12.31. || 100 tonų || 0 %
 09.2645 || ex 3921 14 00 || 20 || Regeneruotos akytos celiuliozės blokas, impregnuotas vandeniu, kurio sudėtyje yra magnio chlorido ir ketvirtinių amonio junginių, ir kurio matmenys –100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm) || 1.1.-12.31. || 1 300 tonų || 0 %
 09.2818 || ex 6902 90 00 || 10 || Ugniai atsparios plytos, kurių: — briauna ilgesnė kaip 300 mm; — sudėtyje TiO2 sudaro ne daugiau kaip 1 % masės; — sudėtyje Al2O3 sudaro ne daugiau kaip 0,4 % masės bei — tūrio pokytis 1700° C temperatūroje yra mažesnis kaip 9 % || 1.1.-12.31. || 75 tonos || 0 %
 09.2628 || ex 7019 52 00 || 10 || 120 g/m2(± 10 g/m2) masės plastiku padengtas stiklo pluošto audinys, paprastai naudojamas nuo vabzdžių apsaugančioms vyniojamoms uždangoms ir rėmuose esančioms uždangoms gaminti || 1.1.-12.31. || 3 000 000 m2 || 0 %
 09.2799 || ex 7202 49 90 || 10 || Ferochromas, kurio sudėtyje esanti anglis sudaro ne mažiau kaip 1,5 % masės, bet ne daugiau kaip 4 % masės, o chromas – ne daugiau kaip 70 % masės || 1.1.-12.31. || 50 000 tonų || 0 %
 09.2629 || ex 7616 99 90 || 85 || Teleskopinės rankenos iš aliuminio, skirtos kelioniniam bagažui gaminti (1) || 1.1.-12.31. || 800 000 vienetų || 0 %
 09.2763 || ex 8501 40 80 || 30 || Elektrinis vienfazis kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia didesnė kaip 750 W, įėjimo galia didesnė kaip 1 600 W, bet ne didesnė kaip 2 700 W, išorinis skersmuo didesnis kaip 120 mm (± 0,2 mm), bet ne didesnis kaip 135 mm (± 0,2 mm), nominalios apsukos daugiau kaip 30 000 aps/min, bet ne daugiau kaip 50 000 aps/min, su oro įtraukimo ventiliatoriumi, skirtas naudoti vakuuminių siurblių gamybai (1) || 1.1.-12.31. || 2 000 000 vienetų || 0 %
 09.2642 || ex 8501 40 80 || 40 || Sąranka, kurią sudaro: — vienfazis elektros kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia ne mažesnė kaip 480 W, bet ne didesnė kaip 1 400 W ir kurio įėjimo galia didesnė kaip 900 W, bet ne didesnė kaip 1 600 W, kurio išorinis skersmuo didesnis kaip 119,8 mm, bet ne didesnis kaip 135,2 mm ir kurio nominalios apsukos didesnės kaip 30 000 aps/min, bet ne didesnės kaip 50 000 aps/min, ir — oro įtraukimo ventiliatorius, skirtas vakuuminiams siurbliams gaminti (1) || 1.1.-12.31. || 120 000 vienetų || 0 %
 09.2633 || ex 8504 40 82 || 20 || Elektrinis lygintuvas, kurio galia ne didesnė kaip 1 kVA, naudojamas plaukų šalinimo įtaisams gaminti (1) || 1.1.-12.31. || 4 500 000 vienetų || 0 %
 09.2643 || ex 8504 40 82 || 30 || Maitinimo plokštės, skirtos prekėms, priskiriamoms 8521 ir 8528 pozicijoms, gaminti (1) || 1.1.-12.31. || 1 038 000 vienetų || 0 %
 09.2620 || ex 8526 91 20 || 20 || Komplektas skirtas GPS sistemoms su pozicijos nustatymo funkcija || 1.1.-12.31. || 3 000 000 vienetų || 0 %
 09.2003 || ex 8543 70 90 || 63 || Reguliuojamos įtampos dažnio generatorius, sudarytas iš aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės plokštės, esančios korpuse, kurio matmenys ne didesni kaip 30 mm x 30 mm || 1.1.-12.31. || 1 400 000 vienetų || 0 %
 09.2635 || ex 9001 10 90 || 20 || Šviesolaidžiai, skirti 8544 pozicijoje nurodytiems stiklo pluoštų kabeliams gaminti (1) || 1.1.-12.31. || 3 300 000 km || 0 %
 09.2631 || ex 9001 90 00 || 80 || Neaptaisyti stiklo lęšiai, prizmės ir suklijuoti elementai, naudojami prekių, kurių KN kodai 9002, 9005, 9013 10 ir 9015, gamyboje (1) || 1.1.-12.31. || 5 000 000 vienetų || 0 %
 (1) Muitų taikymas sustabdomas remiantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 291–300 straipsniais (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).
 (2) Tačiau priemonė netaikoma, jei perdirbimą vykdo mažmeninės prekybos arba viešojo maitinimo įmonės.
 “
 FINANSINĖ
 TEISĖS AKTO PASIŪLYMO, KURIO POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS TIK SU
 ĮPLAUKOMIS, PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS
 Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies
 keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam
 tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos
 autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas.
 2. BIUDŽETO EILUTĖS
 Skyrius ir straipsnis: 12 skyrius,
 120 straipsnis
 2012 metams
 biudžete numatyta suma: 19 171 200 000 EUR (2012 m.
 B)
 2013 metams biudžete numatyta suma: 18 631 800 000 EUR
 (2013 m. BP)
 3. FINANSINIS POVEIKIS
 ̈ Pasiūlymas neturi finansinio poveikio
 X Pasiūlymas neturi finansinio
 poveikio išlaidoms, bet turi finansinį poveikį įplaukoms.
 Poveikis yra toks:
 (mln.
 EUR, dešimtųjų tikslumu)
 Biudžeto eilutė || Įplaukos[3] || 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis (mmmm/mm/dd) || [Metai: 2013 m.]
 120 straipsnis || Poveikis nuosaviems ištekliams || 2013 01 01 || –0,8
 || || 6 mėnesių laikotarpis, prasidedantis (mmmm/mm/dd) || [Metai: 2012 m. vasario mėn.]
 120 straipsnis || Poveikis nuosaviems ištekliams || 2012 07 01 || –0,8
 (mln.
 EUR, dešimtųjų tikslumu)
 Padėtis pradėjus taikyti priemonę
 || [2014–2017 m.]
 120 straipsnis || –0,8 per metus
 Apskaičiuota, kad visa nesurinktų
 muitų suma 2012 m. dėl dabar taikomų autonominių
 tarifinių kvotų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 7/2010, yra 54,2
 mln. EUR.
 Prognozuojama, kad dėl šio reglamento
 pakeitimų (papildymų ir išbraukimų) kasmet nesurinktų
 muitų suma padidės 1 mln. EUR.
 Remiantis pirmiau išdėstyta informacija,
 dėl šio reglamento taikymo prarastos įplaukos
 2013 01 01–2017 12 31 laikotarpiu gali sudaryti 1 mln.
 EUR (bendra suma, į kurią įskaičiuotos su rinkimu
 susijusios išlaidos) x 0,75 = 0,75 mln. EUR per metus.
 Šio reglamento 2 straipsnyje nurodytų
 kvotų taikymo atgaline data poveikis vertinamas 1 mln. EUR.
 4. Kovos su sukčiavimu
 priemonės
 Remiantis Komisijos reglamento (EEB)
 Nr. 2454/93 291–300 straipsniais, bus atlikti kai kurių
 produktų, kuriems taikomas šis Tarybos reglamentas, galutinio vartojimo
 patikrinimai.
 [1] OL
 C [...], [...], p. [...].
 [2] OL L 3,
 2010 1 7, p. 1.
 [3] Tradiciniai
 nuosavi ištekliai (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai,
 muitai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
 sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.


type: wikipedia

text:
Šatės – kaimas Skuodo rajono savivaldybės pietryčiuse, į vakarus nuo Barstyčių. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi mūrinė Šačių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia (nuo 1886 m.), Šačių kapinių koplyčia, veikia Šačių pagrindinė mokykla, biblioteka (nuo 1955 m.), paštas (LT-98017). Pro kaimą teka Šatos upelis.
