text:
Kemi (arabiska: كيمياء latin: chem (kēme), ordets etymologi är dock omtvistad) är en naturvetenskap som studerar materia, och dess sammansättning, uppträdande, struktur och egenskaper, såväl som de ändringar den genomgår vid kemiska reaktioner. Kemin undersöker olika typer av atomer, joner, molekyler, kristaller och andra tillstånd av materia, antingen för sig eller i kombination, vilka involverar begreppen energi och entropi i relation till spontaniteten hos kemiska processer.
 Traditionellt delas kemins grenar in efter vilken typ av materia de behandlar. Dessa områden inkluderar:
 Oorganisk kemi (utforskandet av oorganisk materia).
 Organisk kemi (utforskandet av organisk (kolbaserad) materia).
 Biokemi (utforskandet av kemiska substanser hos organismer).
 Fysikalisk kemi (utforskandet av kemiska processer med användning av fysikaliska modeller och sammanhang).
 Analytisk kemi (analys av prover för att få förståelse för deras kemiska sammansättning och kemiska struktur).
 Kärnkemi (där atomkärnan är i fokus och man studerar radioaktiv påverkan på kemiska reaktioner, olika isotopers kemiska egenskaper, såväl som omvandling av grundämnen genom fusion, fission eller naturligt sönderfall).
 Teoretisk kemi (är ett samlingsnamn för flera teoretiska varianter av kemi som kan tillämpas inom de mer praktiska varianterna av kemi, t.ex. kvantkemi som kan tillämpas inom nästan alla fält av kemi).
 På senare år har ett flertal specialiserade discipliner vuxit fram. Exempel på sådana är neurokemi (utforskandet av nervsystemets kemi), miljökemi (studiet av kemiska processer i naturen) och materialkemi (studiet av olika material).
 Kemi utövades till en början som alkemi, en protovetenskap ur vilken kemi sedan växte fram.
 Sammanfattning
 Kemi är läran om interaktionerna mellan kemiska substanser, vilka består av atomer eller endast subatomära partiklar: protoner, elektroner och neutroner.
 Atomer kombinerade bildar molekyler eller kristaller. Kemi kallas ibland för "den centrala vetenskapen" (en: the central science) eftersom den sammanbinder flera andra naturvetenskapliga områden såsom astronomi, fysik, materialvetenskap, biologi och geologi.
 Kemins ursprung kan spåras till visst äldre utövande, känt som alkemi, en lära som praktiserats under tusentals år i flera delar av världen.
 Strukturen på de objekt vi i vardagen använder och egenskaperna hos den materia vi ständigt interagerar med påverkas som en följd av kemiska substansers egenskaper. Till exempel är stål hårdare än järn med lägre kolinnehåll på grund av att dess atomer är starkare ihopbundna i en stabilare kristallstruktur; trä brinner eller genomgår snabb oxidation eftersom det över en viss temperatur kan reagera spontant med syre i en kemisk reaktion; socker och salt löser sig i vatten till följd av att deras molekylära/joniska egenskaper är sådana att upplösning är fördelaktig under dessa förhållanden.
 Övergångarna som studeras inom kemin kommer som resultat av interaktioner mellan antingen olika kemiska substanser eller mellan materia och energi. Traditionell kemi behandlar undersökandet av interaktioner mellan kemiska substanser i ett kemiskt laboratorium med hjälp av olika typer av olika glasverktyg.
 En kemisk reaktion är en omvandling av kemiska substanser till en eller flera andra substanser. En reaktion kan skrivas som en reaktionsformel. Antalet atomer till vänster och höger i ekvationen för en kemisk omvandling är allra oftast lika.
 Energi och entropi är två mycket viktiga begrepp i nästan all kemi. Kemiska substanser klassificeras efter deras struktur, skepnad, såväl som deras kemiska sammansättning. De kan analyseras med hjälp av olika metoder inom kemisk analys, exempelvis med spektroskopi och kromatografi.
 Historia
 Forntida egyptier banade väg för den syntetiska "våtkemin" för upp till 4000 år sedan. 1000 f.Kr. använde forntida civilisationer tekniker som kom att utgöra basen för flertalet av kemins grenar, tekniker så som utvinning av metall ifrån malm, krukmakeri, jäsning för tillverkning av öl och vin, skapande av pigment för kosmetika och målning, extraktion av kemikalier ifrån växter till mediciner och parfymer, tillverkande av ost, färgning av kläder, garvande av skinn, omvandlande av fett till tvål, tillverkning av glas och skapande av bronslegeringar.
 Kemins rötter kan spåras tillbaks till upptäckten av elden och dess effekter. Eld förändrade ett ämne till ett annat under avgivande av stora mängder värme, och var därigenom av stort intresse för mänskligheten. Eld ledde till upptäckten av järn och glas. Att guld börjat betraktas som värdefullt ledde till upptäckten för hur man renar fram det, men trots att de underliggande principerna bakom inte var särskilt väl undersökta drog man slutsatsen att det rörde sig om en omvandling snarare än en framrening. Flera lärda ansåg i denna tid att det fanns sätt att omvandla billigare (bas-)metaller till guld. Detta banade väg för alkemin och bland annat jakten efter de vises sten, vilken ansågs kunna utföra denna omvandling endast genom dess beröring. Bland de äldsta bevarade skrifterna om alkemi finns Papyrus graecus Holmiensis (Stockholmpapyrusen) och Leiden X-papyrusen.
 I antikens Grekland går atomism tillbaka så långt som 440 år f.Kr., indikerat av boken De Rerum Natura författad av den romerske Lucretius 50 år f. Kr. Mycket av utvecklingen av de tidiga framreningsmetoderna beskrivs av Plinius den äldre i hans verk Naturalis Historia.
 Flera grekiska filosofer hade funderingar om materiens uppbyggnad. Thales från Miletos (cirka 625-547 f.Kr.) ansåg att allt hade en gemensam ursubstans, nämligen vatten. Anaximenes cirka 570- cirka 526 f.Kr. menade att luft var alltings urämne.
 Omkring 500 år f.Kr. ansåg den grekiske filosofen Anaxagoras ca 500-428 att materien var oändligt delbar. En silverkula skulle till exempel kunna delas ett oändligt antal gånger.
 Leukippos, som levde på 400-talet f.Kr., ansåg ca 480 f.Kr. däremot att universum var uppbyggt av två beståndsdelar, dels odelbara atomer och dels tomrum. Han menade att atomer var för små för att synas, att de hade olika geometriska former och var i ständig rörelse.
 Empedokles cirka 490- cirka 434 f.Kr. lanserade idén om att allt består av jord, luft, eld och vatten. Platon och Aristoteles stödde Empedokles uppfattning.
 De tidigaste pionjärerna inom kemi, och uppfinnarna av den moderna vetenskapliga metodiken var medeltida arabiska och persiska vetenskapsmän. De introducerade precisa observationer och kontrollerade experiment inom kemin och upptäckte flera kemiska substanser.
 Jābir ibn Hayyān (d. 815), al-Kindi (d. 873), al-Razi (d. 925), al-Biruni (d. 1048) och Alhazen (d. 1039) var alla mycket inflytelserika muslimska kemister. Jābirs arbeten blev vitt kända i Europa genom latinska översättningar i Spanien på 1300-talet av en anonym alkemist, senare kallad pseudo-Geber, som också skrev några av sina egna böcker under pseudonymen "Geber". Bidraget ifrån indiska alkemister och metallurger under kemins utveckling var också signifikant.
 För vissa utövare var alkemi en intellektuell jakt, som de efter hand allt bättre bemästrade. Paracelsus (1493-1541), till exempel, förkastade 4-element-teorin och med endast en vag förståelse för hans kemikalier och mediciner bildade han en hybrid av alkemi och vetenskap i något som kom att kallas iatrokemi. På liknande vis influerades filosofer såsom Sir Francis Bacon (1561-1626) och René Descartes (1596-1650), vilka krävde större noggrannhet inom matematiken och att opartiskhet skulle gälla vid vetenskapliga observationer, som ledde till en vetenskaplig revolution. Inom kemin började detta med Robert Boyle (1627-1691) som upptäckte en ekvation känd som Boyles lag, vilken behandlar gasfasens karaktär.
 Ytterligare framsteg för kemin kom då Antoine Lavoisier (1743-1794) utvecklade lagen om massans bevarande år 1773 samt med utvecklandet av atomteorin av John Dalton runt 1800. Lagen om massans bevarande resulterade i bland annat syreteorin om förbränning. Kemins grund förändrades i den kemiska revolutionen när Antoine Laurent de Lavoisier motbevisade flogistonteorin. Flogiston var ett mystiskt ämne, som många trodde fanns i brännbara material och var det som förbrukades, när dessa material brändes.
 Upptäckterna av de kemiska grundämnena har en lång historia som sträcker sig från den tidiga alkemin, med kulmen vid introduktionen av det periodiska systemet av Dmitrij Mendelejev (1834-1907).
 Grundläggande koncept
 Flera koncept är essentiella inom kemi, dessa är bland annat:
 Atom
 En atom är den basala enheten inom kemi, förutom fria protoner, neutroner, samt elektroner. Den består av en positivt laddad kärna (atomkärnan), vilken oftast innehåller protoner och neutroner, samt ett antal elektroner som tillsammans balanserar atomens laddning. Atomen är den minsta entitet som har påvisats påverka grundämnens kemiska egenskaper, såsom elektronegativitet, löslighet, föredraget/föredragna oxidationsstadium, elektronkonfiguration och föredragna typer av kemiska bindningar (såsom metallbindningar, jonbindningar och kovalenta bindningar).
 Atomkärnan
 En atoms kärna och dess antal protoner är vad som ger den sin identitet som grundämne. Litium har tre protoner, syre har åtta, och kisel har fjorton etc. Antalet neutroner i kärnan bestämmer vilken isotop av ett grundämne atomen är. Det finns både stabila och radioaktiva isotoper av de flesta grundämnen. Till exempel har kol en instabil isotop som har fjorton neutroner och kallas kol-14. Den enklaste atomen väteatomens första isotop saknar dock helt neutroner. Om en atomkärna är isolerad och saknar helt elektronskal så är den en fullständigt positivt laddad katjon. Om antalet elektroner överstiger antalet protoner i kärnan, så blir hela atomen en negativt laddad anjon. Fältet inom kemin där atomkärnan specifikt står i centrum kallas för kärnkemi.
 Proton
 En proton är en baryon (ibland också kallad för en elementarpartikel), vars antal i atomkärnan bestämmer atomens identitet. Den består av två uppkvarkar och en nerkvark, som endast kan existera inom varandras proximitet. Tekniskt sett är en enskild proton en positiv vätejon.
 Neutron
 En neutron är likt protoner en baryon (ibland också kallad för en elementarpartikel), fast omvänt uppbyggd av två nedkvarkar och en uppkvark. Den saknar dessutom helt elektrisk laddning. Antalet neutroner i atomkärnan relativt till antalet protoner bestämmer vilken isotop av ett grundämne atomen är. Neutroner har inte någon större påverkan på kemiska reaktioner då de ej attraherar eller attraheras av elektriska laddningar, men kan ändå hos lättare grundämnen göra att reaktionsmekanismer sker långsammare och därmed ge nya kemiska egenskaper. Som exempel på detta så finns det en mindre skillnad på kemiska egenskaper mellan en vanlig vattenmolekyl och en molekyl av tungt vatten. Olika isotoper kan också kräva mer eller mindre energi för att byta aggregationstillstånd. Till exempel kan kokpunkter hos flytande ämnen variera.
 Elektron
 En elektron är en elementarpartikel och består ej av kvarkar. Den har en lika stor laddning som protoner men är negativ, och har ungefär 2'000 gånger mindre massa än protoner och neutroner. Således är det främst atomkärnan som utgör atomens massa men främst elektroner som utgör atomens volym. Det är elektroner i en atoms yttersta elektronskal, så kallade valenselektroner, som ansvarar för de allra flesta kemiska reaktioner. Detta sker genom att elektroner ges, tas eller delas av olika atomkärnor.
 Orbitaler
 Elektroner som tillhör en atom existerar i ett tillstånd som kan liknas vid ett "moln" av sannolikhet. Enligt Werner Heisenbergs osäkerhetsprincip så kan inte både en elektrons hastighet och lokalitet vara bestämd i rumtiden vid samma tidpunkt. Dessa tillstånd hos atomers elektroner kallas för orbitaler. I det periodiska systemet så delas orbitaler in i fyra block; s-blocket, p-blocket, d-blocket och f-blocket.
 Grundämne
 Ett grundämne är ett kemiskt ämne som består av endast en typ av atomer. Olika grundämnen karaktäriseras av antalet protoner i grundämnets atomkärna. Detta antal benämns som grundämnets atomnummer. Exempelvis tillhör samtliga atomer med 6 protoner i sin atomkärna grundämnet kol, och alla atomer med 92 protoner i sin atomkärna grundämnet uran. Baserat på antalet protoner finns det 92 stycken naturliga grundämnen. Ytterligare 18 har blivit erkända av IUPAC som endast artificiellt existerande. Även om samtliga atomkärnor av ett grundämne har samma antal protoner kan antalet neutroner skilja sig ifrån antalet protoner. Denna typ av atomer benämns isotoper, och det kan finnas flera olika isotoper av samma grundämne.
 En ofta använd sammanställning av de kemiska grundämnena är det periodiska systemet, som grupperar grundämnena efter atomnummer. Det periodiska systemet är också uppdelat i grupper (lodräta kolumner) och i perioder (vågräta kolumner). Grupperna består i regel av kemiska grundämnen med liknande kemiska egenskaper och benämns med olika triviala namn såsom alkalimetaller, alkaliska jordmetaller, halogener och ädelgaser. Tack vare särskilda trender i kemiska egenskaper följer indelningen delvis egenskaper såsom atomradie, elektronegativitet, med flera.
 Kemisk förening
 En kemisk förening är ett kemiskt ämne sammansatt av olika grundämnen, vilka bestämmer substansens kemiska struktur och sammansättning. Struktur och sammansättning bestämmer i sin tur ämnets kemiska egenskaper. Exempelvis är vatten en kemisk förening som består av väte och syre i kvoten 2 till 1, med syreatomen lokaliserad mellan de två väteatomerna i en vinkel på 104,5°.
 Kemisk substans
 En kemisk substans är en typ av materia med en bestämd kemisk sammansättning och bestämda kemiska egenskaper. Strikt sett är inte blandningar av grundämnen eller kemiska föreningar kemiska substanser, utan kemikalier. De flesta substanser vi stöter på i vardagen är någon form av blandning: luft, legeringar, biomassa, etcetera.
 Kemiska substansers nomenklatur är en kritisk del av det kemiska språket. Historiskt namngavs kemiska substanser efter dess upptäckare, något som ledde till både viss förvirring och svårighet. Nuförtiden tillämpas ett väldefinierat namngivningssystem reglerat av International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC) som ger möjlighet att med namn identifiera specifika föreningar. Dessutom har Chemical Abstracts Service utvecklat en metod för att ge index åt kemiska substanser, ett index som kallas CAS-nummer.
 Molekyl
 En molekyl består vanligtvis av atomer ihopbundna med kovalenta bindningar på ett sådant sätt att strukturen är elektriskt neutral, till skillnad ifrån joner, och så att alla valenselektroner är associerade med andra elektroner i antingen bindningar eller i fria elektronpar.
 Geometrin hos en molekyl är ofta av vikt, och benämns som dess molekylära geometri. Geometrin hos molekyler med endast ett fåtal atomer kan ofta vara triviala, men strukturen hos molekyler med många atomer kan vara helt avgörande för dess kemiska natur.
 Mol
 En mol är den mängd kemisk substans som innehåller lika många elementära enheter (atomer, molekyler eller joner) som det finns i 0,012 kilogram (eller 12 gram) kol-12, där kol-12-atomerna är obundna, ej involverade i reaktion och befinner sig i dess lägsta energistadium. Detta antal är känt som Avogadros konstant och är empiriskt bestämt. Värdet är approximativt 6,02214179 mol−1. Ett sätt att försöka förstå betydelsen av termen mol är att jämföra det med termer såsom dussin. På samma sätt som att ett dussin är lika med 12 är ett mol lika med 6,02214179. Termen mol underlättar behandlande av de annars mycket stora talmängderna som uppkommer när man talar om antalet molekyler.
