type: other

text:
Inregistrare factura constructie site
 Inregistrare factura constructie site Inregistrare factura constructie site 03-Mai-2010 3719 Intrebari: 1. am facturat catre o persoana fizica din Marea Britanie realizarea unui site; factura emisa de mine este cu tva. 2. am facturat catre o societate din SUA realizarea unui site, factura emisa de mine este cu TVA. 3. am primit o factura de la un furnizor din franta (abonament utilizare site-uri), am cod valid de la furnizor, pot sa imi deduc TVA? Va rog mult sa imi spuneti daca este corect din punct de vedere al TVA, pentru fiecare operatiune. Solutie oferita de Serviciul de Consultana al Consilier TVA Beneficiaza si tu de vocucherul de reducere pentru consultanta personalizata PFA. II. IF. Noua forma de organizare in 2017 Vezi detalii
 detalii aici Serviciile prestate de firma pe care o reprezentati se incadreaza in categoria serviciilor furnizate pe cale electronica care sunt definite la art. 1251 din Codul fiscal ?Semnificatia unor termeni si expresii? la punctul 26. In aceasta categorie se incadreaza: * furnizarea si conceperea de site-uri informatice; * mentenanta la distanta a programelor si echipamentelor; * furnizarea de programe informatice - software - si actualizarea acestora; * furnizarea de imagini, de texte si de informatii; * punerea la dispozitie de baze de date; * furnizarea de muzica, de filme si de jocuri, inclusiv jocuri de noroc. Persoana fizica din Marea Britanie reprezinta o persoana neimpozabila care nu este obligata la plata TVA in calitate de beneficiar, motiv pentru care nici nu este obligata sa se inregistreze in scopuri de TVA in statul sau in care domiciliaza. Tocmai de aceea, pentru o astfel de operatiune ati procedat corect aplicand regula de taxare reglementata prin articolul 133 alineatul 3 conform careia daca serviciile sunt prestate de o persoana impozabila catre o persoana neimpozabila, serviciile au locul si se impoziteaza la locul unde este stabilit prestatorul. Avand in vedere faptul ca persoana fizica are domiciliul intr-un stat membru, pentru serviciile prestate de catre firma dvs. nu se incadreaza la exceptia de la regula generala de taxare reglementata prin articolul 133 alin. (3). O astfel de exceptie este reglementata prin articolul 133 alin. (5) lit. e) pct. 11 prin care se precizeaza faptul ca locul serviciilor furnizate pe cale electronica este considerat a fi locul unde ?beneficiarul este stabilit sau isi are domiciliul stabil sau resedinta obisnuita, daca respectivul beneficiar este o persoana neimpozabila care este stabilita sau isi are domiciliul stabil sau resedinta obisnuita in afara Comunitatii?. Persoana juridica din S.U.A. reprezinta o persoana impozabila pentru care se aplica exceptia de la regula generala reglementata prin articolul 133 alineatul (5) litera e) punctul 11 precizata anterior. In acest caz, serviciul nu este impozabil in Romania, fiind impozabil la beneficiar, in S.U.A. Din acest motiv, consider ca nu ar fi trebuit sa colectati TVA la factura emisa. Pentru acest considerent aduc drept argument prevederile punctului 13 alineatul 11 din normele de aplicare ale articolului 133 prin care se prevede faptul ca serviciile pentru care se aplica prevederile art. 133 alin. (5) lit. e) din Codul fiscal, prestate de o persoana impozabila stabilita in Romania catre un beneficiar persoana neimpozabila care nu este stabilita pe teritoriul Comunitatii, nu au locul in Romania. In astfel de situatii sunt aplicabile prevederile art. 133 alin. (2) din Codul fiscal conform caruia serviciile au locul si se impoziteaza la locul unde este stabilit bene-ficiarul, indiferent de faptul ca este o persoana impozabila stabilita in interiorul Comunitatii sau in afara acesteia. In acest caz, este suficient ca firma dvs. din Romania sa faca dovada ca beneficiarul este stabilit in afara Comunitatii, dovada fiind comunicarea de catre client a sediului activitatii sale economice sau a se-diului fix din afara Comunitatii. In acest caz, deoarece serviciul nu este impozabil in Romania, aveti urmatoarele obligatii fiscale referitoare la TVA: - sa emiteti factura in valuta negociata, la data prestarii serviciului, completata cu toate informatiile im-puse prin art. 155 alin. (5) din