 Etimologija
 Šatės – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo čia pratekančio Šatos upelio.
 Istorija
 1670 m. pastatyta pirmoji Šačių bažnyčia, XIX a. veikė parapinė mokykla.
 2011 m. gegužės 17 d. Lietuvos Respublikos Prezidentė dekretu Nr. 1K-694 patvirtino Šačių herbą.
 |}
 Gyventojai
 Galerija
 Šaltiniai


text:
 29.12.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 345/20
 A BIZOTTSÁG 1387/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. december 14.)
 a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 951/2006/EK rendelet finn, francia, lengyel, magyar, olasz, portugál, spanyol és szlovák nyelvű változatának helyesbítéséről
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 85. cikkére és 161. cikkének (3) bekezdésére, összefüggésben annak 4. cikkével,
 mivel:
 (1)
 A 951/2006/EK bizottsági rendeletnek (2) az 1055/2009/EK bizottsági rendelettel (3) való módosítását követően megállapítást nyert, hogy a 951/2006/EK rendelet finn, francia, lengyel, magyar, olasz, portugál, spanyol és szlovák nyelvű változata 7b. cikkének (3) bekezdése a kiviteli engedélyre irányuló kérelmek benyújtásának kezdő időpontját illetően hibát tartalmaz.
 (2)
 A 951/2006/EK rendeletet ennek megfelelően helyesbíteni kell.
 (3)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 951/2006/EK rendelet 7b. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
 „(3) A kiviteli engedélyre irányuló kérelmeket minden héten hétfőtől péntekig lehet benyújtani, az 1234/2007/EK rendelet 61. cikke első bekezdésének d) pontja alapján a mennyiségi korlátozást meghatározó rendelet alkalmazásának időpontjától az engedélykiadás e rendelet 7e. cikkének megfelelő felfüggesztéséig.”
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. december 14-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 José Manuel BARROSO
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 178., 2006.7.1., 24. o.
 (3) HL L 290., 2009.11.6., 64. o.


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52007PC0701
 Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, attiecībā uz kokvilnas atbalsta shēmu {SEC(2007) 1481} {SEC(2007) 1482} /* COM/2007/0701 galīgā redakcija - CNS 2007/0242 */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 9.11.2007COM(2007) 701 galīgā redakcija2007/0242 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, attiecībā uz kokvilnas atbalsta shēmu(iesniegusi Komisija) {SEC(2007) 1481}{SEC(2007) 1482}PASKAIDROJUMA RAKSTS1 ) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS- Priekšlikuma pamatojums un mērķiEiropas Kopienu Tiesa 2006. gada 7. septembrī atcēla 2004. gada kokvilnas reformu, secinot, ka ir pārkāpts proporcionalitātes princips, jo Eiropas Komisija:- nav veikusi ietekmes novērtējumu,- novērtēšanas un lēmumu pieņemšanas procesā nav ņēmusi vērā tiešās darbaspēka izmaksas,- nav ņēmusi vērā jaunā režīma ietekmi uz kokvilnas pirmapstrādes nozari, kura, lai arī nav iekļauta protokolā, ir tiešā veidā saistīta ar kokvilnas ražošanu.Līdz ar to minētajiem elementiem tika veltīta īpaša uzmanība Komisijas veiktās ietekmes analīzes dažādajos posmos.Ar šo priekšlikumu ievieš jaunu kokvilnas režīmu, kura mērķis ir veicināt konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un tirgus prasībām pielāgotas kokvilnas nozares attīstību, vienlaikus aizsargājot protokolā noteiktās saistības.- Vispārīgais kontekstsNeraugoties uz to, ka kokvilnas nozarei ir mazāk nozīmīga loma ES kopumā, kur tā veido tikai 0,15 % no galīgās lauksaimniecības produkcijas, tā ir ļoti svarīga reģionālā līmenī divās galvenajās ražotājās dalībvalstīs. Grieķijā audzē aptuveni 76 % (apmēram 1,45 miljonus tonnu neattīrītas kokvilnas) no ES kopējās produkcijas. 2005. gadā Grieķijā kokvilna veidoja 9,0 % no tās kopējās lauksaimniecības produkcijas, bet Spānijā, kas ir otrā lielākā kokvilnas ražotāja ES, šis rādītājs bija 1,3 %. Nelielos apjomos kokvilnu audzē arī Bulgārijā, savukārt Portugālē tās audzēšana ir pārtraukta.Grieķijā lielākā daļa no 380 000 ha kokvilnas sējumu platības atrodas trīs reģionos: Tesālijā, Maķedonijā-Trāķijā un Sterejā-Helādā. Spānijā ražošana ir koncentrēta Andalūzijā, galvenokārt Seviļas un Kordoas provincē. 2007. gadā Spānijā kokvilnas sējumu kopējā platība bija aptuveni 65 000 ha.ES ir daudz kokvilnas audzēšanas saimniecību (79 700 — Grieķijā un 9500 — Spānijā), kuras raksturo nelielas platības (Grieķijā 4,5 ha un Spānijā 11,0 ha). Grieķijā saimniecībām kokvilnas audzēšanā ir augstāks specializācijas līmenis, Tesālijas reģionā ražo gandrīz tikai kokvilnu.Pēdējos gados uzmanību piesaistījusi kokvilnas audzēšanas ietekme uz vidi. Atkarībā no apūdeņošanas un mēslošanas līdzekļu izmantošanas kokvilna lielā mērā tiek saistīta ar mazu bioloģisko daudzveidību un augsnes noplicināšanu. Turklāt bažas rada fitosanitāro produktu, jo īpaši insekticīdu un defoliantu intensīva izmantošana, kas atvieglo ražas novākšanu.Pārstrādes posmā neattīrītas kokvilnas pārvēršanu lietojamā formā, izmantojot pirmapstrādes procesu, kurā kokvilnas šķiedras atdala no sēklām, veic privātie uzņēmumi un kooperatīvi. Spānijas 29 pirmapstrādes uzņēmumu jauda, no kuriem gandrīz puse ir kooperatīvi, ievērojami pārsniedz ražošanas jaudu. Grieķijā pirmapstrādes uzņēmumu jauda ir līdzsvarotāka attiecībā pret ražošanas apjomu, un to kooperatīvu proporcija, kuri vada pirmapstrādes saimniecības, ir zemāka (20 no 73).Starptautiskā līmenī ES ir maznozīmīga loma — tā veido tikai aptuveni 2 % no kopējā kokvilnas ražošanas apjoma pasaulē. Galvenās ražotājvalstis ir Ķīna (24 %), ASV (20 %) un Indija (14 %).ES ir viena no kokvilnas neto importētājām pasaulē. Kokvilnas eksporta tirgū pasaulē vadošā ir ASV, kas pašreiz eksportē aptuveni 2,75 miljonus tonnas jeb 36,5 % no pasaules tirdzniecības kopapjoma.Lielākās kokvilnas patērētājas ir tās valstis, kurās ir izveidojusies apstrādes rūpniecība. Ķīna patērē 32 % no pasaulē ražotās kokvilnas, tai seko ASV (14 %) un Indija (7 %). ES neattīrītās kokvilnas patēriņš aptuveni 0,6 miljonu tonnu apmērā (2,7 % no pasaulē ražotā kopapjoma) ir koncentrēts galvenokārt Itālijā, Portugālē un Vācijā.Tā kā ES ir mazsvarīga kokvilnas ražotāja, tās ražošanas ietekme uz pasaules tirgus cenu attīstību ir bijusi nenozīmīga. To jo vairāk apliecina fakts, ka ES šajā nozarē neizmanto eksporta subsīdijas un piedāvā beznodokļu piekļuvi tirgum. Kaut gan citu attīstīto un jaunattīstības valstu politika ir ievērojami ietekmējusi cenas pasaules kokvilnas tirgū, galvenais cenu lejupslīdi veicinošais faktors ir pieaugošā konkurence ar sintētiku.Eiropā pirmo kokvilnas atbalsta shēmu izveidoja 1980. gadā līdz ar Grieķijas pievienošanos EK, pēc tam to paplašināja līdz ar Spānijas un Portugāles pievienošanos 1986. gadā. Pievienošanās līgumam pievienotajā protokolā noteikts, ka Kopiena atbalsta kokvilnas ražošanu tajos reģionos, kur tā ir nozīmīga lauksaimniecības ekonomikai. Atbalsta shēmai ir jāļauj attiecīgajiem ražotājiem saņemt pietiekami