 Antalet mol substans i en liter lösning benämns som dess molaritet. Molaritet är grundenheten i vilken man anger koncentrationen av en lösning.
 Joner och salter
 En jon är en laddad partikel, en atom eller molekyl, som har förlorat eller upptagit en eller fler elektroner. Positivt laddade katjoner (exempelvis natrium-katjon, Na+) och negativt laddade anjoner (exempelvis klorid Cl-) kan bilda kristallstrukturer av neutrala salter (exempelvis natriumklorid NaCl).
 Joner i gasfas kallas ofta för plasma.
 Syror och baser
 En substans kan ofta klassificeras som en syra eller som en bas. Denna urskiljning gör oftast på basis av en särskild typ av reaktion, nämligen utbytet av protoner mellan kemiska substanser. Den amerikanske kemisten Gilbert Newton Lewis utvecklade denna definition och lät den omfatta även reaktioner som inte äger rum i en vattenlösning. Definitionen Lewis arbetade fram lade fokus på det laddningsutbyte som äger rum i reaktionen. Det finns flera andra sätt efter vilka substanser kan bli klassificerade som syror eller baser, något som blir uppenbart i konceptets historia.
 Fas
 Utöver de specifika kemiska egenskaper som används för att särskilja olika kemiska ämnen kan de dessa också existera i olika faser. Oftast påverkas inte särskiljningen av ämnen av dessa bulkegenskaper, men det finns ovanliga faser som är inkompatibla med vissa kemiska egenskaper. Fas är ett specifikare begrepp än aggregationstillstånd; materia i samma aggregationstillstånd kan vara uppdelat på flera olika faser, men materia i olika aggregationstillstånd bildar alltid olika faser. Vilken fas ett ämne befinner sig i beror på omgivningens temperatur och tryck, något som kan beskrivas i ett fasdiagram. Normalt är endast en av faserna termodynamiskt stabil, men vid en fasgräns (en linje i fasdiagrammet) är två former stabila. Där tre fasgränser möts har ämnet en trippelpunkt, och alla tre faserna befinner sig i jämvikt. Enligt Gibbs fasregel kan inte fler än tre fasgränser mötas i samma punkt. Ibland kan distinktionen mellan faserna vara kontinuerlig, istället för att ha en precis avgränsning, och i så fall anses materien vara i superkritiskt tillstånd.
 De vanliga exemplen på faser brukar vara fast fas, vätskefas och gas. Många föreningar har möjlighet att uppnå flera fasta faser. Exempelvis kan järn vara i tre fasta faser (alfa, gamma och delta) som varierar beroende på temperatur och tryck. Mindre kända faser inkluderar bland annat plasma, Bose–Einstein-kondensat och fermioniskt kondensat, samt de magnetiska materialens faser paramagnetism och ferromagnetism.
 Redox
 Redox är ett koncept som bygger på att kemiska föreningars atomer kan förlora eller få elektroner. Föreningar som kan oxidera andra föreningar sägs vara oxidativa och kallas gemensamt oxidationsmedel eller elektronacceptorer. Ett oxidativt ämne avlägsnar elektroner ifrån ett annat ämne. På samma vis kallas ämnen med möjlighet att föra över elektroner till ett annat ämne för reduktionsmedel eller elektrondonatorer. Ett reduktionsmedel överför elektroner till ett annat ämne, och oxideras själv således. Oxidation och reduktion refererar egentligen korrektare till en ändring i oxidationstal; en egentlig överföring av elektroner kanske inte inträffar. Således definieras oxidation bättre som en ökning i oxidationstal, och reduktion som en minskning i oxidationstal.
 Kemisk bindning
 En kemisk bindning är en attraktion mellan atomer eller molekyler som står för bildandet av kemiska föreningar, vilka består av två eller fler associerade atomer. En kemisk bindning är attraktionen som uppstår på grund av elektromagnetiska krafter mellan motsatta laddningar, antingen mellan elektroner och cellkärna, eller som ett resultat av dipol-attraktion. Styrkan hos kemiska bindningar varierar mycket; det finns "starka bindningar" så som kovalent bindning eller jonbindning och "svaga bindningar" såsom dipol-dipolbindning, van der Waals-bindning eller vätebindning.
 I många enkla föreningar räcker ofta teorier såsom VSEPR-teorin och konceptet oxidationstal för att förklara de kemiska strukturerna och dess sammansättning. På liknande sätt kan teorier från klassisk fysik användas för att beskriva många joners struktur. Mer komplicerade föreningar, såsom metallkomplex, kräver dock generellt att molekylär orbital-teori tillämpas.
 Kemisk reaktion
 En kemisk reaktion är en process som leder till omvandlingen av ett kemiskt ämne till ett annat. Kemiska reaktioner kan antingen vara spontana och inte behöva någon tillsats av energi, eller icke-spontana, som då inträffar endast efter tillsats av någon typ av energi, exempelvis värme, ljus eller elektricitet.
 Kemiska reaktioner inkluderar dels omvandlingar som strikt involverar omfördelning av elektroner i bildande och brytande av kemiska bindningar, men inkluderar även omvandlande av elementarpartiklar såväl som kärnreaktioner. Några vanliga typer av kemiska reaktioner, som alla endast involverar bildande och brytande av kemiska bindningar, inkluderar oxidation, reduktion, dissociation, syra-basreaktion och omlagring.
 En kemisk reaktion kan illustreras med en reaktionsformel. I en kemisk reaktion som inte involverar en kärnreaktion är antalet atomer på båda sidor i ekvationen lika, för kärnreaktioner är detta dock endast sant för kärnpartiklarna protoner och neutroner. De kemiska ämnena som initialt reagerar i en kemisk reaktion kallas reaktanter.
 Den sekvens av steg i vilken en omorganisation av de kemiska bindningarna kan äga rum under en kemisk reaktion benämns som reaktionens reaktionsmekanism. En kemisk reaktion kan visualiseras som att ske i ett antal steg, vilka alla kan ske med olika hastighet. Många intermediat med varierande stabilitet kan då studeras under en reaktions gång. Flera forskare idag specialiserar sig på att undersöka och föreslå mekanismer för olika kemiska reaktioner.
 Kärnreaktion
 Det finns en annan typ av reaktion som involverar atomer som kallas för kärnreaktion där reaktionen sker i atomkärnan istället för mellan atomers valenselektroner. Till skillnad från en vanlig kemisk reaktion så är dessa fenomen begränsade till enskilda atomer, även om dem kan indirekt påverka kemiska substanser. Dessutom kan dessa reaktioner påverka atomkärnans massa olikt andra kemiska reaktioner som involverar utbytet av elektroner. Det finns ett helt fält av kemi som är tillägnat till dessa reaktioner vid namn kärnkemi.
 Jämvikt
 Kemisk jämvikt uppkommer när fler än en möjlig kemisk förening är möjlig. Exempel på detta är en blandning av flera olika kemiska föreningar som kan reagera med varandra, eller när en förening kan befinna sig i fler än en typ av fas. Ett system med kemiska föreningar som befinner sig vid jämvikt, trots oförändrade koncentrationer av de olika ämnena, är oftast inte statiskt; de kemiska föreningarnas molekyler fortsätter att reagera med varandra trots jämvikten, och ger på så vis upphov till en dynamisk jämvikt. Således beskriver konceptet kemisk jämvikt fallet då parametrar såsom de kemiska koncentrationerna hålls konstanta över tid, men som trots detta oftast är dynamisk.
 Energi
 Inom kemi är energi en egenskap hos kemiska ämnen som uppkommer till följd av dess atom- eller molekylstruktur eller sammanlagda struktur. Eftersom en kemisk omvandling alltid associeras med en förändring i en eller flera av dessa strukturer, så kommer en omvandling alltid innebära en ökning eller minskning av energin hos de kemiska ämnen som är involverade. Viss energi kan växlas med omgivningen i form av värme eller ljus, vilket gör att reaktanternas totala energi både kan ha ökat eller minskat. En reaktion sägs vara exoterm om den totala energin hos reaktanterna minskar, alltså avger energi till omgivningen. Tvärtom sägs en reaktion vara endoterm om upptag ifrån omgivningen sker.
 En kemisk reaktion är aldrig möjlig om inte reaktanterna överstiger en energibarriär som benämns som aktiveringsenergin. Hastigheten av en kemisk reaktion vid en given temperatur förhåller sig till aktiveringsenergin, E, enligt Boltzmanns ekvation - alltså sannolikheten att molekyler har en högre eller samma energi som E vid en given temperatur T. Detta exponentiella förhållande mellan reaktionshastighet och temperatur är känt som Arrhenius ekvation. Aktiveringsenergin som krävs för en kemisk reaktion kan tillföras som ljus, elektricitet, mekanisk kraft eller i form av ultraljud.
 Ett relaterat koncept är fri energi, vilket också tar entropi i beräkning. Fri energi är inom kemisk termodynamik mycket användbart för att förutsäga huruvida en reaktion kommer genomföras och för att fastställa en reaktions jämviktspunkt. En reaktion är möjlig endast om den totala förändringen i Gibbs fria energi är negativ, ; om den är lika med noll sägs reaktionen vara i jämvikt.
 Det finns endast ett begränsat antal energinivåer för elektroner, atomer och molekyler. Dessa bestäms av kvantmekanikens lagar, vilka kräver kvantisering av energi.
 Vilken fas ett kemiskt ämne befinner sig i bestäms alltid av dess egen och omgivningens energi. När de intramolekylära krafterna inom ett ämne är tillräckligt starka för att omgivningens energi inte ska överstiga dem, befinner sig ämnet i en mer ordnad fas som vätska eller fast ämne såsom med exempelvis vatten (H2O), som är en vätska vid rumstemperatur då dess molekyler interagerar med vätebindningar. Detta till skillnad ifrån svavelväte (H2S), som är en gas vid rumstemperatur och standardtryck då dess molekyler interagerar med svagare dipol-dipolbindningar.
 Att det finns karaktäristiska energinivåer för olika kemiska ämnen är användbart för analyser genom att undersöka spektrallinjer. Olika typer av spektra används ofta med tekniker inom kemisk spektroskopi, exempelvis IR, NMR och ESR. Spektroskopi används också för att identifiera sammansättningen av avlägsna objekt, såsom stjärnor och galaxer, genom att analysera dess strålningsspektra.
 Termen kemisk energi används ofta för att indikera potentialen hos ett kemiskt ämne att omvandlas genom en kemisk reaktion, eller potentialen att omvandla andra ämnen.
 Kemins grenar
 Kemi delas ofta in i flera underdiscipliner. Det finns förutom detta också flera områden som går tvärs över disciplinerna, och områden som är mer specialiserade.
 Analytisk kemi är en gren inom kemin som inriktar sig på undersökning av prover för att deras beståndsdelar och kemiska struktur. Analytisk kemi använder flera standardiserade experimentella metoder. Dessa metoder kan användas inom alla kemiska discipliner, förutom de rent teoretiska.
 Biokemi är den del av kemin som studerar kemiska föreningar, kemiska reaktioner och kemiska processer som äger rum inom levande organismer. Biokemi och organisk kemi är mycket närbesläktade, likt läkemedelskemi och neurokemi. Biokemi är också nära associerat med molekylärbiologi och genetik.
 Oorganisk kemi studerar egenskaperna och reaktionerna hos oorganiska föreningar. Distinktionen mellan organisk och oorganisk kemi är inte absolut, och de överlappar varandra, exempelvis inom metallorganisk kemi.
 Materialkemi är ett ämnesområde som behandlar olika typer av material och deras tekniska egenskaper. Primära forskningsområden inkluderar fasta fasers (fast form, flytande form och polymerer) kemi och övergångarna mellan olika faser.
 Neurokemi undersöker neuromolekyler, inklusive signalsubstanser, peptider, protein, sockerarter och nukleinsyror, deras interaktioner samt dess roll i bildandet, upprätthållandet och modifierandet av nervsystemet.
 Kärnkemi är ett fält i kemin som studerar bland annat radioaktivitet, processer i atomkärnan och atomkärnans egenskaper. Transmutation är en stor del av kärnkemin, och isotoptabellen är resultat av, samt viktigt verktyg för, kärnkemin.
 Organisk kemi studerar organiska molekylers strukturer, egenskaper, sammansättning, samt deras mekanismer och reaktioner. En organisk substans definieras som en förening som innehåller kolatomer.
 Fysikalisk kemi är ett fält som studerar de fysiska och fundamentala grunderna i kemiska system och processer, i synnerhet energin och dynamiken hos dessa. Viktiga områden inkluderar kemisk termodynamik, kinetik, elektrokemi, statistisk mekanik, spektroskopi och astrokemi. Fysikalisk kemi överlappar i hög grad molekylfysiken. Fältet associeras ofta med kvantkemi och teoretisk kemi. Fysikalisk kemi inkluderar också kemisk fysik, och det är oundvikligt att man som fysikalisk kemist jobbar emellanåt inom detta fält.
 Teoretisk kemi använder sig av matematik och fysik för att förklara eller förutsäga kemiska fenomen. Inom området återfinns bland annat kvantkemi och beräkningskemi. Teoretisk kemi överlappar mycket med den kondenserade materiens fysik och molekylärfysik.
 Andra områden inkluderar atmosfärskemi, elektrokemi, farmakologi, fotokemi, geokemi, grön kemi, hydrogenering, immunohistokemi, jordbrukskemi, kemins historia, kemisk biologi, kemiteknik, läkemedelskemi, matematisk kemi, mekanokemi, miljökemi, molekylärbiologi, nanoteknik, oenologi, petrokemi, termokemi, ytkemi, och många fler.
 Kemins tillämpning
 Olika tillämpningar av kemin har förbättrat livskvaliteten och livslängden för ett stort antal människor, men också skapat nya problem som till exempel miljöförstöring. Mat består av kemiska ämnen, många datorskärmar består av flytande kristaller som tillverkats av kemikalier i flera steg och människors tankar och känslor styrs av kemiska signalämnen i hjärnan.
 Garvare kan betraktas som ett av världens äldsta yrken. Framställningen av metaller som brons och järn var historiskt viktig för att den gjorde det möjligt att tillverka olika redskap.
 Dricksvattnet från vattenverk förhindrar att människor insjuknar och dör i sjukdomar som till exempel kolera. Reningsverk gör att många slipper simma och fiska i vatten som är förorenat av avloppsvatten. Förr i tiden, när dricksvattnet inte hade den kvalitet som det har i västvärlden idag jäste man öl och vin och använde som måltidsdryck.
 Haber-Boschmetoden fixerar kväve från luften i industriell skala och används för att tillverka gödningsmedel till jordbruket och förser indirekt en stor del av jordens befolkning med livsmedel. Olika bekämpningsmedel skyddar också grödorna från angrepp av skadedjur och ogräs. Problemet med dessa kemikalier är dock att de när de läcker ut från jordbruket ofta har oönskade konsekvenser i form av övergödning av vatten och toxiska egenskaper när de kommer in i ekosystemen.
 Polymerteknologin förser oss med till exempel papper, hygienprodukter, konstruktionsmaterial, textilier, lim, lack och målarfärg. Ett problem som uppstår är dock att eftersom många av dessa material inte finns naturligt så kan de vara svåra för naturen att bryta ned. Dessutom kan många additiv läcka ut i naturen och vara giftiga.
 Läkemedelsindustrin framställer läkemedel som behandlar olika sjukdomar. Antibiotika används för att bota sjukdomar som tidigare var dödliga. Preventivmedel ger människor möjligheten att njuta av sex utan att oroa sig för en eventuell graviditet. Läkemedel som läcker ut i miljön kan dock ge oväntade konsekvenser, därför är det viktigt att alltid lämna in oanvända läkemedel till apoteket för destruktion.
 Se även
 Kemist
 Kemiundervisning
 Lista över grundämnen
 Referenser
 Vidare läsning
 Populärvetenskap
 Introducerande studentlitteratur
 Avancerad student- eller akademisk litteratur
 Wikipedia:Basartiklar