Codul fiscal; - sa nu colectati T.V.A.; - sa inscrieti pe factura mentiunea ?neimpozabil in Romania? conform obligatiei de la articolul 155, alineatul 5, lit. k) 10; - sa inregistrati factura in evidenta contabila la cursul valutar din data emiterii; - sa evidentiati factura emisa in jurnalul pentru vanzari; - sa raportati operatiunea prin decontul de T.V.A. la randul 3. Referitor la factura primita de la furnizorul din Franta, consider ca serviciul respectiv se incadreaza la prestari intracomunitare de servicii, caz in care furnizorul nu ar fi trebuit sa va emita factura cu TVA co-lectata deoarece pentru acest serviciu toti partenerii din state membre sunt obligati sa taxeze serviciul la locul consumului. Aceasta obligatie rezulta din prevederile Directivei CEE nr. 8 din 12 februarie 2008 de modificare a Directivei 2006/112/CE in ceea ce priveste locul de prestare a serviciilor. Cu unele exceptii, prin aceasta directiva s-a stabilit faptul ca locul de prestare al serviciilor este considerat locul "consumului" acelor servicii, deci la beneficiar. Prin aceasta directiva se precizeaza faptul ca ?in cazul prestarilor de servicii catre persoane impozabile, norma generala privind locul de prestare a serviciilor ar trebui sa ia in considerare locul unde este stabilit destinatarul, si nu cel unde este stabilit furnizorul?. Aceasta regula a fost reglementata prin Codul fiscal la articolul 133 alineatul 2 conform careia locul de prestare al serviciilor catre o persoana impozabila este locul unde beneficiarul respectiv are stabilit sediul activitatii sale economice sau locul unde se afla sediul fix sau domiciliul stabil sau resedinta obis-nuita. Astfel, in situatia prezentata de dvs., serviciul ar trebui considerat de partenerul din Franta neimpozabil pe teritoriul Frantei dar impozabil in Romania. In aceste conditii, firma dvs. ar fi fost obligata sa aplice regimul de taxare inversa concretizat prin formula contabila 4426 = 4427. Pentru suma TVA inscrisa in factura furnizorului, nu aveti drept de de-ducere chiar daca furnizorul prezinta un cod valid de TVA. Prin decontul de TVA cod 300 nu se poate exercita dreptul de deducere TVA a unei sume inscrise in factura emisa de catre un furnizor sau prestator stabilit intr-un stat membru. Prin decontul 300 se poate deduce doar suma TVA colectata de catre un fur-nizor sau prestator stabilit pe teritoriul Romaniei. Totusi, in masura in care este posibili, va recomand sa discutati cu acest prestator astfel incat sa corecteze factura considerand serviciul neimpozabil in Franta in baza prevederilor cuprinse la articolul 44 din Directiva 8 (echivalent al articolului 133 alineatul 2 din Codul fiscal ?Locul de prestare a serviciilor catre o persoana impozabila care actioneaza ca atare este locul unde respectiva persoana si-a stabilit sediul activitatii sale economice. Cu toate acestea, in cazul in care aceste servicii sunt furnizate catre un sediu comercial fix al persoanei impozabile, aflat in alt loc decat sediul activitatii sale economice, locul de prestare a serviciilor este locul unde se afla respectivul sediu comercial fix. In absenta unui astfel de loc sau sediu comercial fix, locul de prestare a serviciilor este locul unde persoana impozabila care primeste aceste servicii isi are domiciliul stabil sau resedinta obisnuita?. Astfel, serviciul s-ar incadra la achizitie intracomunitara de servicii pentru care se aplica taxarea inversa si se efectueaza raportarea prin declaratia recapitulativa cod 390 cu simbolul A. Se pare ca prestatorul din Franta a incadrat eronat serviciul prestat la articolul 45 din Directiva 8 (echivalent al articolului 133 alineatul 3 din Codul fiscal) conform caruia "Locul de prestare a serviciilor catre o persoana neimpozabila este locul unde prestatorul si-a stabilit sediul activitatii sale economice. Cu toate acestea, in cazul in care aceste servicii sunt prestate de la un sediu comercial fix al prestatorului, aflat in alt loc decat sediul activitatii sale economice, locul de prestare a serviciilor este locul unde se afla respectivul sediu comercial fix. In absenta unui astfel de loc sau sediu fix, locul de prestare a serviciilor este locul unde prestatorul isi are domiciliul stabil sau resedinta obisnuita."