augstus ienākumus, un tajā jāiekļauj atbalsta piešķiršana ražošanai.Sākotnējā režīma pamatā bija kompensāciju maksājumi tiem pārstrādātājiem, kuri maksāja minimālo cenu lauksaimniekiem, kas tiem piegādāja neattīrītu kokvilnu. Atbalsta apjomu un minimālo cenu noteica, pamatojoties uz starpību starp iekšējā tirgus mērķa cenu un pasaules tirgus cenu. Minētais režīms veicināja visas ES kokvilnas nozares ievērojamu paplašināšanos.Pēdējos gados KLP ir veikta pamatīga reforma, kuras mērķis ir palielināt konkurētspēju, pārtikas nekaitīgumu un kvalitāti, stabilizēt saimniecību ienākumus, iekļaut vides problēmas lauksaimniecības politikā, attīstīt darbību lauku apvidos, vienkāršot un stiprināt decentralizāciju. Galvenais virzītājprincips 2003. gada KLP reformas procesā ir virzīties no cenu un ražošanas atbalsta politikas uz atsaistītu ienākumu atbalsta politiku.Lai panāktu lielāku saskanību starp kokvilnas nozari un citām nozarēm, Padome 2004. gada aprīlī pieņēma jaunu kokvilnas atbalsta režīmu, kura pamatā ir ar ienākumiem nesaistīts atbalsts un kultūratkarīgais maksājums, un tos abus maksā tieši kokvilnas ražotājiem. Tas stājās spēkā 2006. gada janvārī.- Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, IV sadaļas 10.a nodaļā paredzēti noteikumi attiecībā uz īpašo maksājumu par kokvilnu. Šīs nodaļas noteikumus atcēla ar Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 7. septembra spriedumu lietā C-310/04. Atcelšanas radītās sekas ir apturētas līdz brīdim, kad saprātīgā laikposmā tiks pieņemta jauna regula.- Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2 ) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS- Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsLai palīdzētu sagatavot šo priekšlikumu un tā ietekmes novērtējumu, tika pasūtīts veikt divus neatkarīgus pētījumus, attiecīgi, lai analizētu kokvilnas sociālos un ekonomiskos aspektus un novērtētu režīma ietekmi uz vidi. Ņemot vērā abus minētos pētījumus, datu apkopošanas un ietekmes novērtējuma pamatā bija īpašas ieinteresētajām personām paredzētas anketas un ekspertu veiktās intervijas.Komisijas dienesti organizēja arī darbseminārus un seminārus, kuros piedalījās ieinteresētās puses. Šīs apspriedes papildināja regulārās sanāksmes ar nozares speciālistiem, kuras organizēja, iesaistot Kokvilnas padomdevēju komiteju un Dabisko šķiedru pārvaldības komiteju. Sanāksmes organizēja arī ar nodarbināto pārstāvjiem un NVO, kas darbojas attīstības politikas un vides aizsardzības jomā, kā arī ar akadēmiķiem, kuri ir speciālisti kokvilnas nozarē, un ar iestādēm reģionos, kur kokvilnas audzēšanai ir svarīga loma.No 2007. gada 8. maija līdz 2007. gada 22. jūnijam tīmeklī notika atklāta apspriešanās. Komisija saņēma 320 atbildes. Tas nodrošināja papildu atsauksmes no plašākas sabiedrības.- Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaZinātnes nozares un specializācijas jomasAgroekonomika un statistika.Izmantotās metodesNeatkarīgi pētījumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām.Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusSkatīt iepriekš.Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiŠīs apspriešanās rezultātus var apskatīt šādā tīmekļa vietnē:http://ec.europa.eu/agriculture/consultations/cotton/index_en.htm.- Ietekmes novērtējumsKomisija veica ietekmes novērtējumu, kas ietverts Komisijas likumdošanas un darba programmā 2007. gadam, kura ir pieejama Europa tīmekļa vietnē.3 ) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI- Ierosināto pasākumu kopsavilkumsJaunajā kokvilnas režīmā jāiekļauj šādi mērķi:o nodrošināt lauksaimnieciskās darbības turpināšanu, kas ir viens no noteicošajiem faktoriem kokvilnas ražošanas reģionu ilgtspējīgai attīstībai;o nodrošināt kokvilnas ražotājiem piešķirtā atbalsta saderību reformētās KLP principiem;o nodrošināt kokvilnas ražotājiem piešķirtā atbalsta atbilstību Eiropas Savienības saistībām pret PTO un jebkādas jaunattīstības valstīm nelabvēlīgas ietekmes mazināšanu;o nodrošināt ES budžeta stabilitāti un kontroli;o nodrošināt kokvilnas nozares konkurētspēju un tās orientēšanos uz tirgu;o samazināt kokvilnas ražošanas ietekmi uz vidi;o vienkāršot atbalsta režīmu kokvilnas ražotājiem.Lai sasniegtu šos mērķus, šajā priekšlikumā ir ieteikts arī turpmāk vienreizējo maksājumu shēmā iesaistīt 65 % no resursiem, kas veltīti kokvilnas nozares atbalstīšanai līdz 2004. gada reformai. Kokvilnas audzētājiem, tāpat kā citiem lauksaimniekiem, kuri saņem atsaistītu atbalstu, būs stabili ienākumi un vienlaicīgi arī brīvas izvēles iespējas pielāgoties tirgus tendencēm.Atlikušie 35 % no resursiem aizvien būtu saistīti ar kokvilnas ražošanu, un tos izmantotu platībmaksājumus. Šie saistītie maksājumi ir paredzēti tam, lai nodrošinātu nepārtrauktu kokvilnas audzēšanu tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai aizsargātu attīrīšanas nozari tādos reģionos, kur tā ir ekonomiski nozīmīga.Eiropas Kopienu Tiesa jo īpaši izvirzīja jautājumu par izvēlētās atsaistīšanas likmes pamatojumu. Jautājums ir par to, kā iekļaut kokvilnas režīmu KLP reformā, vienlaicīgi ievērojot Grieķijas, Spānijas un Portugāles Pievienošanās aktiem pievienotajā protokolā noteiktos mērķus attiecībā uz kokvilnu.Ietekmes novērtējuma kontekstā sagatavotās analīzes un papildu anketas atainoja atšķirīgās ražošanas struktūras un faktorus, kuri ietekmē lauksaimnieku lēmumu pieņemšanas procesu. Ar kvantitatīviem modelējošiem mehānismiem nav iespējams droši noteikt sakarības starp piegādi un saistītajiem maksājumiem. Pamatojoties uz veiktajām simulācijām, lēš, ka vidējā termiņā saistītā atbalsta likme 35 % apmērā veicinātu kokvilnas ražošanas turpināšanu, tādējādi ievērojot protokolu un vienlaicīgi arī KLP reformas principus.2004. gadā Padome nolēma noteikt saistīto likmi 35 % apmērā, lai gan Komisija bija ierosinājusi 40 % likmi. Atgriežoties pie augstākas saistītās likmes, tiktu vairāk noslogotas dalībvalstu administrācijas, kā arī būtu jāsamazina kokvilnas ražotājiem paredzētais vienreizējais saimniecības maksājums.No administratīvā viedokļa jebkādas izmaiņas attiecībā uz saistītās likmes paaugstināšanu nozīmētu, ka samazinās atsaistīšanas likme un līdz ar to jāpārrēķina maksājumi, uz kuriem kokvilnas tradicionālajiem ražotājiem attiecīgajās dalībvalstīs piešķirtas tiesības 2006. gadā. Turpretim, ja saistītā likme tiktu saglabāta 35 % apmērā, tas neradītu administratīvā sloga turpmāku palielināšanos.Ja atsaistīšanas likme tiktu noteikta augstāka par 65 %, kokvilnas nozarē rastos lielu traucējumu risks. Tādējādi pēc iespējamo scenāriju analīzes, kā aprakstīts ietekmes vērtējumā, Komisija ir nonākusi pie slēdziena, ka, lai sasniegtu noteiktos mērķus, ir arī turpmāk jāsaglabā pašreizējais līdzsvars starp saistīto un atsaistīto atbalstu, veicot režīmā tikai dažas nelielas papildu izmaiņas.Ierosina, ka maksimālā platība jāsaglabā nemainīga — 450 597 ha (370 000 ha Grieķijā, 70 000 ha Spānijā, 360 ha Portugālē un 10 237 ha Bulgārijā). Platībmaksājuma