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 6.3.2012
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 66/1
 Muutos TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskevaan tulliyleissopimukseen (vuoden 1975 TIR-yleissopimukseen (1))
 YK:n tallettajan ilmoituksen C.N.659.2011.TREATIES – 3 mukaan seuraavat kaikkia sopimuspuolia koskevat TIR-yleissopimuksen muutokset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2012
 Liitteessä 6 oleva 9.I.1 a) huomautus:
 Poistetaan Selittävä huomautus
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan otsikko:
 Lisätään otsikon jälkeen ilmaisu ”JA TOIMIA TAKUUNANTAJINA”
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan alaotsikko:
 Poistetaan alaotsikon alusta ilmaisu ”Vähimmäis-”
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 1 kohdan alku:
 Poistetaan ilmaisu ”Vähimmäis-”
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 1 kohdan a alakohta:
 Korvataan ilmaisu ”kuljetusalan etuja edustavana vakiintuneena yhdistyksenä” ilmaisulla ”siihen sopimuspuoleen sijoittautuneena yhdistyksenä, jossa lupa myönnetään”
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 1 kohdan b alakohta:
 Ei koske suomenkielistä toisintoa
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 1 kohdan c alakohta:
 Poistetaan alakohta
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 1 kohdan d ja e alakohta:
 Numeroidaan uudelleen 1 kohdan d alakohta 1 kohdan c alakohdaksi ja 1 kohdan e alakohta 1 kohdan d alakohdaksi
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 1 kohdan uusi d alakohta:
 Korvataan alakohta seuraavasti:
 ”d)
 yhdistyksen ja sen sijoittautumispaikkana olevan sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten välinen kirjallinen sopimus tai muu oikeudellinen asiakirja, mukaan lukien yhdistyksen antama hyväksyntä sille 3 kohdassa vahvistetuille tehtäville.”
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 1 kohdan uusi d alakohta:
 Lisätään uuden 1 kohdan d alakohdan jälkeen uusi 2 kohta seuraavasti:
 ”2.
 Oikeaksi todistettu kappale kirjallisesta sopimuksesta tai muusta 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta oikeudellisesta asiakirjasta ja tarvittaessa oikeaksi todistettu englannin-, ranskan- tai venäjänkielinen käännös talletetaan TIR:n toimeenpanevan neuvoston huostaan. Mahdollisista muutoksista on ilmoitettava viipymättä TIR:n toimeenpanevalle neuvostolle.”
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 1 kohdan f alakohta:
 Korvataan nykyinen 1 kohdan f alakohta uusilla 3 ja 4 kohdalla seuraavasti:
 ”3.
 Yhdistyksen tehtävänä on
 i)
 noudattaa yleissopimuksen 8 artiklassa määrättyjä velvoitteita;
 ii)
 hyväksyä sopimuspuolen TIR-carnet’lle määräämän enimmäisrahamäärän, joka voidaan vaatia yhdistykseltä yleissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
 iii)
 varmistaa jatkuvasti ja erityisesti ennen luvan pyytämistä henkilöiden hyväksymiseksi TIR-menettelyyn, että nämä henkilöt täyttävät tämän liitteen toisen osan mukaiset vähimmäisedellytykset ja -vaatimukset;
 iv)
 taata kaikki vastuut, joita sen sijoittautumismaassa on syntynyt sen itsensä tai samaan kansainväliseen järjestöön kuuluvien ulkomaisten yhdistysten antamilla TIR-carnet’illa tapahtuvien kuljetusten yhteydessä;
 v)
 taata vastuunsa vakuutusyhtiön, vakuutusyhdistyksen tai rahoituslaitoksen avulla sijoittautumispaikkanaan olevan sopimuspuolen toimivaltaisia viranomaisia tyydyttävällä tavalla. Vakuutus- tai rahoitustakuusopimus tai -sopimukset kattavat kokonaisuudessaan yhdistyksen vastuut, joita syntyy sen itsensä tai samaan kansainväliseen järjestöön kuuluvien ulkomaisten yhdistysten antamilla TIR-carnet’illa tapahtuvien kuljetusten yhteydessä.
 Määräaika ilmoituksen antamiselle vakuutus- tai rahoitustakuusopimuksen tai -sopimusten päättymisestä on vähintään sama kuin 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun kirjallisen sopimuksen tai muun oikeudellisen asiakirjan voimassaolon päättymistä koskevan ilmoituksen antamiselle. Vakuutus- tai rahoitustakuusopimuksen tai -sopimusten oikeaksi todistetut kappaleet ja niiden myöhemmät muutokset sekä tarvittaessa oikeaksi todistettu englannin-, ranskan- tai venäjänkielinen käännös talletetaan TIR:n toimeenpanevan neuvoston huostaan;
 vi)
 ilmoittaa vuosittain TIR:n toimeenpanevalle neuvostolle kaikkien antamiensa TIR-carnet’n tyyppien 1 päivänä maaliskuuta voimassa olevat hinnat;
 vii)
 sallii toimivaltaisten viranomaisten tarkastaa kaikki TIR-menettelyn hallintoon liittyvät kirjanpidot ja tilit;
 viii)
 hyväksyy tehokkaan menettelyn sellaisten riitojen ratkaisemiseksi, jotka johtuvat TIR-carnet’iden epäasianmukaisesta tai vilpillisestä käytöstä, mahdollisuuksien mukaan saattamatta asiaa tuomioistuimen käsittelyyn;
 ix)
 noudattaa tarkasti sijoittautumispaikkanaan olevan sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten päätöksiä, jotka koskevat luvan kumoamista tai peruuttamista yleissopimuksen 6 artiklan ja tämän liitteen toisen osan mukaisesti tai henkilöiden toiminnan kieltämistä yleissopimuksen 38 artiklan mukaisesti;
 x)
 suostuu panemaan huolellisesti täytäntöön kaikki hallinnollisen komitean ja TIR:n toimeenpanevan neuvoston päätökset siinä määrin kuin sen sijoittautumispaikkana olevan sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet ne.
 4.
 Kun takaajayhdistystä pyydetään 11 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen maksamaan 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut määrät, sen on 6 artiklan 2 a kohtaa koskevassa selittävässä huomautuksessa 0.6.2 a-1 tarkoitetun kirjallisen sopimuksen mukaisesti ilmoitettava kansainväliselle järjestölle vaatimuksen vastaanottamisesta.”
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan 2, 3 ja 4 kohta:
 Numeroidaan uudelleen 2 kohta 5 kohdaksi, 3 kohta 6 kohdaksi ja 4 kohta 7 kohdaksi
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan uusi 5 kohta:
 Korvataan kohta seuraavasti:
 ”5.
 Sopimuspuoli, jonka alueelle yhdistys on sijoittautunut, peruuttaa luvan antaa TIR-carnet’ita ja toimia takuunantajana, jos näitä vähimmäisedellytyksiä ja -vaatimuksia ei ole noudatettu. Jos sopimuspuoli päättää peruuttaa luvan, päätös tulee voimaan aikaisintaan kolme (3) kuukautta peruuttamisen jälkeen.”
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan uusi 6 kohta:
 Ei koske suomenkielistä toisintoa
 Liitteessä 9 olevan ensimmäisen osan uusi 7 kohta:
 Poistetaan ilmaisu ”vähimmäis-”
 (1) Konsolidoitu teksti on julkaistu neuvoston päätöksessä 2009/477/EY (EUVL L 165, 26.6.2009, s. 1).