 Ti-a placut acest articol? Da Like, Printeaza sau trimite pe Email! Votati articolul "Inregistrare factura constructie site":Rating: Nota: 5 din 1 voturiFiscalitatea.ro Atentie contabili! Taxe si Impozite modificate in 2017
 Factura TVA Site Articole similareReflectarea contabila si fiscala a dreptului limitat de deducere a TVAStudiu de caz: Responsabilitatea reprezentantului fiscalTVA la incasare: Era pe cand nu s-a zarit. Azi o vedem, si nu eCompensare obligatii reciproce intre persoana juridica romana si persoana juridica nerezidentaAchizitia de la furnizori care sunt in sistemul TVA la incasare. Ce reguli se aplica la FACTURAre? E obligatorie casa de marcat?Ultimele articoleCe regim TVA se aplica pentru bunuri expediate in afara UE de catre furnizor in contul cumparatorului din UE?Retur bunuri in garantie din UE. Masuri de simplificare pentru TVA. Ce inregistrari contabile se fac?Schimbarea destinatiei de utilizare pentru autoturism in leasing. Care va fi regimul fiscal aplicat pentru deduceri?Vanzare cladire catre o persoana fizica. Care e tratamentul fiscal?Declarare venituri obtinute de catre o reprezentanta. Ce implicatii fiscale apar? Mai multe articole despre factura
 Articole similareLivrare intracomunitara. Corectie in cazul unui cod invalid de TVATratament contabil si fiscal al unei asocieri in participatiunePrestari intracomunitare de servicii in marketing. Cum se face evidentierea din decontul de TVA?Studiu de caz: Impozit pe nerezidenti. Ce obligatii fiscale revin societatii din Romania?Modelul si instructiunile de completare pentru unele declaratii privind inregistrarea/anularea in scopuri de TVAUltimele articoleCe regim TVA se aplica pentru bunuri expediate in afara UE de catre furnizor in contul cumparatorului din UE?Modificarile valabile in 2017 pentru Declaratia 300 decont TVASinteza Fiscalitatea.ro: Noutati din legislatia fiscala si modificari TVARetur bunuri in garantie din UE. Masuri de simplificare pentru TVA. Ce inregistrari contabile se fac?Creante neincasate si eliminate prin planul de reorganizare. Ce cheltuieli se deduc? Mai multe articole despre TVA
 Articole similareAfla cum poate fi revocat accesul la serviciul de depunere onlineRestrictii si obligatii mai dure in legea insolventei. ANAF schimba regulileEuropa este deja in groapa, dar Mario Draghi o vede supravietuind crizeiAtentie la Declaratia 225 pentru trimestrul II 2012Ascensiunea fiscala a avantajelor in naturaUltimele articoleUE elimina neconcordantele hibride de care profita unele companii pentru a plati mai putine taxeASF este obligata sa plateasca Fondului Proprietatea circa 28.000 de leiONG-urile trebuie sa declare si sa achite impozitul pe profit pana la 27 februarie 2017ANAF actualizeaza Nomenclatorul obligatiilor fiscale care se platesc in contul unicLuni, 27 februarie 2017, expira termenul pentru declararea impozitului pe profit pentru anumite categorii de contribuabili Mai multe articole despre site


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.2.2008
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 51/4
 2007 m. gruodžio 18 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas byloje Švedijos Karalystė prieš IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH, buvusią Internationaler Tierschutz-Fonds (IFAW) GmbH, Danijos Karalystę, Nyderlandų Karalystę, Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę, Europos Bendrijų Komisiją
 (Byla C-64/05 P) (1)
 (Apeliacinis skundas - Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 - Visuomenės galimybė susipažinti su institucijų dokumentais - Iš valstybės narės kilę dokumentai - Šios valstybės narės prieštaravimas šių dokumentų atskleidimui - Minėto reglamento 4 straipsnio 5 dalies taikymo apimtis)
 (2008/C 51/07)
 Proceso kalba: anglų
 Šalys
 Ieškovė: Švedijos Karalystė, atstovaujama K. Wistrand
 Ieškovės pusėje į bylą įstojusi šalis: Suomijos Respublika, atstovaujama E. Bygglin ir A. Guimaraes-Purokoski,
 Kitos proceso šalys: IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH, buvusi Internationaler Tierschutz-Fonds (IFAW) GmbH, atstovaujama solicitor S. Crosby ir advokato R. Lang, Danijos Karalystė, atstovaujama B. Weis Fogh, Nyderlandų Karalystė, atstovaujama H. G. Sevenster, C. Wissels ir M. de Grave, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė, atstovaujama S. Nwaokolo ir V. Jackson, ir barrister J. Stratford, Europos Bendrijų Komisija, atstovaujama C. Docksey ir P. Aalto
 Atsakovės pusėje į bylą įstojusi šalis: Ispanijos Karalystė, atstovaujama I. Del Cuvillo Contreras ir A. Sampol
 Dalykas
 Apeliacinis skundas dėl 2004 m. lapkričio 24 d. Pirmosios instancijos teismo (penktoji išplėstinė kolegija) sprendimo byloje T-168/02, IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH prieš Komisiją, kuriuo atmetamas prašymas panaikinti Komisijos sprendimą atmesti IFAW pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, p. 43) pateiktą prašymą susipažinti su kai kuriais Vokietijos valdžios institucijų, kurios remiasi privalomaisiais bendro intereso pagrindais tam, kad būtų panaikinta vietovė, saugoma pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, p. 7), dokumentais.