apjoms arī saglabātos nemainīgs un tiktu proporcionāli samazināts gadījumā, ja maksājuma pieprasījumi pārsniegtu dalībvalsts maksimālo platību.Lai saņemtu atsaistīto un kultūratkarīgo platībmaksājumu, joprojām būs jāizpilda savstarpējās atbilstības kritēriji, kas veicinās videi draudzīgāku kokvilnas ražošanu ar ienākumiem nesaistītā veidā.Kultūratkarīgo maksājumu piešķirs par kokvilnas hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ar nosacījumu, ka platību saglabā vismaz līdz kokvilnas novākšanai bez pienākuma kokvilnu piegādāt vai pārdot. Būs jānodrošina kokvilnas atbilstība minimālajām prasībām — tai jābūt „pienācīgi labai” un ar tirdzniecības prasībām atbilstošu kvalitāti.Ierosina atbalstīt starpnozaru organizācijas, lai palīdzētu labāk koordinēt kokvilnas tirdzniecību, noslēgt līgumus starp audzētājiem un pārstrādātājiem, kā arī uzlabot tās kvalitāti.Finanšu pārvedums restrukturizācijai kokvilnas audzēšanas reģionos, kas paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.d pantā (22 miljoni euro gadā, sākot no 2007. budžeta gada), ar Komisijas Lēmumu 2006/410/EK jau ir piešķirts ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai), un ar Komisijas Lēmumu 2006/636/EK ir paredzēts Kopienas atbalsta lauku attīstībai apjoma sadalījumā dalībvalstīm pa gadiem. Tādējādi laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam būs pieejama papildu summa — 154 miljoni euro — kā Kopienas papildu atbalsts pasākumiem kokvilnas ražošanas reģionos. Tas dos iespēju dalībvalstīm turpmāk palīdzēt, piemēram, kokvilnas audzēšanas saimniecību un attīrīšanas nozares restrukturizācijas procesā.Lai atbalstītu ES ražotās kokvilnas tirdzniecību, ir ieteicams izveidot „izcelsmes etiķeti”. To apspriešanās laikā nepārprotami pieprasīja ieinteresētās personas.Komisija 2006. gada martā apņēmās pārskatīt, kā tiek īstenota politika, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību. Šajā sakarā Komisija izpētīs iespēju iekļaut kokvilnu minētās regulas darbības jomā.Lai veicinātu Kopienā ražotās kokvilnas atpazīstamību un tās lietošanu, Komisija analizēs to, cik būtiski, efektīvi un iedarbīgi ir iekļaut dažus pilnībā ES iegūtus un ražotus kokvilnas produktus to produktu sarakstā, par kuriem ir tiesības veikt informācijas un veicināšanas pasākumus.- Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. panta 2. punkts un 4. protokols par kokvilnu (pievienots 1979. gada Pievienošanās aktam).- Subsidiaritātes principsŠajā priekšlikumā paredzēts, ka dalībvalstis atbild par šādiem būtiskiem elementiem:- platību apstiprināšana kokvilnas ražošanai,- šķirņu apstiprināšana,- starpnozaru organizāciju apstiprināšana,- maksājumu tiesību sadale,- vides noteikumu definīcija.- Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas atbilst kopējās lauksaimniecības politikas vispārējiem mērķiem un vienlaicīgi ņem vērā saistības, ko uzliek 4. protokols.- Juridisko instrumentu izvēleIerosinātie juridiskie instrumenti: Padomes regula, ar ko ievieš jaunu kokvilnas atbalsta shēmu, kura aizstāj režīmu, ko Eiropas Kopienu Tiesa atcēla ar tās 2006. gada 7. septembra spriedumu lietā C-310/04.4) IETEKME UZ BUDžETUValsts pamatplatība un atbalsta apjoms par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, paliek nemainīgs salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju. Tomēr samazinot saistīto maksājumu no EUR 10/ha līdz EUR 3/ha lauksaimniekiem, kuri ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas dalībnieki, minētajiem lauksaimniekiem piešķirtā summa tiktu samazināta no 4,4 miljoniem euro līdz 1,4 miljoniem euro, kas kompensētu papildu izmaksas par informācijas un veicināšanas pasākumiem.2007/0242 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, attiecībā uz kokvilnas atbalsta shēmuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. panta 2. punkta trešo daļu,ņemot vērā Grieķijas Pievienošanās aktu un jo īpaši 6. punktu 4. protokolā par kokvilnu[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],tā kā:(1) Ar Padomes Regulas (EK) Nr. 864/2004[4] 1. panta 20. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003[5] iekļautajā IV sadaļas 10.a nodaļā paredzēti noteikumi attiecībā uz īpašo maksājumu par kokvilnu.(2) Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 7. septembra spriedumu lietā C-310/04[6] Regulas Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļu atcēla par proporcionalitātes principa pārkāpumu, jo īpaši atsaucoties uz apstākli, ka „Padome, kas ir Regulas (EK) Nr. 864/2004 autore, nav pierādījusi Tiesā, ka, pieņemot jauno, ar minēto regulu izveidoto kokvilnas atbalsta shēmu, tā faktiski izmantoja savas pilnvaras, tostarp ņemot vērā visus šā gadījuma būtiskos faktorus un apstākļus, ietverot visas ar kokvilnas audzēšanu un tās attīrīšanas uzņēmumu dzīvotspēju saistītās darbaspēka izmaksas, kuras bija jāņem vērā, lai novērtētu šāda kultūrauga rentabilitāti” un ka Tiesai nav bijis iespējams „pārbaudīt, vai Kopienu likumdevējs, nepārkāpjot tam šajā jomā piešķirtās plašās izvērtēšanas pilnvaras, varēja secināt, ka pietiek ar to, ka īpašā atbalsta par kokvilnu summa ir noteikta 35 % apmērā no kopējās atbalstu summas, kas bija pieejama atbilstoši iepriekšējai atbalsta shēmai, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts Regulas (EK) Nr. 864/2004 preambulas 5. apsvērumā paredzētais mērķis nodrošināt šā kultūrauga rentabilitāti un līdz ar to tā turpmāku audzēšanu, proti, mērķis, kas atbilst 4. protokola 2. punktā paredzētajam mērķim.” Tiesa arī uzdeva apturēt ar atcelšanu radītās sekas līdz brīdim, kad saprātīgā laikposmā tiks pieņemta jauna regula.(3) Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā C-310/04 jāpieņem jauna īpaša maksājuma shēma par kokvilnu.(4) Jaunajai shēmai jāatbilst mērķiem, kuri izklāstīti Grieķijas Pievienošanās aktam pievienotā 4. protokola 2. punktā par kokvilnu (4. protokols), lai atbalstītu kokvilnas ražošanu tajos Kopienas reģionos, kur tā ir nozīmīga lauksaimniecības ekonomikai, lai sniegtu attiecīgajiem ražotājiem iespēju gūt pietiekami lielus ienākumus un stabilizēt tirgu ar piegādes un tirdzniecības strukturāliem uzlabojumiem.(5) Jāņem vērā visi būtiskie faktori un apstākļi, kas attiecas uz kokvilnas nozares īpašo situāciju, tostarp visi elementi, kas vajadzīgi, lai novērtētu minētā kultūrauga rentabilitāti. Šajā nolūkā tika uzsākts novērtēšanas un apspriešanās process: tika veikti divi pētījumi par to, kā turpmākā kokvilnas atbalsta shēma ietekmēs kokvilnas nozari Kopienā sociālajā, ekonomiskajā un vides jomā; tika organizēti īpaši semināri un apspriešanās tīmeklī ar ieinteresētajām personām.(6) Ražotāju tiešā atbalsta atsaistīšana un vienotās maksājuma shēmas ieviešana ir būtiski kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformas elementi, lai no cenu un ražošanas atbalsta politikas pārietu uz lauksaimnieku ienākumu atbalsta politiku. Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 minētos elementus ieviesa attiecībā uz vairākiem lauksaimniecības produktiem.