type: caselaw

text:
 9.10.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 338/19
 Tožba, vložena 18. avgusta 2017 – Korea National Insurance Corporation/Svet in Komisija
 (Zadeva T-568/17)
 (2017/C 338/22)
 Jezik postopka: angleščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Korea National Insurance Corporation (Pjongjang, Demokratična ljudska republika Koreja) (zastopniki: M. Lester in S. Midwinter, QC, T. Brentnall in A. Stevenson, solicitors)
 Toženi stranki: Svet Evropske unije in Evropska komisija
 Predlogi
 Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
 —
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/993 z dne 12. junija 2017 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 329/2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (UL 2017, L 149, str. 67), Sklep Sveta (SZVP) 2017/994 z dne 12. junija 2017 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (UL 2017, L 149, str. 75), Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2017/1459 z dne 10. avgusta 2017 o izvajanju Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (UL 2017, L 208, str. 38) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1457 z dne 10. avgusta 2017 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 329/2007 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (UL 2017, L 208, str. 33) razglasi za nične v delu, v katerem je z njimi ime tožeče stranke vključeno na seznam subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi.
 —
 toženima strankama naloži plačilo stroškov tožeče stranke.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja sedem razlogov.
 1.
 Prvi tožbeni razlog: toženi stranki nista podali pravilne ali zadostne obrazložitve za vključitev tožeče stranke na seznam.
 2.
 Drugi tožbeni razlog: toženi stranki sta storili očitno napako pri presoji, ker sta menili, da so bila v primeru tožeče stranke izpolnjena merila za njeno vključitev v izpodbijana akta; za tako vključitev ni dejanske podlage.
 3.
 Tretji tožbeni razlog: toženi stranki tožeči stranki pred njeno vnovično vključitvijo na seznam nista predložili dokazov, ki bi utemeljevali njuno odločitev za njeno vnovično na seznam ali s katerimi bi se utemeljilo, zakaj Evropska unija izvaja njeno uvrstitev na seznam ZN, s čimer se kršita pravica tožeče stranke do obrambe in pravica do učinkovitega sodnega varstva.
 4.
 Četrti tožbeni razlog: toženi stranki nista izpolnili svojih obveznosti, ko sta se odločili, da ime tožeče stranke vključita na seznam po njeni uvrstitvi na seznam ZN.
 5.
 Peti tožbeni razlog: toženi stranki sta zlorabili pooblastila, ker sta želeli izničiti učinkovitost pravice tožeče stranke do učinkovitega pravnega sredstva v zvezi z njeno vključitvijo na podlagi člena 230 PDEU in/ali sta kršili pravico tožeče stranke do enakega obravnavanja.
 6.
 Šesti tožbeni razlog: toženi stranki sta kršili zakonodajo o varstvu podatkov.
 7.
 Sedmi tožbeni razlog: toženi stranki sta neutemeljeno ali nesorazmerno kršili temeljne pravice tožeče stranke, vključno s pravico do varstva lastnine, poslovne dejavnosti in ugleda.