(7) Lai izpildītu mērķus, kas ir KLP reformas pamatā, atbalsts kokvilnai ir lielā mērā jāatsaista un jāiekļauj vienotajā maksājuma shēmā.(8) Atbalsta shēmas pilnīga iekļaušana vienotajā maksājumu shēmā kokvilnas nozarē, iespējams, radītu ievērojamu ražošanas traucējumu risku Kopienas kokvilnas ražošanas reģionos. Daļa atbalsta tādēļ joprojām ir saistāma ar kokvilnas audzēšanu, izmantojot kultūratkarīgo maksājumu par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu. Tā summa jāaprēķina tā, lai sasniegtu 4. protokola 2. punktā noteiktos mērķus, vienlaicīgi ietverot kokvilnas shēmu KLP reformas un vienkāršošanas procesā. Šajā nolūkā, ņemot vērā veikto novērtējumu, ir pamatoti noteikt, ka kopējais pieejamais atbalsts par hektāru katrai dalībvalstij ir 35 % no katrai valstij piešķirtās atbalsta daļas, ko netieši saņēmuši ražotāji. Šāda likme ļauj kokvilnas nozarei orientēties uz ilgtermiņa dzīvotspēju, veicina kokvilnas ražošanas reģionu ilgtspējīgu attīstību un nodrošina pietiekami lielus ienākumus lauksaimniekiem.(9) Atlikušajiem 65 % no katrai valstij piešķirtās atbalsta daļas, ko netieši saņēmuši ražotāji, jābūt pieejamiem izmantošanai vienotajā maksājuma shēmā.(10) Vides aizsardzības nolūkos katrā dalībvalstī jānosaka pamatplatība, lai ierobežotu kokvilnas sējumu platības. Turklāt uz maksājumiem var pretendēt tikai par tām teritorijām, kuras apstiprinājušas dalībvalstis.(11) Lai apmierinātu attīrīšanas nozares vajadzības, tiesības saņemt atbalstu piešķir, ņemot vērā to, vai faktiski novāktā kokvilna atbilst minimālajām kvalitātes prasībām.(12) Lai ražotāji un attīrīšanas uzņēmumi varētu uzlabot kokvilnas kvalitāti, jāveicina starpnozaru organizāciju izveide, kuras būs jāapstiprina dalībvalstīm. Kopienai netieši jāveicina minēto organizāciju darbība, palielinot atbalstu tiem lauksaimniekiem, kuri ir šādu organizāciju dalībnieki.(13) Lai piemērotu jauno kokvilnas atbalsta shēmu no kalendārā gada sākuma, šī regula jāpiemēro no 2008. gada 1. janvāra.(14) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1782/2003,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo Regulu (EK) Nr. 1782/2003 groza šādi.(1) Regulas IV sadaļas 10.a nodaļu aizstāj ar šādu tekstu:„10.a nodaļa KULTūRATKARīGAIS MAKSāJUMS PAR KOKVILNU110.a pants — Piemērošanas jomaAtbalstu piešķir lauksaimniekiem, kas ražo kokvilnu, kuras KN kods ir 5201 00, ievērojot šajā nodaļā paredzētos nosacījumus.110.b pants — Atbilstības kritēriji1. Atbalstu piešķir par hektāru, kas apsēts ar kokvilnu un par kuru var pretendēt uz atbalstu. Lai varētu pretendēt uz atbalstu, platībai ir jāatrodas uz lauksaimniecības zemes, ko dalībvalsts ir atļāvusi izmantot kokvilnas audzēšanai, tai jābūt apsētai ar atļautajām šķirnēm un faktiski novāktai normālos audzēšanas apstākļos.Atbalstu, kas minēts 110.a pantā, piešķir par pienācīgi labu un tirdzniecības prasībām atbilstošas kvalitātes kokvilnu.2. Dalībvalstis atļauj izmantot 1. punktā minēto zemi un šķirnes saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem un nosacījumiem, kas pieņemti atbilstīgi 144. panta 2. punktā minētajai procedūrai.110.c pants — Pamatplatības un summas1. Ar šo ir noteikta pamatplatība šādām valstīm:- Bulgārijai: 10 237 ha,- Grieķijai: 370 000 ha,- Spānijai: 70 000 ha,- Portugālei: 360 ha.2. Atbalsta summa par katru hektāru, kas atbilst atbalsta saņemšanas kritērijiem, ir:- Bulgārijā: EUR 263,- Grieķijā: EUR 594 par 300 000 hektāriem un EUR 342,85 par atlikušajiem 70 000 hektāriem,- Spānijā: EUR 1 039,- Portugālē: EUR 556.3. Ja attiecīgajā dalībvalstī un attiecīgajā gadā platība, kas atbilst atbalsta piešķiršanas kritērijiem un kurā audzē kokvilnu, pārsniedz 1. punktā noteikto pamatplatību, 2. punktā paredzēto atbalstu šai dalībvalstij samazina proporcionāli pārsniegtajai pamatplatībai.Tomēr Grieķijai proporcionālo samazinājumu piemēro attiecībā uz atbalsta summu, kas noteikta valstij noteiktās pamatplatības daļai un kas ir 70000 hektāri, lai ņemtu vērā kopējo summu, kas ir 202,2 miljoni euro.4. Saskaņā ar 144. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai.110.d pants — Apstiprinātas starpnozaru organizācijas1. Šajā nodaļā „apstiprināta starpnozaru organizācija” ir juridiska persona, ko veido kokvilnas ražotāji un vismaz viens kokvilnas attīrītājs un kas veic šādas darbības:- palīdz labāk koordinēt veidu, kādā kokvilna nonāk tirgū, īpaši, veicot pētījumus un tirgus izpēti,- izstrādā standarta līgumu formas atbilstoši Kopienas noteikumiem,- orientē ražošanu uz tādiem produktiem, kas ir labāk piemēroti tirgus vajadzībām un patērētāju prasībām, jo īpaši attiecībā uz kvalitāti un patērētāju aizsardzību,- atjaunina ražošanas metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produkta kvalitāti,- izstrādā tirgus stratēģijas, lai veicinātu kokvilnas noietu, izmantojot kvalitātes sertifikācijas shēmas.2. Dalībvalsts, kuras teritorijā ir reģistrēti kokvilnas attīrītāji, apstiprina starpnozaru organizācijas, kas atbilst kritērijiem, kuri jāpieņem saskaņā ar 144. panta 2. punktā minēto procedūru.110.e pants — Atbalsta maksājums1. Lauksaimniekiem saskaņā ar 110.c pantu atbalstu piešķir par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu.2. Lauksaimniekiem, kas ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas dalībnieki, atbalstu, kura summa palielināta par EUR 3, piešķir par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ņemot vērā 110.c panta 1. punktā noteikto pamatplatību.(2) Regulas 156. panta 2. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„g) regulas IV sadaļas 10.a nodaļā paredzētos noteikumus piemēro no 2008. gada 1. janvāra attiecībā uz kokvilnu, kas iesēta, sākot no minētā datuma.”2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2008. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA: (2007. gada nomenklatūra) 05 03 01 02 05 03 02 40 | APROPRIĀCIJAS: 2007. gada budžets 2111 milj. EUR 261 milj. EUR |2. | NOSAUKUMS: Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, attiecībā uz kokvilnas atbalsta shēmu. |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma 37. panta 2. punkts |4. | MĒRĶI: Šajā priekšlikumā, kas sagatavots pēc Padomes Regulā (EK) Nr. 864/2004 paredzētās reformas kokvilnas nozarē un Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 7. septembra sprieduma lietā C-310/04, ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļu, noteikts mērķis ieviest jaunus noteikumus attiecībā uz īpašo maksājumu par kokvilnu. |5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU LAIKPOSMS (miljonos EUR) | 2007. FINANŠU GADS (miljonos EUR) | 2008. FINANŠU GADS (miljonos EUR) |5.0. | IZDEVUMI – SEGTI NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | – | 277,1 |5.1. | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/ MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | 277,3 | 277,4 | 277,5 | 277,8 | 278,1 |5.1.1. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – | – |2014 | 2015 | 2016 | no 2017. gada |5.0.2. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | 278,3 | 278,6 | 278,9 | 279,1 |5.1.2. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – |5.2. | APRĒĶINA METODE Sk. pielikumu |6.0. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ IEKĻAUTAJĀM APROPRIĀCIJĀM? | JĀ NĒ |6.1. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMIEM? | JĀ NĒ |6.2. | VAI BŪS NEPIECIEŠAMI BUDŽETA PAPILDINĀJUMI? | JĀ NĒ |6.3. | VAI NĀKAMAJOS BUDŽETOS BŪS JĀIEKĻAUJ APROPRIĀCIJAS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES: Šis priekšlikums nemaina pašreizējo proporciju starp saistīto un atsaistīto atbalstu, kā arī nemaina noteikumus par atsaistīto atbalstu. Attiecībā uz saistīto atbalstu šis priekšlikums neparedz nekādus papildu izdevumus salīdzinājumā ar pašreizējo režīmu, jo pamatplatības un atbalsta apjoms paliek nemainīgs. Tomēr samazinot saistīto maksājumu lauksaimniekiem, kuri ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas dalībnieki, tiks ietaupīti 3 miljoni euro. |PIELIKUMS1 – Kultūratkarīgais maksājums par kokvilnu (Grieķija, Portugāle, Spānija) – budžeta postenis 05 03 02 40 |Grieķija | Spānija | Portugāle |Pamatplatība | 300 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |Atbalsta apjoms | 594 €/ha | 1 039 €/ha | 556 €/ha |kā arī |Pamatplatība | 70 000 ha |Atbalsta apjoms | 342,85 €/ha |Starpsumma 1 | 202 199 500 € | 72 730 000 € | 200 160 € |Atbalsta apjoma palielinājums ražotājiem, kuri ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas dalībnieki |Pamatplatība | 370 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |Atbalsta apjoms | 3 €/ha | 3 €/ha | 3 €/ha |Starpsumma 2 | 1 110 000 € | 210 000 € | 1 080 € |Kopā | 203 309 500 € | 72 940 000 € | 201 240 € |Kopā 15 ES dalībvalstīm katram budžeta gadam | 276 450 740 € |2 – Bulgārija: ietveršana VPMS – budžeta postenis 05 03 01 02 |Pamatplatība | 10 237 ha |Atbalsta apjoms | 263 €/ha |Kopā | 2 692 331 € |Budžeta gads | Pakāpeniskas ieviešanas likme Bulgārijai |2008 | 673 083 € | 25% |2009 | 807 699 € | 30% |2010 | 942 316 € | 35% |2011 | 1 076 932 € | 40% |2012 | 1 346 166 € | 50% |2013 | 1 615 399 € | 60% |2014 | 1 884 632 € | 70% |2015 | 2 153 865 € | 80% |2016 | 2 423 098 € | 90% |no 2017. gada | 2 692 331 € | 100% |Kopējie izdevumi: 1 + 2 |Budžeta gads | Kopā |2008 | 277 123 823 € |2009 | 277 258 439 € |2010 | 277 393 056 € |2011 | 277 527 672 € |2012 | 277 796 906 € |2013 | 278 066 139 € |2014 | 278 335 372 € |2015 | 278 604 605 € |2016 | 278 873 838 € |no 2017. gada | 279 143 071 € |[1] OV L 291, 19.11.1979., 174. lpp. Protokolā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.).[2] OV C ..., ..., ... lpp.[3] OV C ..., ..., ... lpp.[4] OV L 161, 30.4.2004., 48. lpp.[5] OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 552/2007 (OV L 131, 23.5.2007., 10. lpp.).[6] 2006 ECR I-7285


type: other

text:
Autorizzazione ai trasferimenti di dati personali mediante Binding... - Garante Privacy
 [doc. web n. 8990209]
 Autorizzazione ai trasferimenti di dati personali mediante Binding Corporate Rules (Norme vincolanti di impresa) approvate prima del 25 maggio 2018 - 16 maggio 2018
 (Pubblicato sulla Gazzetta Ufficiale Serie Generale n.133 del 11 giugno 2018)
 n. 293 del 16 maggio 2018
 Nella riunione odierna, in presenza del dott. Antonello Soro, presidente, della dott.ssa Augusta Iannini, vice presidente, della prof.ssa Licia Califano, componente, e del dott. Giuseppe Busia, segretario generale;
 VISTO l'art. 25, paragrafi 1 e 2 della direttiva 95/46/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 24 ottobre 1995, ai sensi del quale i dati personali possono essere trasferiti in un paese non appartenente all’Unione europea qualora il paese terzo garantisca un livello di protezione adeguato;
 VISTO l'art. 26 della predetta direttiva, il quale individua alcune deroghe al menzionato principio, prevedendo che uno Stato membro possa autorizzare un trasferimento o una categoria di trasferimenti di dati personali verso un paese terzo che non garantisca un livello di protezione adeguato, qualora il titolare del trattamento offra garanzie sufficienti per la tutela della vita privata e dei diritti e delle libertà fondamentali delle persone, nonché per l'esercizio dei diritti connessi;
 VISTO il decreto legislativo 30 giugno 2003, n. 196, Codice in materia di protezione dei dati personali (di seguito “Codice”) e in particolare l’art. 44, comma 1, lett. a) del Codice, il quale stabilisce che il trasferimento di dati personali diretto verso un paese non appartenente all’Unione europea è consentito quando è autorizzato dal Garante sulla base di adeguate garanzie per i diritti dell’interessato, individuate dall’Autorità anche in relazione a regole di condotta esistenti nell’ambito di società appartenenti a un medesimo gruppo e denominate Binding Corporate Rules (ossia “Norme vincolanti di impresa”, di seguito “Bcr”);
 CONSIDERATO che il Gruppo di lavoro istituito dall’art. 29 della direttiva 95/46/CE (di seguito “Gruppo ex art. 29”), che ha tra i propri compiti quello di fornire interpretazioni e pareri per garantire una omogenea applicazione dei principi della direttiva all’interno dell’Unione europea, ha ritenuto che le Bcr possano costituire uno strumento di trasferimento di dati personali verso paesi terzi astrattamente idoneo ad assicurare un livello adeguato di protezione dei diritti degli interessati e, dunque, compatibile con la disciplina contenuta nella direttiva 95/46/CE (cfr., in particolare, art. 26, par. 2);
 VISTI gli specifici requisiti − individuati dal Gruppo ex art. 29 nei documenti WP 74 del 3 giugno 2003, WP 108 del 14 aprile 2005, WP 153 del 24 giugno 2008, WP 204 del 22 maggio 2015 e WP 195 del 6 giugno 2012− che tali regole di condotta devono soddisfare al fine di consentire ai gruppi multinazionali d’impresa, che intendano adottarle, di ottenere le necessarie autorizzazioni nazionali al trasferimento transfrontaliero dei dati all’interno del gruppo;
 CONSIDERATO, altresì, che il Gruppo ex art. 29 ha adottato un ulteriore parere, WP 107 del 14 aprile 2005, con cui è stata definita la procedura di cooperazione che deve essere osservata ai fini del rilascio delle autorizzazioni nazionali in materia di Bcr, prevedendo, tra l’altro, che detta procedura debba essere coordinata da un’Autorità di protezione dei dati personali di uno degli Stati membri dell’UE interessati dal trasferimento transfrontaliero dei dati, Autorità che agisce in qualità di “lead Authority” (“Autorità capofila”);
 TENUTO CONTO dell’adesione del Garante alla pratica di mutua collaborazione (c.d. “Declaration on mutual recognition”, ossia “Dichiarazione di mutuo riconoscimento”) che consente una più rapida definizione della procedura di cooperazione sopra citata, prevedendo che il parere positivo della lead Authority sul c.d. “final draft” (“testo definitivo”) delle Bcr possa costituire una base sufficiente al rilascio delle relative autorizzazioni nazionali;