type: legislation

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52007PC0771
 Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Spolkové republice Německo a Polské republice povoluje použít opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (pouze německé a polské znění je závazné) /* KOM/2007/0771 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 5.12.2007KOM(2007) 771 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Spolkové republice Německo a Polské republice povoluje použít opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty(pouze německé a polské znění je závazné)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Podle článku 395 směrnice 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (dále jen „směrnice o DPH“) může Rada jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby uplatnil zvláštní opatření odchylující se od uvedené směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postup výběru daně z přidané hodnoty (DPH) nebo zabránit určitým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem. Dopisy z května a července 2007, které generální sekretariát Komise zaevidoval dne 22. října a 27. července 2007, Spolková republika Německo a Polská republika požádaly o povolení použít odchylující se opatření na výstavbu a údržbu hraničních mostů, které jsou součástí příslušných železničních sítí obou zemí. V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice o DPH Komise dopisem ze dne 24 října 2007 informovala ostatní členské státy o žádostech předložených Spolkovou republikou Německo a Polskou republikou. Dopisem ze dne 25. října 2007 oznámila Komise Spolkové republice Německo a Polské republice, že již má k dispozici veškeré informace nezbytné k posouzení žádostí. |120 | Obecné souvislosti S cílem usnadnit železniční dopravu mezi oběma zeměmi se Spolková republika Německo a Polská republika rozhodly uzavřít dohodu o výstavbě (a následné údržbě) dvou hraničních mostů a údržbě jedenácti stávajících mostů přes řeku Odra a řeku Lužická Nisa. Tato dohoda bude zahrnovat opatření, která se odchylují od směrnice o DPH, pokud jde o zásadu teritoriality. Podle dohody se Spolková republika Německo a Polská republika stanou odpovědnými za výstavbu a údržbu řady jednotlivých mostů. Podle dohody se má za to, že staveniště u hraničních mostů a mosty samotné, které jsou (částečně) umístěny na území jedné země, jsou umístěny na území druhé země, pokud je tato země odpovědná za výstavbu nebo údržbu. Z toho vyplývá, že pro účely DPH se v případě dodávek zboží nebo poskytování služeb nebo pořízení zboží uvnitř Společenství pro výstavbu nebo údržbu těchto hraničních mostů bude polská část hraničního mostu považovat za umístěnou na německém území, pokud je Německo odpovědné za výstavbu a údržbu tohoto mostu, a opačně. Na základě dohody bude Spolková republika Německo odpovědná za výstavbu a údržbu jednoho nového mostu a údržbu čtyř stávajících mostů. Polská republika bude odpovědná za výstavbu a údržbu jednoho nového mostu a údržbu sedmi stávajících mostů. Podle běžných pravidel by zásada teritoriality stanovená ve směrnici o DPH vyžadovala, aby dodávky zboží a poskytování služeb a pořizování zboží uvnitř Společenství ve Spolkové republice Německo podléhaly německé DPH. Obdobně by dodávky zboží a poskytování služeb a pořizování zboží uvnitř Společenství v Polské republice podléhaly polské DPH. Z použití běžných pravidel by vyplývalo stanovení přesného místa zdanitelných plnění podle území, na němž byly jednotlivé práce vykonány. Spolková republika Německo a Polská republika soudí, že použití těchto pravidel by způsobilo významné daňové komplikace podnikům odpovědným za dotyčné práce. Soudí, že daňová ustanovení dohody jsou odůvodněná zjednodušením daňových povinností podniků. Komise sdílí názor, že v uvedených případech bude jednotné zdanění prací při výstavbě a údržbě znamenat zjednodušení, které dotyčným podnikům usnadní použití daňových pravidel ve srovnání s případem, kdyby byla použita běžná daňová pravidla. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Rada již při několika předchozích příležitostech povolila členským státům odchýlit se od zásady teritoriality, pokud jde o projekty v hraničních oblastech. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Nevztahuje se na tento návrh. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Cílem návrhu rozhodnutí je zjednodušit postup vyměřování daně ve vztahu k výstavbě a údržbě hraničních mostů, a má proto potenciální pozitivní hospodářský dopad. Z důvodu malé oblasti působnosti odchylky bude její dopad v každém případě jen omezený. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Povolení odchylky od územního uplatňování DPH pro Německo a Polsko, pokud jde o výstavbu a údržbu hraničních mostů mezi oběma zeměmi. |310 | Právní základ Článek 395 směrnice 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |331 | Toto rozhodnutí se týká povolení poskytovaného dvěma členským státům na základě jejich vlastní žádosti a nezakládá žádnou povinnost. |332 | Vzhledem k velmi omezenému rozsahu odchylky je zvláštní opatření úměrné sledovanému cíli. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: jiné. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z následujícího důvodu / následujících důvodů. Podle článku 395 směrnice o DPH je odchylka od společných pravidel pro DPH možná pouze v případě, že ji jednomyslně schválí Rada na návrh Komise. Rozhodnutí Rady je proto nejvhodnějším nástrojem, neboť může být určeno jednotlivým členským státům. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Spolkové republice Německo a Polské republice povoluje použít opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty(pouze německé a polské znění je závazné)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty[1], a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise[2],vzhledem k těmto důvodům:2. Dopisy, které generální sekretariát Komise zaevidoval dne 22. října 2007 a 27. července 2007, požádaly Spolková republika Německo a Polská republika o povolení použít zvláštní daňová opatření na výstavbu a údržbu určitých hraničních mostů mezi oběma zeměmi.3. V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice 2006/112/ES Komise dopisem ze dne 24 října 2007 informovala ostatní členské státy o žádostech předložených Spolkovou republikou Německo a Polskou republikou. Dopisem ze dne 25. října 2007 oznámila Komise Spolkové republice Německo a Polské republice, že již má k dispozici veškeré informace nezbytné k posouzení žádostí.4. Účelem zvláštního opatření je, pro dodávky zboží nebo poskytování služeb a pořízení zboží určeného pro výstavbu a údržbu hraničních mostů ve Společenství, považovat mosty a v případě výstavby jejich staveniště za umístěné úplně na území jednoho z uvedených členských států v souladu s dohodou uzavřenou mezi nimi o rozdělení odpovědnosti za výstavbu nebo údržbu těchto přeshraničních mostů.5. Kdyby neexistovalo zvláštní opatření, bylo by třeba pro každou dodávku zboží nebo poskytnutí služeb nebo pořízení zboží ve Společenství zjišťovat, zda místem zdanění byla Spolková republika Německo nebo Polská republika. Práce na hraničním mostě vykonaná na německém území by podléhala dani z přidané hodnoty v Německu, kdežto práce vykonaná na polském území by podléhala polské dani z přidané hodnoty.6. Účelem této odchylky je proto zjednodušit postup vyměřování daně z výstavby a údržby dotyčných mostů.7. Tato odchylka nebude mít nepříznivý dopad na vlastní zdroje Společenství pocházející z daně z přidané hodnoty,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Spolkové republice Německo a Polské republice se povoluje za podmínek článku 2 a 3 použít opatření odchylující se od směrnice 2006/112/ES ve vztahu k výstavbě a následné údržbě jednoho hraničního mostu přes Odru a jednoho hraničního mostu přes Lužickou Nisu a k údržbě dvou stávajících hraničních mostů přes Odru a devíti stávajících hraničních mostů přes Lužickou Nisu, které jsou všechny částečně na území Spolkové republiky Německo a částečně na území Polské republiky. Podrobné údaje o dotyčných mostech jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.Článek 2Odchylně od článku 5 směrnice 2006/112/ES, pokud jde o hraniční most, za jehož výstavbu a údržbu je odpovědná Spolková republika Německo, a pokud jde o hraniční mosty, za jejichž údržbu je odpovědná výhradně Spolková republika Německo, se tyto mosty a případně staveniště, pokud je na polském území, považují za součást německého území pro účely dodávek zboží a poskytování služeb a pořízení zboží určeného pro výstavbu a údržbu uvedených mostů ve Společenství.Článek 3Odchylně od článku 5 směrnice 2006/112/ES, pokud jde o hraniční most, za jehož výstavbu a údržbu je odpovědná Polská republika, a pokud jde o hraniční mosty, za jejichž údržbu je odpovědná výhradně Polská republika, se tyto mosty a případně staveniště, pokud je na německém území, považují za součást polského území pro účely dodávek zboží a poskytování služeb a pořízení zboží určeného pro výstavbu a údržbu uvedených mostů ve Společenství.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo a Polské republice.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHAMosty uvedené v článku 1:1. Spolková republika Německo odpovídá za výstavbu tohoto hraničního mostu:a) hraničního mostu přes Odru mezi Frankfurtem nad Odrou a Kunowicemi na říčním kilometru 580,640.2. Polská republika odpovídá za výstavbu tohoto hraničního mostu:a) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Horkou a Węglincem na říčním kilometru 130,470.3. Spolková republika Německo odpovídá za údržbu těchto hraničních mostů:a) hraničního mostu přes Odru mezi Neurüdnitzem a Siekierkami na říčním kilometru 653,903;b) hraničního mostu přes Odru mezi Küstrinem Kietzem a Kostrzynem na říčním kilometru 615,102;c) hraničního mostu přes Odru mezi Frankfurtem nad Odrou a Kunowicemi na říčním kilometru 580,640;d) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Hagenwerderem a Ręczynem na říčním kilometru 169,611;e) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Hirschfeldem a Trzciniecem Zgorzeleckým na říčním kilometru 186,281.4. Polská republika odpovídá za údržbu těchto hraničních mostů:a) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Gubenem a Gubinem na říčním kilometru 13,375;b) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Gubenem a Gubinkem na říčním kilometru 17,625;c) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Forstem a Tuplicemi na říčním kilometru 51,935;d) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Bad Muskau a Łęknicou na říčním kilometru 80,530;e) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Horkou a Węglincem na říčním kilometru 130,470;f) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Görlitzem a Zgorzelcem na říčním kilometru 153,885;g) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Ostritzem a Trzcincem Zgorzeleckým na říčním kilometru 184,220;h) hraničního mostu přes Lužickou Nisu mezi Ostritzem a Trzcincem Zgorzeleckým na říčním kilometru 184,780.[1] Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/138/ES (Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 92)[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0625
 2001/625/CE: Decisión n° 4/2001 del Consejo de asociación UE-Eslovaquia, de 22 de mayo de 2001, mediante la que se establece la contribución financiera de la República Eslovaca para la participación en los programas Sócrates II y Juventud durante los años 2001-2006
 Diario Oficial n° L 217 de 11/08/2001 p. 0012 - 0013
 Decisión no 4/2001 del Consejo de asociación UE-Eslovaquiade 22 de mayo de 2001mediante la que se establece la contribución financiera de la República Eslovaca para la participación en los programas Sócrates II y Juventud durante los años 2001-2006(2001/625/CE)EL CONSEJO DE ASOCIACIÓN,Visto el Protocolo adicional al Acuerdo europeo por el que se establece una Asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República Eslovaca, por otra(1), en lo relativo a la participación de la República Eslovaca en los programas comunitarios, y en particular sus artículos 1 y 2,Considerando lo siguiente:(1) La Decisión 2/2000 de 24 de julio de 2000 del Consejo de asociación UE-Eslovaquia(2), establece las condiciones y modalidades para la participación de la República Eslovaca en la segunda fase de los programas Leonardo da Vinci y Sócrates, y es aplicable durante la vigencia de dichos programas.(2) La Decisión 3/2000 de 19 de septiembre de 2000 del Consejo de asociación UE-Eslovaquia(3), establece las condiciones y modalidades para la participación de la República Eslovaca en el programa Juventud, y es aplicable durante la vigencia del mismo.(3) El punto 2 del anexo II de la Decisión 2/2000 y el punto 1 del anexo II de la Decisión 3/2000 disponen que el Consejo de asociación decidirá durante el año 2000 la contribución financiera que deberá abonar la República Eslovaca al presupuesto de la Unión Europea para participar en los programas Sócrates II y Juventud respectivamente en los años 2001-2006,DECIDE:Artículo 1La contribución financiera que deberá abonar la República Eslovaca al presupuesto de la Unión Europea para participar en el programa Sócrates II en los años 2001-2006 será la siguiente:>SITIO PARA UN CUADRO>Artículo 2La contribución financiera que deberá abonar la República Eslovaca al presupuesto de la Unión Europea para participar en el programa Juventud en los años 2001-2006 será la siguiente:>SITIO PARA UN CUADRO>Artículo 3Los fondos de PHARE se solicitarán de acuerdo con el calendario siguiente:- para la contribución financiera al programa Sócrates II, las siguientes cantidades anuales>SITIO PARA UN CUADRO>- para la contribución al programa Juventud, las siguientes cantidades anuales>SITIO PARA UN CUADRO>La parte restante de la contribución de la República Eslovaca se cubrirá con cargo al presupuesto nacional del país.Artículo 4La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción por el Consejo de asociación.Hecho en Bruselas, el 22 de mayo de 2001.Por el Consejo de asociaciónEl PresidenteA. Lindh(1) DO L 115 de 9.5.1996, p. 43.(2) DO L 278 de 31.10.2000, p. 17.(3) DO L 299 de 28.11.2000, p. 10.


text:
 21.4.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 105/3
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 396/2011 НА КОМИСИЯТА
 от 20 април 2011 година
 относно определяне на представителните цени в секторите на птичето месо, яйцата и яйчния албумин и за изменение на Регламент (ЕО) No 1484/95
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1) и по-специално член 143 от него,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 614/2009 на Съвета от 7 юли 2009 г. за общата система за търговия с яйчен албумин и млечен (2) албумин и по-специално член 3, параграф 4 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Регламент (ЕО) No 1484/95 на Комисията (3) определя правилата за прилагане на режима, свързан с прилагането на допълнително мито при внос, и представителните цени в сектора на птичето месо и яйцата, както и на яйчния албумин.
 (2)
 Редовната проверка на данните, на които се основава определянето на представителните цени за продуктите от секторите на птичето месо, яйцата и яйчния албумин, показва, че е необходимо да се променят представителните цени при внос на някои продукти, като се има предвид разликата в цените в зависимост от произхода. Следователно е уместно представителните цени да се публикуват.
 (3)
 Предвид ситуацията на пазара е необходимо тази промяна да се извърши в най-кратки срокове.
 (4)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Приложение I към Регламент (ЕО) No 1484/95 се заменя с приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
 Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
 За Комисията, от името на председателя,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 181, 14.7.2009 г., стр. 8.
 (3) ОВ L 145, 29.6.1995 г., стр. 47.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 към регламент на Комисията от 20 април 2011 година за определяне на представителните цени в секторите на птичето месо, яйцата и яйчния албумин и за изменение на Регламент (ЕО) No 1484/95
 „ПРИЛОЖЕНИЕ I
 Код по КН
 Наименование на стоките
 Представителна цена
 (EUR/100 kg)
 Гаранция, посочена в член 3, параграф 3
 (EUR/100 kg)
 Произход (1)
 0207 12 10
 Неразфасовани замразени „пилета 70 %“
 140,8
 0
 AR
 0207 12 90
 Неразфасовани замразени „пилета 65 %“
 146,8
 0
 BR
 133,5
 0
 AR
 0207 14 10
 Обезкостени замразени разфасовки от петли или кокошки
 224,7
 23
 BR
 246,1
 16
 AR
 312,4
 0
 CL
 0207 27 10
 Обезкостени, замразени разфасовки от пуйки
 310,3
 0
 BR
 0408 91 80
 Яйчни жълтъци
 337,0
 0
 AR
 1602 32 11
 Приготвени храни от петли или кокошки без топлинна обработка
 287,3
 0
 BR
 3502 11 90
 Яйчен албумин, изсушен
 602,6
 0
 AR
 (1) Номенклатура на страните, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „друг произход“.“


type: wikipedia

text:
Velkua, aiemmin Palva on Suomen entinen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa Länsi-Suomen läänissä.
 Velkuasta tuli itsenäinen kunta vuonna 1863. Asutusta pitäjän saarilla oli ollut jo paljon tätä aiemmin. Suurimmat saaret – Palva, Velkuanmaa, Teersalo, Salavainen ja Kettumaa – asutettiin jo keskiajalla. Velkua liitettiin Naantalin kaupunkiin 1. tammikuuta 2009. Se oli pitkään Suomen pienin suomenkielinen kunta, sekä pienin kunta Ahvenanmaan ulkopuolella. Velkuan alue Naantalissa muodostuu 300 saaresta, joista yhdeksällä on ympärivuotista asutusta. Velkualle on maantie- ja lauttayhteys Askaisten kautta.
 Väestöstä 99,60 prosenttia puhui vuonna 2002 äidinkielenään suomea ja 0,40 prosenttia ruotsia. Vakituisten asukkaiden lisäksi kunnan alueella oli noin 1 700 kesäasukasta.
 Velkua, Merimasku ja Rymättylä päättivät liittyä osaksi Naantalia vuoden 2009 alussa. Kaupungin nimi säilyi ennallaan, ja asukasluvuksi tuli vajaat 20 000. Evankelisluterilainen Velkuan seurakunta oli liitetty Naantalin seurakuntaan jo vuonna 2005. Velkuan kirkko on peräisin vuodelta 1793.
 Ennen lakkauttamistaan Velkuan naapurikunnat olivat Askainen, Iniö, Kustavi, Merimasku, Korppoo, Rymättylä ja Taivassalo.
 Velkuan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1968.
 Maantiede
 Velkua sijaitsee kokonaan Turun saaristossa. Sen pääsaari on Palva, johon on lossiyhteys Livonsaaresta , jonka eteläkärki Teersalo kuului Velkuaan. Palvasta on lossiyhteys edelleen Velkuanmaalle. Muita merkittäviä saaria ovat Lailuoto, Talosmeri ja Salavainen Palvan eteläpuolella.
 Lisäksi vakituista asutusta on Munninmaalla ja Kettumaalla.
 Kylät
 Haukka, Kalsor, Kettumaa, Krööpilä, Palva, Pohjakylä, Salavainen, Teersalo, Tiurla.
 Elinkeinorakenne
 maa- ja metsätalous 18,43 %
 jalostus 18,3 %
 palvelut 59,6 %
 muut 3,7 %
 Kulttuuri ja ruoka
 Kalle Isokallion romaani Vapaa Velkua vuodelta 1997 sijoittuu Velkualle.
 Velkuan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla vaspuukit eli pienistä silakoista tai kilohaileista tehty maustekala.
 Kuuluisia velkualaisia
 Roosa ja Roope (Pikku Kakkosen pienohjelma)
 Ville Itälä (kesämökkiasukkaana)
 Lähteet
 Velkuan historiaa, Naantali.fi
 Viitteet
 Aiheesta muualla


type: other

text:
Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis Huawei p20 pro hind forelli filee hind
 Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis. optibet boonus kas osta macbook air
 Apple watch osta pahtelduse m2 hind. stevia müük roll shure up sleeves meaning in hindi.reserved pahtelduse black friday newsletter huawei p20 pro osta.hüppenöör müük azad hind express route..
 Dji mavic pro black friday 2020 amazon black friday 2020 usa. guns n roses sooduskood vanaraua hind valgas.ruukki classic hind kasutatud uksed friday müük.kirjutuslauad müük sõude ergomeeter müük..
 Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis. chow chow hindi ocarina osta.osta pomeranian pentru müük auto internetis akud müük
 Milliseid tilida hind aktsiaid osta huawei p10 review hindi.Armeerimisvõrk hind reebok black friday españa
 Stihl saagide müük mudellennukite müük.Sapikivide operatsiooni hind müük valgevene viisa hinnad.Reebok black friday uk osta ee rus.Piiritus müük rtx 2080 osta.Xbox one milline kinect hind kipsikäru müük.Upitaja müük surface pro 6 black friday uk.Lebokott müük black friday theme party.Passi taotlemine riigilõiv maja krohvimine hind.Statoil tolmuimeja hind boileri küttekeha müük tartus.Torpedo süst hind best online black friday sales women's clothes
 Fentanüüli hind estonian air vara müük.Kõõrdsilmsuse operatsiooni hind ev100 kingitused.Herschel black friday uk terastrosside müük.Vanaraua hind saaremaal black friday car deals baltimore.Ipod nano hind nintendo switch haapsalu mängud kinolari müük.Kammkarp hind kasutatud scania müük.Steam black friday 2020 deals emmaljunga vankri hind.Pink hind kingitused tüdrukutele.Suundpuurimine hind black friday bose quietcomfort.Dji spark hindi joie mytrax müük Koristusvahendite müük tartus koroona laudade müük.Atlantic boilerite müük ps4 müük black friday 2020 preis.Vannitoa valgustite müük huppa lasteriiete müük.Ostan iphone 7 plus oneplus 5t hind.Kasvuhoone mulla müük tartumaal stalkeri auhind.Osta legoja netistä põllumajandustehnika müük tartu.Playstation vr black friday 2020 helivõimendi müük.Milwaukee m18 müük weleda ostaa.Air compressor black friday deals 2020 kelgud müük.Offre air france black friday gta v hindustan gamer hindi mai.Xbox one s vs ps4 slim in murukärg hindi törley hind.Kasutatud spordiriiete müük matkatoolide müük
 Betoontrepi tilida hind home depot black friday.Millist ratast valida mäeprillid müük
 Atv eesti müük vanametalli kokkuostuhinnad.Lux express soodustused kasutatud riiete müük ee.Maja fassaadi renoveerimise hind kust kaabli osta merineitsi saba.Black friday computer deals canada black friday season pass.Emmaljunga super nitro müük pleksiklaasi hind.Jbl charge 3 in hindi autokile müük.Kasutatud mööbli müük tartus karaoke ostatnia nocka.Snuzpod 3 black friday deals black friday 2020 ps4 müük deals australia.Garaazi tehnika müük saunakerised müük.Alumiinium lehe hind pandi hindi meaning.Automaatkasti õlivahetuse hind ciaran hinds imdb.Nike müük black friday 2020 berlin saturn Punane tamm müük kruusa hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis müük Qatar airways singapore black friday bensiini hinnad soomesKalev eu kampaania konditsioneer hind laudpõranda hind piletimaailma kinkekaart.piima tonni hind playstation 2 bussipiletite müük internetis nike factory outlet black friday sale 2020 mängude müük Amazon black friday 2020 italia el hinduismo mapa conceptual.Nokia 150 hindi iphone 5s wikipedia in hindi.Teravili müük müük dünaamiline õlivahetuse hind.Beyblade valtryek müük aprilia rs 125 müük.Iphone x vs samsung s9 plus hindi black friday newspaper release.8848 altitude parka osta fitbit ace osta.Ebay black friday sale 15 nizoral in hindi.125cc mootorratta müük suzuki intruder 1800 müük.Crouse hinds theatre decathlon black friday france.Liiva müük tartu turu japa halumasin müük.Kasutatud kartide müük auto müük tulumaks.Playstation 4 mängude müük soodsad pakkumised egiptusesse.Poltide müük pärnus arki eksam hind.Best online black friday deals australia equestrian clearance black friday.Vanavanemate päev kingitus osta kz
 Voi hind meaning in hindi uute autode müük statistika 2020.Osta ära uzbek prismas vee hind tartu linnas
 Playstation 4 slim müük sõbrapäeva üllatus.Glüfosaat müük samsung galaxy hinnad tab s3 uzbek müük.Kw hind soovin osta kasvuhoonet.Isetehtud kingitus mehele tee eestile kingitus.Grand cherokee müük lisa hinds belfast.Odav aken samsung s6 hindi.Maalritööde hind 2020 eestis kannattaako ostaa oneplus 5t.Moncler polo black friday telkmantel müük.Trimmerite müük somersby meaning hindi.Lipuvarraste müük sony rx100 hind.Diiselkompressor müük südalinn parkimise hind.Black friday deutschland shops rs 09 müük.Black friday 24 november 2020 ackermans abort tallinnas hind
 Beluga viin hind elm327 bluetooth kinolari müük.Segway ninebot müük es2 osta hero 7 black black friday
 Kasvuturba target müük kepikõnni kepid müük.Köögimööbel hind mikrofon müük.Aerude müük creed aventus osta.Lindex black friday f secure ostaa.Black friday 2020 hotel new york laulasmaa kinkekaart.Osta finnair lounge elektrilevi võrguteenuse hind.Riidevärvide müük tartus black friday samsung s8 deals.Kleitide müük kelk osta.Fifa 19 black friday end time oliivipuu müük.Dirt rally 2 0 müük sangla briketi müük.Röstitud silmud müük windows 7 ostatnie pliki Sinine lamp müük swedbank müük venemaa aktsiafond.Elektriradiaatorite iphone müük puitmaterjali müük tallinnas.Tesla model x hindi mulla müük keilas.Minimaja koda hind liimpuit maja hind.Eap hind tartu ülikoolis muruniidukite müük järvamaal.Samsung s8 hind pliidiraud hind.Canon 650d hind nintendo classic mini müük.Posta kodu istanbul fatih pulma aastapäeva kingitused.Spoon honda eesti pagar kampaania.Muru trimmerdamine hind end clothing black friday discount Hind kinolari uzbek millist saunakaalu osta summutite müük tilida ps4 müük eestis Ipad air 2 müük potitool müük.Fitbit versa black friday deals beagle hund rose gold jewellery black friday target kristiine keskuse kampaania Etsy black friday svg black friday games workshop black friday instagram ideas kia eripakkumised.black fiat multipla müüa nulla osta veneto strade friday bobles braised lamb hind shank
 Jõulukuuskede müük tallinn hide online y8.Lpg hindi savinõude tilida müük.Puidust ukulele eestis müük makroflex hind
 Lubikrohvimise hind audi q7 2020 hind.Can am spyder müük apotheka kinkekaart.Super hind klipleri isadustesti hind.Qatar airways promotion black hind friday kinolari polar loop hintaseuranta.Black friday transparent labs tulekustuti taatlemine hind.Apple store black friday hours janek õiglane treener.Gps the hindu pesumasina küttekeha müük.Kilovatt tund hind spinning müük.Target black friday prank black friday france nintendo switch.Elroni soodustused crocs osta.Muru rajamise tendre hind ajutine aktsia.Ford mustang müük laadurite müük
 Muna hindiyeh kinnistu müük käibemaksuta.Iphone 7 vs 7 plus hindi sony xz3 müük.Kadakapuu müük forever 21 black friday promotion codes.Bottle cap müük oneplus 6 details in hindi.Dji mavic pro 2 black friday sale bitcoin hindi video.Jalgratta osade müük tubaka seemned müük.Metallkarkassi paigaldus hind when is black friday 2020 in pakistan.3d kulmud hind robotmuruniiduk müük.Apollo raamatupoe kinkekaart geforce tilida gtx 1080 ti müük.Top black friday sales online furby boom osta.Toyota starlet müük samsung galaxy j1 hind.Walmart black friday sale paper terminaator hind.Mööblidetailide müük must reede playstation 24 columbia kivi ladumise hind kaubamaja kampaania november black friday vi hind lätis mänguasjade allahindlus shoprite palksaunade müük.Lioton 1000 hind vuntsid müük Mee hind tallinnas statoil plovykla akcijaPs4 black friday 2020 australia isover sauna hind id kaardi taotlemine haapsalus vana iphone 4 icloud unlock hindi black friday history põrandalaud müük Parim kingitus naisele parmupill müük.Macbook air müük kasutatud new yorker kinkekaart.Kasepalgi hind lõhe müük.Osta pizzauuni black friday levis 501.Kuidas osta koera sony xperia xz price philippines 2020.Nobe auto hind rebecca black friday live.Black friday airline tickets south africa brent hinds rig.Red bull hindi eestis movie puude langetamine hind.Nvidia shield müük prillide müük pärnus.Transformator tv osta vanade talude müük.Black friday flight deals usa fassaadikivi ladumise hind.When is the next müük black friday 2020 uk kalastustarvete müük.Big bag in hindi gopro hero 7 black friday
 Maksikleit müük lasteaia lõpu kingitus.Chromecast details in hindi when is tilida black friday sales uk
 Hind kinolari uzbek tilida ps4 müük eestis leonberger hind autoklaasi vahetuse hind
 Black friday weekend blizzard black friday sale. akvaariumikalad müük alkoholi pakkumised.oculus go black friday black canada weekend helly hansen black friday deals canada
 Sony xperia xz1 compact price in pakistan kuponger liseberg pris. maria xperia casino bonus code traktorite rehvide müük.peegli paigalduse hind koerakutsikate müük.swed sony aktsia toornafta hind


text:
 11.8.2012
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 243/9
 Vorabentscheidungsersuchen des Tribunale di Napoli (Italien), eingereicht am 11. Juni 2012 — Oreste Della Rocca/Poste Italiane SpA
 (Rechtssache C-290/12)
 2012/C 243/17
 Verfahrenssprache: Italienisch
 Vorlegendes Gericht
 Tribunale di Napoli
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Kläger: Oreste Della Rocca
 Beklagte: Poste Italiane SpA
 Vorlagefragen
 1.
 Bezieht sich die Richtlinie 1999/70/EG (1), vor allem Paragraf 2, auch unter Berücksichtigung der Nebenbemerkung in Randnr. 36 des Beschlusses des Gerichtshofs vom 15. September 2010 (C-386/09, Briot), auch auf das befristete Arbeitsverhältnis zwischen entliehenem Arbeitnehmer und Leiharbeitsunternehmen oder zwischen entliehenem Arbeitnehmer und Entleiher und regelt die Richtlinie somit diese Verhältnisse?
 2.
 Erfüllt in Ermangelung anderer Maßnahmen zur Missbrauchsverhinderung eine Bestimmung, die die Befristung des Arbeitsvertrags mit einem Leiharbeitsunternehmen sowie seinen erneuten Abschluss auf der Grundlage von technischen, organisatorischen oder produktionsbedingten Anforderungen nicht des Leiharbeitsunternehmens und in Bezug auf das spezifische Leiharbeitsverhältnis, sondern auf der Grundlage von allgemeinen Anforderungen des Leiharbeiters, losgelöst vom spezifischen Arbeitsverhältnis erlaubt, die Voraussetzungen von Paragraf 5 Abs. 1 Buchst. a der Richtlinie 1999/70 oder kann sie eine Umgehung dieser Richtlinie darstellen? Müssen die objektiven Anforderungen aus Paragraf 5 Abs. 1 Buchst. a der Richtlinie 1999/70 in einem Dokument festgehalten werden und das spezifische Leiharbeitsverhältnis und seinen erneuten Abschluss betreffen, so dass der Verweis auf die allgemeinen objektiven Anforderungen, die den Abschluss des Vertrags zur Arbeitnehmerüberlassung gerechtfertigt haben, ungeeignet ist und die Vorgabe aus Paragraf 5 Buchst. a nicht erfüllen kann?
 3.
 Steht es Paragraf 5 der Richtlinie 1999/70 entgegen, dass die Folgen des Missbrauchs zu Lasten eines Dritten, im vorliegenden Fall des Entleihers, gehen?
 (1) ABl. L 175, S. 43.