 VISTO il Regolamento (UE) 2016/679 del Parlamento e del Consiglio del 27 aprile 2016, recante il “Regolamento generale sulla protezione dei dati” (di seguito – “Regolamento UE 2016/679”), che si applica a decorrere dal 25 maggio 2018 (art. 99);
 CONSIDERATO, in particolare, che il Regolamento UE 2016/679 dispone che le autorizzazioni rilasciate dalle Autorità di controllo in base all’art. 26, paragrafo 2 della direttiva 95/46/CE restano valide fino a quando non vengono modificate, sostituite o abrogate, se necessario, dalle medesime (v. art. 46, paragrafo 5);
 VISTI i pareri del Gruppo ex art. 29, WP 256 e WP 257, adottati il 6 febbraio 2018, i quali stabiliscono che le Bcr approvate alla data del 24 maggio 2018 all’esito delle relative procedure di cooperazione e di mutuo riconoscimento, devono essere oggetto delle necessarie modifiche volte a garantirne la conformità con il Regolamento UE 2016/679 (v. WP 256, paragrafo 1.2 e WP 257, paragrafo 2);
 CONSIDERATO altresì che i gruppi di impresa interessati dalle suddette procedure sono tenuti, in base ai sopra menzionati WP 256, paragrafo 1.2, e WP 257, paragrafo 2, a notificare con cadenza annuale le menzionate modifiche a tutti i membri del gruppo nonché alle Autorità di controllo nazionali per il tramite della lead Authority (WP 153, paragrafo 5.1; WP 195, paragrafo 5.1) e che tale comunicazione deve essere resa a far data dal 25 maggio 2018;
 RILEVATO inoltre che sono tuttora in corso di definizione diverse procedure di cooperazione e di mutuo riconoscimento, cui il Garante partecipa in qualità di Autorità di controllo interessata, e talvolta in veste di co-reviewer;
 RILEVATO altresì che rispetto ad alcune procedure di cooperazione e di mutuo riconoscimento, già concluse a livello europeo, non è stata ad oggi rilasciata dal Garante l’autorizzazione nazionale ai sensi dell’art. 44, comma 1, lett. a) del Codice;
 CONSIDERATO che i trasferimenti di dati personali dal territorio nazionale verso paesi non appartenenti all’Unione europea oggetto delle Bcr di cui alle sopra menzionate procedure di cooperazione e di mutuo riconoscimento possono essere consentiti soltanto in virtù di un’autorizzazione resa dall’Autorità ai sensi dell’art. 44, comma 1, lett. a) del Codice;
 RAVVISATA la necessità di definire anche a livello nazionale il procedimento volto all’adozione delle Bcr già approvate a livello europeo alla data del 24 maggio 2018, al fine di consentire i trasferimenti intragruppo di dati personali dal territorio nazionale verso paesi non appartenenti all’Unione europea oggetto delle predette Bcr;
 VISTO l’art. 11, comma 2 del Codice, il quale stabilisce che i dati trattati in violazione della disciplina rilevante in materia di trattamento di dati personali non possono essere utilizzati;
 CONSIDERATO che il Garante, ai sensi dell’art. 154, comma 1, lett. da a) a d) del Codice, ha il compito di controllare la conformità dei trattamenti di dati alla disciplina applicabile e può, anche d’ufficio, adottare i provvedimenti previsti dal Codice medesimo;
 RITENUTA la necessità di assicurare ulteriore pubblicità al presente provvedimento disponendone la pubblicazione sulla Gazzetta Ufficiale della Repubblica italiana;
 a) ai sensi dell’art. 44, comma 1, lett. a) del Codice, autorizza i trasferimenti intragruppo di dati personali dal territorio dello Stato verso paesi non appartenenti all’Unione europea, oggetto delle Bcr approvate entro il 24 maggio 2018 nell’ambito delle procedure di cooperazione e di mutuo rinonoscimento sopra menzionate, secondo le modalità fissate nelle medesime Bcr e per il perseguimento delle sole finalità ivi dichiarate;
 b) ai sensi dell’art. 154, comma 1, lett. h), rappresenta che devono essere adottate le misure necessarie volte a rendere le Bcr di cui alla lettera a) del presente dispositivo, conformi al Regolamento UE 2016/679 e che le modifiche apportate a tal fine devono essere notificate, entro il 25 maggio 2019, a tutti i membri del gruppo e alle Autorità di controllo nazionali, per il tramite della lead Authority;
 c) ai sensi dell’art. 154, comma 1, lettere da a) a d) del Codice, si riserva di svolgere in qualsiasi momento i necessari controlli sulla liceità e correttezza del trasferimento dei dati e, comunque, su ogni operazione di trattamento ad essi inerente, nonché di adottare, se necessario, i provvedimenti previsti dal Codice;
 d) dispone la trasmissione del presente provvedimento all'Ufficio pubblicazione leggi e decreti del Ministero della giustizia per la sua pubblicazione nella Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana.


text:
19 . 1 . 83 Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen Nr. L 15/ 9
 VERORDENING (EEG) Nr. 104/83 VAN DE COMMISSIE
 van 18 januari 1983
 tot vaststelling van de minimumverkoopprijzen voor rundvlees zonder been dat
 krachtens Verordening (EEG) nr. 2326/79 bij openbare inschrijving wordt
 verkocht
 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE Overwegende dat de in deze verordening vervatte
 GEMEENSCHAPPEN, maatregelen in overeenstemming zijn met het advies
 van het Comité van beheer voor rundvlees,
 Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese
 Economische Gemeenschap, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING
 VASTGESTELD :
 Gelet op Verordening (EEG) nr. 805/68 van de Raad
 van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappelijke Artikel 1
 ordening der markten in de sector rundvlees ('), laat
 stelijk gewijzigd bij de Akte van Toetreding van Grie 1. De minimumverkoopprijzen voor de krachtens
 kenland (2), en met name op artikel 7, lid 3 , Verordening (EEG) nr. 2326/79 gehouden inschrijving
 voor de verkoop van rundvlees zonder been uit voor
 Overwegende dat krachtens artikel 9 van Verordening raden van de interventiebureaus van Denemarken,
 (EEG) nr. 2173/79 van de Commissie (3) de minimum Duitsland en Ierland, waarvoor tot uiterlijk 10 januari
 verkoopprijzen van het vlees dat bij openbare inschrij 1983 aanbiedingen konden worden ingediend, zijn
 ving wordt verkocht, moeten worden vastgesteld met vastgesteld in de bijlage van deze verordening.
 inachtneming van de ontvangen aanbiedingen ; 2. Voor de niet in de bijlage vermelde produkten
 wordt geen gevolg gegeven aan de aanbiedingen in
 Overwegende dat overeenkomstig artikel 1 van Veror gediend in het kader van de in lid 1 bedoelde verkoop
 dening (EEG) nr. 2326/79 van de Commissie (4) een bij inschrijving.
 openbare inschrijving heeft plaatsgevonden voor de
 verkoop van bepaalde hoeveelheden rundvlees zonder Artikel 2
 been , vastgesteld bij Verordening (EEG) nr. 3051 /82
 van de Commissie (5) ; dat bijgevolg minimumverkoop Deze verordening treedt in werking op 19 januari
 prijzen moeten worden vastgesteld ; 1983 .
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk
 in elke Lid-Staat.
 Gedaan te Brussel, 18 januari 1983 .