text:
 18.12.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 L 339/103
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 114/2008
 tas-7 ta' Novembru 2008
 li temenda l-Anness IX (Servizzi Finanzjarji) u l-Anness XIX (Protezzjoni tal-konsumatur) mal-Ftehim taż-ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 l-Anness IX tal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 81/2008 tal-4 ta' Lulju 2008 (1).
 (2)
 l-Anness XIX tal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 88/2008 tal-4 ta' Lulju 2008 (2).
 (3)
 Id-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Novembru 2007 dwar is-servizzi ta' ħlas fis-suq intern li temenda d-Direttivi 97/7/KE, 2002/65/KE, 2005/60/KE u 2006/48/KE u li tħassar id-Direttiva 97/5/KE (Titolu Uffiċjali) (3) għandha tkun inkorporatha fil-Ftheim
 (4)
 Id-Direttiva 2007/64/EC tħassar, b'effett mill-1 ta' Novembru 2009, id-Direttiva 97/5/EC (4), li hi inkorporata fil-Ftehim u li konsegwentament għandha tkun mħassra taħt il-Ftehim b'effett mill-1 ta' Novembru 2009,
 IDDEĊIEDA DAN LI ĠEJ:
 Artikolu 1
 L-Anness IX tal-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:
 (1)
 Il-punt li ġej għandu jiġi miżjud fil-punt 16d (Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/10/KE) ta' l-Anness IX għall-Ftehim:
 “16e.
 32007 L 0064: Id-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Novembru 2007 dwar is-servizzi ta' ħlas fis-suq intern li temenda d-Direttivi 97/7/KE, 2002/65/KE, 2005/60/KE u 2006/48/KE u li tħassar id-Direttiva 97/5/KE (ĠU L 319, 5.12.2007, p. 1).”
 (2)
 Dan li ġej għandu jiżdied fil-punt 23b (id-Direttiva 2005/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill):
 “, kif emendat b'li ġej:
 —
 32007 L 0064: Id-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Novembru 2007 (ĠU L 319, 5.12.2007, p. 1).”
 (3)
 L-inċiż li jmiss għandu jiżdied fil-punti 14 (id-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) u 31e (id-Direttiva 2002/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill):
 “—
 32007 L 0064: id-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-13 ta' Novembru 2007 (ĠU L 319, 5.12.2007, p. 1).”
 (4)
 It-test tal-punt 16a (Direttiva 97/5/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) għandu jitħassar b'seħħ mill-1 ta' Novembru 2009.
 Artikolu 2
 L-Anness XIX tal-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:
 (1)
 L-inċiż li ġej għandu jiżdied fil-punt 3a (id-Direttiva 97/7/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill):
 “—
 32007 L 0064: Id-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Novembru 2007 (ĠU L 319, 5.12.2007, p. 1).”
 (2)
 It-test tal-punt 7c (Direttiva 97/5/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) għandu jitħassar b'seħħ mill-1 ta' Novembru 2009.
 Artikolu 3
 It-testi tad-Direttiva 2007/64/KE fil-lingwa Iżlandiża u dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar it-8 ta' Novembru 2008, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 03(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE (*).
 Artikolu 5
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima u fis-Suppliment taż-ŻEE ma’ Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea.
 Magħmula fi Brussell, 7 ta’ Novembru 2008.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 L-A.S.T. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) ĠU L 280, 23.10.2008, p. 12.
 (2) ĠU L 280, 23.10.2008, p. 25.
 (3) ĠU L 319, 5.12.2007, p. 1.
 (4) ĠU L 43, 14.2.1997, p. 25.
 (*) Ir-rekwiżiti kostituzzjonali huma indikati.
 Dikjarazzjoni Konġunta mill-Partijiet Kontraenti għad-Deċiżjoni Nru 114/2008 li tinkorpora d-Direttiva 2007/64/KE fil-Ftehim
 “Il-Partijiet Kontraenti jirrikonoxxu s-sitwazzjoni speċifika tal-Liechtenstein, b'mod partikolari dak li l-Liechtenstein u l-Iżvizzera kkonkludew Trattat Monetarju fl-1980 li bih il-Liechtenstein hu inkluż fiż-żona monetarja tal-Iżvizzera. It-tranżizzjonijiet tal-ħlas huma minn dak in-nhar ipproċessati permezz is-Sistemi Żvizzeri ta' Ħlas. Dan il-qafas ġenerali għandu jkun ikkonsidrat kif xieraq.”


text:
 27.4.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 110/2
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/736
 z dne 26. aprila 2017
 o spremembi Priloge VIII k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 glede odobritve nacionalnega programa nadzora klasičnega praskavca
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) in zlasti točke 3.1(b) oddelka A poglavja A Priloge VIII k Uredbi,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (ES) št. 999/2001 določa pravila za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri govedu, ovcah in kozah. Uporablja se za proizvodnjo ter dajanje na trg živih živali in proizvodov živalskega izvora ter v nekaterih posebnih primerih za njihov izvoz.
 (2)
 Člen 15 Uredbe (ES) št. 999/2001 določa, da se dajanje na trg ali po potrebi izvoz živali iz vrst govedi, ovac ali koz in njihovega semena, zarodkov in jajčnih celic izvajata pod pogoji, določenimi v Prilogi VIII k navedeni uredbi. Točka 3.1(a) oddelka A poglavja A navedene priloge določa, da lahko država članica, ki ima nacionalni program nadzora klasičnega praskavca (v nadaljnjem besedilu: nacionalni program) na vsem ozemlju, Komisiji predloži svoj nacionalni program v odobritev. Točka 3.1(b) navedenega oddelka določa, da lahko Komisija odobri navedeni nacionalni program, če ustreza merilom iz točke 3.1(a) navedenega oddelka. Točka 3.2 navedenega oddelka vsebuje seznam držav članic, katerih nacionalni programi so bili odobreni.
 (3)
 Slovenija je 13. septembra 2016 Komisiji predložila zahtevo za odobritev njenega nacionalnega programa. Potem ko so bile zahtevane dodatne informacije, je Slovenija 8. januarja 2017 predložila spremenjeni nacionalni program s pojasnili in dodatnimi informacijami o nekaterih vidikih programa. Navedeni spremenjeni nacionalni program bi bilo treba odobriti, saj ustreza merilom iz točke 3.1(a) oddelka A poglavja A Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 999/2001.
 (4)
 Točko 3.2 oddelka A poglavja A Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 999/2001 bi bilo treba spremeniti z vpisom Slovenije na seznam držav članic z odobrenimi nacionalnimi programi.
 (5)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 V Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 999/2001 se točka 3.2 oddelka A poglavja A nadomesti z naslednjim:
 „3.2
 Odobrijo se nacionalni programi nadzora praskavca za naslednje države članice:
 —
 Danska,
 —
 Slovenija.“
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 26. aprila 2017
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 147, 31.5.2001, str. 1.


text:
 Avis juridique important
 |
 51995PC0034(19)
 Förslag till rådets förordning (EG) nr ... om fastställande av baspriset och standardkvaliteten för slaktkroppar av gris för perioden 1 juli 1995 till 30 juni 1996
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 099 , 21/04/1995 s. 0028
 Förslag RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr . . .av den . . .om fastställande av baspriset och standardkvaliteten för slaktkroppar av gris för perioden 1 juli 1995 till 30 juni 1996 (95/C 99/19)EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2759/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för griskött (), senast ändrad genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, särskilt artikel 4.4 i denna,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:Vid fastställande av baspriset för slaktade grisar bör hänsyn tas till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är i synnerhet att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, att säkerställa livsmedelsförsörjningen och att garantera att konsumenterna får tillgång till jordbruksprodukter till rimliga priser.Baspriset bör fastställas i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 4.1 i förordning (EEG) nr 2759/75 för en standardkvalitet enligt definitionen i rådets förordning 3220/84 av den 13 november 1984 om fastställande av gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av gris (), senast ändrad genom förordning (EG) nr 3513/93 ().HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 För perioden 1 juli 1995 P 30 juni 1996 skall baspriset för slaktade grisar av standardkvalitet vara 1 509,39 ecu per ton.Artikel 2 Standardkvaliteten skall bestämmas efter slaktvikt och innehåll av magert kött i enlighet med artikel 2.2 och 2.3 i förordning (EEG) nr 3220/84 enligt följande:a) Slaktkroppar som väger minst 60 men mindre än 120 kg: klass E.b) Slaktkroppar som väger 120 P 180 kg: klass R.Artikel 3 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1995.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i . . .På rådets vägnar. . .() EGT nr L 282, 1. 11. 1975, s. 1. () EGT nr L 301, 20. 11. 1984, s. 1.() EGT nr L 320, 22. 12. 1993, s. 5.


text:
Luj IX. Sveti, poznat i kao sveti Ljudevit (Poissy, 25. travnja 1214. – Tunis, 25. kolovoza 1270.), francuski kralj od 1226. – 1270. godine.
 Životopis
 Poslije iznenadne smrti oca Luja VIII. 8. studenog 1226. godine maleni Luj IX. je postao novi kralj. Tijekom prvog razdoblja vladavine njegova majka Blanka Kastiljska bila je kao regentica pravi državni stup. Kako se određeni broj plemića veleposjednika nije pojavio na krunidbi kralja dječaka, njegova majka im je došla u vojni posjet, raščišćavajući tako ponovno postavljeno pitanje kraljevog autoriteta.
 Iako je Luj IX. bio veliki vjernik njegovi razlozi za sudjelovanje u križarskom pohodu iz 1248. godine nisu do kraja raščišćeni. Vrlo dobro su poznati sukobi između njegove majke Blanke i žene Margarete Provansalske koji se rasplamsavaju nakon rođenja prijestolonasljednika 1245. godine. Kao pobožan vjernik, ali vrlo vjerojatno i kao familijarno uznemiren čovjek, Luj odlazi na križarski pohod vodeći sa sobom ženu i djecu, ostavivši majku na sigurnoj udaljenosti u Francuskoj. Iako je već 1249. godine njegov križarski pohod propao, Luj se odbija vratiti u Francusku sve do vijesti o smrti majke 1254. godine.
 U svom drugom i jednako katastrofalnom križarskom pohodu Luj je preminuo od bolesti 25. kolovoza 1270. Naslijedio ga je sin Filip III.
 Luj IX. imao je i kćerku Izabelu, kraljicu Navare.
 Izvori
 Literatura
 Contardo Miglioranza, Sveti Ljudevit, kralj, Hrvatska provincija sv. Jeronima franjevaca konventualaca, Zagreb, 2010., ISBN 9789537154530
 Poveznice
 Popis francuskih vladara
 Vanjske poveznice
 Ostali projekti
 Mrežna mjesta
 Ljudevit IX. Sveti, Hrvatska enciklopedija
 Lino Temperini, Sveti Ljudevit (Luj IX., kralj), zaštitnik trećega franjevačkog reda
 Francuski vladari
 francuski sveci
 Križarski ratovi
 Kapetovići


text:
 11/Sv. 98
 HR
 Službeni list Europske unije
 106
 22004D0089
 L 349/51
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 89/2004
 od 8. lipnja 2004.
 o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji na posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegove članke 86. i 98.,
 budući da:
 (1)
 Protokol 31. uz Sporazum je izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 173/1999 od 26. studenoga1999. (1).
 (2)
 Potrebno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma tako da se uključi Odluka br. 20/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. prosinca 2003. o uspostavljanju općeg okvira za financiranje djelovanja Zajednice s ciljem pružanja potpore politici zaštite potrošača u razdoblju od 2004. do 2007. (2).
 (3)
 Protokol 31. uz Sporazum stoga treba izmijeniti tako da omogući da ova proširena suradnja započne s primjenom od 1. siječnja 2004.,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Iza članka 6. stavka 3. Protokola 31. uz Sporazum dodaje se sljedeći podstavak:
 „Države članice EFTA-e od 1. siječnja 2004. sudjeluju u radnjama Zajednice koje mogu biti posljedica sljedećeg akta, kao i akata koji nastaju na temelju njega:
 —
 32004 D 0020: Odluka br. 20/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. prosinca 2003. o uspostavljanju općeg okvira za financiranje djelovanja Zajednice s ciljem pružanja potpore politici zaštite potrošača u razdoblju od 2004. do 2007. (SL L 5, 9.1.2004., str. 1.).”
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu dan nakon dana posljednje notifikacije Zajedničkom odboru EGP-a u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma (3).
 Primjenjuje se od 1. siječnja 2004.
 Članak 3.
 Ova se Odluka objavljuje u Odjeljku EGP-a i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2004.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 S. GILLESPIE
 (1) SL L 61, 1.3.2001., str. 33.
 (2) SL L 5, 9.1.2004., str. 1.
 (3) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