 Voor de Commissie
 Poul DALSAGER
 Lid van de Commissie
 (') PB nr. L 148 van 28 . 6. 1968, blz. 24.
 (2) PB nr. L 291 van 19 . 11 . 1979, blz. 17.
 (3) PB nr. L 251 van 5. 10 . 1979, blz. 12.
 (*) PB nr. L 266 van 24. 10 . 1979, blz. 5.
 (5) PB nr. L 322 van 18 . 1 1 . 1982, blz . 17.
 ---pagebreak--- Nr. L 15/ 10 Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen 19 . 1 . 83
 ANNEXE — ANHANG — ALLEGATO — BIJLAGE — ANNEX — BILAG
 IIA l'A />77 fMA
 BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND (■)
 Prix de vente minimaux
 Mindestverkaufspreise
 Prezzi minimi di vendita
 Produits — Erzeugnisse — Prodotti Minimumverkoopprijzen
 Produkten — Products — Produkter Minimum selling prices
 Προϊόντα Mindstesalgspriser
 Ελάχιστες τιμές πωλήσεως
 Écus/t — ECU/t — ECU/t — Ecu/ton —
 ECU/tonne — ECU/ton — ECU/τόνο
 Bullen A
 Filets 10 581
 Roastbeef 6 154
 Oberschalen 4 260
 Unterschalen 4 255
 Kugeln 4 193
 Ochsen A
 Filets 10 210
 Roastbeef 6 174
 Unterschalen 4 236
 Kniekehlfleisch 3 339
 (') Avis d'adjudication n0 D P — 20, JO n0 C 337 du 23 . 12. 1982, p. 9.
 (') Ausschreibung Nr. DP — 20, ABl. Nr. C 337 vom 23 . 12. 1982, S. 9 .
 (') Bando di gara n. D P — 20, GU n. C 337 del 23. 12. 1982, pag. 9 .
 (') Bericht van inschrijving nr. D P — 20, PB nr. C 337 van 23. 12. 1982, blz. 9.
 (') Notice of invitation to tender No DP — 20, OJ No C 337, 23. 12. 1982, p. 9.
 (') Licitationsbekendtgørelse nr. D P — 20, EFT nr. C 337 af 23. 12. 1982, s. 9.
 (') Προκήρυξη διαγωνισμού αριθ. Γ Π — 20, EE αριθ. C 337 της 23 . 12. 1982, σ. 9.
 DANMARK (2)
 Prix de vente minimaux
 Mindestverkaufspreise
 Prezzi minimi di vendita
 Produits — Erzeugnisse — Prodotti Minimumverkoopprijzen
 Produkten — Products — Produkter Minimum selling prices
 Προϊόντα Mindstesalgspriser
 Ελάχιστες τιμές πωλήσεως
 Écus/t — ECU/t — ECU/t — Ecu/ton —
 ECU/tonne — ECU/ton — ECU/τόνο
 Ungtyre
 Øvrig kød af forfjerdinger 2 827
 Bryst og slag 2 326
 (2) Avis d adjudication n0 DK P — 21 , JO n0 C 337 du 23 . 12. 1982, p. 17.
 (2) Ausschreibung Nr. DK P — 21 , ABl. Nr. C 337 vom 23. 12. 1982, S. 17.
 (2) Bando di gara n. DK P — 21 , GU n. C 337 del 23. 12. 1982, pag. 17.
 (2) Bericht van inschrijving nr. DK P — 21 , PB nr. C 337 van 23 . 12. 1982, blz. 17.
 (2) Notice of invitation to tender No DK P — 21 , OJ No C 337, 23 . 12. 1982, p. 17.
 (2) Licitationsbekendtgørelse nr. DK P — 21 , EFT nr. C 337 af 23 . 12. 1982, s. 17.
 (2) Προκήρυξη διαγωνισμού αριθ. Δ Π — 21 , ΕΕ αριθ. C 337 της 23 . 12 . 1982, σ. 17.
 ---pagebreak--- 19 . 1 . 83 Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen Nr. L 15/ 11
 IRELAND (')
 Prix de vente minimaux
 Mindestverkaufspreise
 Prezzi minimi di vendita
 Produits — Erzeugnisse — Prodotti Minimumverkoopprijzen
 Produkten — Products — Produkter Minimum selling prices
 Προϊόντα Mindstesalgspriser
 Ελάχιστες τιμές πωλήσεως
 Écus/t — ECU/t — ECU/t — Ecu/ton —
 ECU/ tonne — ECU/ton — ECU/τόνο
 Steers 1 and 2 I
 Striploin 7815
 Insides 4 637
 Outsides 4 604
 Rumps 4 741
 Cube rolls 5 137
 Forequarters 2 932
 Shins 2 925
 Plates and flanks 2 056
 (') Avis d'adjudication n0 Irl P — 20, JO n0 C 337 du 23 . 12. 1982, p. 14.
 (') Ausschreibung Nr. Irl P — 20, ABl. Nr. C 337 vom 23. 12. 1982, S. 14.
 (') Bando di gara n. Irl P — 20, GU n. C 337 del 23. 12. 1982, pag. 14.
 (') Bericht van inschrijving nr. Irl P — 20, PB nr. C 337 van 23 . 12. 1982, blz. 14.
 (') Notice of invitation to tender No Irl P — 20, OJ No C 337, 23 . 12. 1982, p. 14.
 (') Licitationsbekendtgørelse nr. Irl P — 20, EFT nr. C 337 af 23 . 12. 1982, s. 14.
 (') Προκήρυξη διαγωνισμού Ιρλ. Π — 20, EE αριθ. C 337 της 23 . 12. 1982, σ. 14.


text:
Cmentarz żydowski w Kielcach – kirkut, który znajduje się w dzielnicy Pakosz, przy skrzyżowaniu ulic Pakosz Dolny i Kusocińskiego w Kielcach. Ma powierzchnię 3,12 ha. Na terenie nekropolii znajduje się około 330 nagrobków zachowanych w różnym stanie, z czego około 150 ustawionych jest w lapidarium.
 Cmentarz jest zamknięty dla zwiedzających.
 Historia
 Kirkut został założony w 1868 roku w oparciu o projekt architekta gubernialnego Franciszka Ksawerego Kowalskiego. Podczas II wojny światowej Niemcy zdewastowali teren cmentarza, na którym regularnie przeprowadzano masowe egzekucje Polaków i Żydów. 23 maja 1943 roku Niemcy zamordowali 45 dzieci w wieku od 15 miesięcy do 15 lat. W 1946 roku na cmentarzu pochowano 42 żydowskie ofiary pogromu. W latach późniejszych ekshumowano i przeniesiono na kirkut ciała Żydów zamordowanych w getcie kieleckim i pogrzebanych nad brzegiem Silnicy. Cmentarz zamknięto dla celów grzebalnych w 1965.
 W 1981 roku z wydobytych z pobliskiej rzeki Silnicy nagrobków wybudowano lapidarium. Wokół ustawiono fragmenty uszkodzonych macew z zachowanymi zdobieniami.
 W 2007 roku odrestaurowano przedwojenny ohel wybudowany nad grobem Mordechaja Kuzmirera zwanego cadykiem z Kielc. W 2010 roku z inicjatywy Bogdana Białka prezesa Stowarzyszenia im. Jana Karskiego oraz Yaacova Kotlickiego prezesa Kielcer Society w Izraelu zbudowano nowy pomnik nagrobny ofiar pogromu z wypisanymi nazwiskami osób zamordowanych 4 lipca 1946 roku. Odrestaurowano także grób rozstrzelanych w 1943 roku dzieci.
 Zobacz też
 Synagoga w Kielcach
 Synagoga Herszla Zagajskiego w Kielcach
 Przypisy
 Bibliografia
 Linki zewnętrzne
 Cmentarz żydowski w Kielcach na portalu Wirtualny Sztetl
 Cmentarz żydowski w getcie w Kielcach na portalu Wirtualny Sztetl
 Zdjęcia z cmentarza (strona Piotra Berghofa)
 Cmentarze w Kielcach
 Kielce
 Zabytki w Kielcach