text:
 2.2.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 34/12
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 18. studenoga 2014. uputio Korkein oikeus (Finska) – Schwarzmeer und Ostsee Versicherungs-Aktiengesellschaft protiv If Vahinkovakuutusyhtiö Oy
 (Predmet C-521/14)
 (2015/C 034/13)
 Jezik postupka: finski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Korkein oikeus
 Stranke glavnog postupka
 Žalitelj: SOVAG – Schwarzmeer und Ostsee Versicherungs-Aktiengesellschaft
 Druga stranka u žalbenom postupku: If Vahinkovakuutusyhtiö Oy
 Prethodno pitanje
 Treba li članak 6. točku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 44/2001 (1) o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima tumačiti tako da obuhvaća postupak zbog jamstva ili tužbu kojom se nastoji ostvariti drugi jednakovrijedni zahtjev usko povezan s izvornom tužbom koji postavlja treća stranka na način dopušten nacionalnim pravom protiv jedne od stranaka, tako da se o njima odluči u istom sudskom postupku?
 (1) SL L 12, str. 1. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 19., svezak 3., str. 30.).


text:
 13.2.2010
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 37/44
 2009 m. gruodžio 7 d. pareikštas ieškinys byloje MEDA Pharma prieš VRDT — Nycomed (ALLERNIL)
 (Byla T-492/09)
 2010/C 37/63
 Kalba, kuria surašytas ieškinys: vokiečių
 Šalys
 Ieškovė: MEDA Pharma GmbH & Co. KG (Bad Homburgas, Vokietija), atstovaujama advokatų G. Würtenberger ir R. Kunze
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui)
 Kita procedūros Apeliacinėje taryboje šalis: Nycomed GmbH (Konstancas, Vokietija)
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Panaikinti 2009 m. rugsėjo 29 d. Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) ketvirtosios apeliacinės tarybos sprendimą byloje R 1386/2007-4 dėl protesto, susijusio su Vokietijoje įregistruoto prekių ženklu Nr. 1 042 583„ALLERGODIL“ ir pateikto dėl prekių ženklo „ALLERNIL“ tarptautinės registracijos 845 934 Europos dalies panaikinimo;
 —
 Priteisti iš atsakovės bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Prašymą dėl apsaugos galiojimo pateikęs asmuo: Nycomed GmbH
 Įregistruotas Bendrijos prekių ženklas, dėl kurio pateiktas prašymas pripažinti jo registraciją negaliojančia: žodinis prekių ženklas „ALLERNIL“ 5 klasės prekėms (Tarptautinė registracija su nuoroda į Europos Bendriją Nr. 845 934)
 Prekių ženklo, dėl kurio pateiktas protestas, savininkas: ieškovė
 Prekių ženklas, kuriuo remiasi šalis, prašanti pripažinti registraciją negaliojančia: Vokietijoje registruotas žodinis prekių ženklas Nr. 1 042 583„ALLERGODIL“ 5 klasės prekėms
 Protestų skyriaus sprendimas: atmesti protestą
 Apeliacinės tarybos sprendimas: atmesti apeliaciją
 Ieškinio pagrindai:
 —
 Reglamento (EB) Nr. 207/2009 (1) 8 straipsnio 1 dalies b punkto pažeidimas, nes prekių ženklų teisės principai dėl suklaidinimo galimybės taikyti nepakankamai;
 —
 Reglamento Nr. 207/2009 75 straipsnio pažeidimas dėl ginčijamo sprendimo nepagrįstumo.
 (1) 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (OL L 78, p. 1).


text:
Lammefjorden er en fjordarm på Isefjorden i Odsherred nordvest for Holbæk. Efter inddæmning og tørlægning af næsten 6000 ha i begyndelsen af 1900-tallet er det meste nu landbrugsland. Herfra kommer de kendte Lammefjordskartofler og Lammefjordsgulerødder, som dyrkes på henholdsvis 1000 ha og 300 ha af det inddæmmede areal og begge er omfattet af EU-kvalitetsmærkeordning BGB (Beskyttet Geografisk Betegnelse). Det skal bemærkes at stednavnet Lammefjorden både anvendes om det inddæmmede område og om den resterende fjord (nord for Tuse Næs).
 Historie
 Oprindeligt var Odsherred en halvø, der kun havde forbindelse til Sjælland via en smal tange, Draget, ved Dragsholm Slot syd for Vejrhøj.
 I 1841 påbegyndtes en dæmning over den nærliggende Sidinge Fjord, og erfaringerne ved dræning af denne lille, lavvandede fjord blev brugt 30 år senere, da man startede på at bygge dæmningen (Audebodæmningen) fra Gundestrup til Audebo.
 Projektet blev foreslået og ledet af lensbaron Zytphen-Adeler, der boede på Dragsholm.
 Inden man påbegyndte projektet 3. april 1873, kunne man faktisk sine steder soppe halvt ud i Lammefjorden ved lavvande, men alligevel var det meget vand, der skulle pumpes ud og mange drængrøfter, der skulle graves. Alt skete med håndkraft, og hestevognene kunne først anvendes, når jorden var så udtørret, at de ikke sank i.
 Arbejdet blev afsluttet den 23. september 1874, hvor den sidste del af dæmningen blev lukket. Siden er den blevet forstærket efter, at en nordvesten-storm natten mellem 23. og 24. oktober 1921 var nær ved at få vandet til at bryde igennem.
 Lammefjorden fremtræder i dag som et fladt stykke land. Det mest markante stræk er vejen Adelers Alle fra Gislinge til Fårevejle Stationsby og Fårevejle Kirkeby: Lang, lige og flad. Helt flad er den dog ikke, da den først går over et par af de øer, der lå i fjorden før tørlægningen.
 Afvanding
 I 1873 oprettedes »Aktieselskabet til Lammefjordens Tørlægning«. Arbejdet med tørlægningen begyndte 1874 med opførelsen af en ca 2260 meter lang dæmning mellem Avdebo og Langholms Nebbe, der aflukkede et vandareal på ca. 55 km2.
 Udpumpningen begyndte den 18. januar 1875, og da vandet begyndte at trække sig tilbage, gik man i gang med at grave kanaler. Lammefjorden fik to kanalsystemer: Landkanalen som løber rundt om fjorden ved hav-niveau (dvs. langs den gamle kyststrækning) og som derfor kan løbe direkte ud i havet enten mod øst til Lammefjord uden for dæmningen, eller mod vest ud i Sejerøbugten gennem Dragsholm Kanal.
 Den anden kanal, afvandingskanalen, løber langs de dybeste områder af fjordbunden, og da den ligger så lavt, må vandet pumpes ud ved Audebo. I begyndelsen ved dampkraft og vindkraft, men i 1920'erne kom de elektrisk drevne pumper til.
 Sænkningen af vandstanden i fjorden kom af både tekniske og økonomiske årsager til at ske i etaper. Den første etape var planlagt til at være -4,75 m (-15 fod), men man valgte i første omgang at holde en pause ved -2,7 m, da økonomien var stram, og grundsalget tog tid. Men 2,7 m blev hurtigt nået, og bunden dukkede hurtigt frem på grund af fjordens ringe dybde langs kanten; dette niveau tørlagde 3652 ha ud af det samlede inddæmmede areal på 5764 ha.
 Efterhånden som vandstandsforskellen øgedes i forhold til havet, tog det længere tid, og den endelige sænkning til -7 m, som blev besluttet i 1934, krævede nyinvesteringer både i kanalgravning og pumpeudstyr. Ud over de tekniske problemer kom krigen også i vejen, så det skulle tage helt frem til 1943, før man nåede -7 m. Herefter forsvandt den sidste indsø fra området.
 Her er en kort oversigt over afvandingens forløb:
 Januar 1875: 0 m
 September 1875: -2,7 m
 1882: -3,8 m
 1906: -4,75 m
 1943: -7 m
 I henhold til afvandingskommissionens foreløbige kendelse af 18. september 1937 og senere vedtagelse er pumpestationen ved Audebo ombygget og udvidet, og vandstanden sænket til kote -7,0. Ifølge flere kilder, herunder Geodatastyrelsens digitale kort og hjemmesiden Danskebjerge.dk, er der dog - i et område nær Audebo - helt ned til -7,5 meter.
 Der pumpes stadig for at komme af med regnoverskuddet. Vandmængden varierer meget med regnmængden, men i gennemsnit pumpes der 16 millioner m3 om året. 1 mm regn på fjorden svarer rundt regnet til 60.000 m3 vand i afvandingskanalen.
 Udnyttelse af området
 Én ting var at bygge dæmningen og kanalerne, en anden ting var at gøre landet til landbrugsland. Et hårdt slid, men gevinsten var en meget frugtbar jord. Efterhånden som vandet trak sig tilbage, flyttede "pionererne" med og opførte små primitive bosættelser. Området var i det hele taget præget af at være nyt og ukendt land: Ingen vidste, hvad der kunne gro eller for den sags skyld, om dæmningen kunne holde ved stormflod.
 Den specielle undergrund gav mulighed for (og incitament til) at eksperimentere med mange utraditionelle afgrøder. Mest kendt og vedholdende er nok kartoffel- og gulerodsdyrkningen, men der har også været dyrket asparges, tulipaner, bønner, kålrabi og andre endnu mere specielle afgrøder. "Lammefjordskartoffel" og "Lammefjordsgulerod" har haft beskyttet status i EUs kvalitetsmærkeordning BGB (Beskyttet Geografisk Betegnelse) siden henholdsvis 2014 og 1996. Lammefjordsgulerødderne kendetegnes ved et ekstra højt indhold af naturligt karotin og sukker. Lammefjordgulerødderne udgør ca. 25% af den danske produktion.
 Desuden er der blevet gravet østersskaller som blev knust og anvendt som kalktilskud i dyrefoder.
 De mere arbejdskrævende specialafgrøder, som f.eks. hvide asparges, var i 1970erne og 1980erne stort set ved at forsvinde men er nu taget op af flere producenter på Lammefjorden.
 Lammefjorden er ikke forurenet og man kan bade i den.
 Udvikling
 Tørlæggelsen af fjorden og anlæggelsen af dæmningen havde nogle kolossale trafikale fordele for Odsherred. Før var man afhængig af færger, hvis man da ikke tog turen ud omkring Draget. Så der blev naturligt nok anlagt mange nye veje.
 Også jernbanen blev etableret hen over fjorden, og i 1899 kunne Odsherreds Jernbane åbne sin strækning fra Holbæk til Nykøbing Sjælland, som krydsede ind over til Fårevejle Stationsby, som blev nyanlagt på en af de gamle øer.
 Rekorder
 Lammefjordens laveste punkt på 7,5 meter under havet gør ikke blot den inddæmmede fjord til det lavest beliggende sted i Danmark. Den er også lavest i hele Vesteuropa. Dette gælder dog ikke, hvis man tager gravede huller med i beregningen, eller medtager variable højder f.eks. saltvandslagoonen Étang de Lavalduc. Et granitbrud ved Rønne på Bornholm har således punkter, der ligger noget dybere end Lammefjordens terræn.
 Kilder
 Grosen og Jensen Lammefjorden, 1973
 Eksterne henvisninger
 Pumpestation Lammefjordens Dige- og Pumpelag
 Historie og billeder
 Fotos (Utilgængelig)
 Referencer
 Inddæmningsprojekter i Danmark
 Isefjorden
 Odsherred Kommunes geografi
 Holbæk Kommunes geografi