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Panaikinti 2004 m. lapkričio 30 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimą IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds prieš Komisiją (T-168/02).
 2.
 Panaikinti 2002 m. kovo 26 d. Europos Bendrijų Komisijos sprendimą, kuriuo IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH nesuteikta galimybė susipažinti su tam tikrais dokumentais, Komisijos gautais vykstant procedūrai, kurios pabaigoje ši institucija priėmė palankią nuomonę dėl pramonės projekto vykdymo vietovėje, saugomoje pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos.
 3.
 Europos Bendrijų Komisija padengia Švedijos Karalystės apeliaciniame procese patirtas išlaidas bei išlaidas, kurių patyrė IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH ir šiame procese, ir pirmosios instancijos procese, per kurį buvo priimtas 2004 m. lapkričio 30 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimas IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds prieš Komisiją.
 4.
 Danijos Karalystė, Ispanijos Karalystė, Nyderlandų Karalystė, Suomijos Respublika, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė bei Europos Bendrijų Komisija pačios padengia savo su šiuo apeliaciniu skundu susijusias išlaidas.
 5.
 Danijos Karalystė, Nyderlandų Karalystė, Švedijos Karalystė, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė bei Europos Bendrijų Komisija pačios padengia savo pirmojoje instancijoje patirtas išlaidas.
 (1) OL C 115, 2005 5 14.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0022
 Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liitteen muuttamisesta /* KOM/2001/0022 lopull. */
 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liitteen muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTNeuvoston asetuksella (EY) N:o 1015/94 [1] (sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna) otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa. Neuvosto jätti polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle nimenomaisesti kyseisen asetuksen liitteessä luetellut ammattikäyttöön tarkoitetut kamerajärjestelmät, joita ovat mainitussa asetuksessa olevaan tuotemääritelmään teknisiltä ominaisuuksiltaan sopivat korkealaatuiset kamerajärjestelmät, joita ei kuitenkaan voida pitää televisiokamerajärjestelminä, koska niitä ei voida käyttää televisiointiin.[1] EYVL L 111, 30.4.1994, s. 106; asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 176/2000 (EYVL L 22, 27.1.2000, s. 29).Neuvosto vahvisti syyskuussa 2000 asetuksella (EY) N:o 2042/2000 [2] edellä mainitut lopulliset polkumyyntitullit, jotka oli otettu käyttöön polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 [3] 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.[2] EYVL L 244, 29.9.2000, s. 38.[3] EYVL L 56, 6.3.1996, s.1; asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 157, 11.10.2000, s. 2).Myöhemmin komissio on saanut kahdelta japanilaiselta vientiä harjoittavalta televisiokamerajärjestelmien tuottajalta pyyntöjä lisätä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2024/2000 liitteeseen tiettyjä ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmiä, jotta niihin ei sovellettaisi kyseisiä polkumyyntitulleja.Liitteenä olevassa neuvoston asetuksessa on asiasta tarkempia tietoja, jotka osoittavat, että asianomaiset mallit ovat polkumyyntitullista aiemmin vapautettujen ammattikäyttöön tarkoitettujen kamerajärjestelmämallien seuraajia, jotka on näin ollen syytä sisällyttää mainittuun liitteeseen.Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liitteen muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 [4],[4] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1; asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 157, 11.10.2000, s. 2).ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:A. AIKAISEMPI MENETTELY(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1015/94 [5] käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa.[5] EYVL L 111, 30.4.1994, s. 106; asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 176/2000 (EYVL L 22, 27.1.2000, s. 29).(2) Neuvosto jätti polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle nimenomaisesti kyseisen asetuksen liitteessä, jäljempänä 'liite', luetellut ammattikäyttöön tarkoitetut korkealaatuiset kamerajärjestelmät, jotka teknisiltä ominaisuuksiltaan sopivat asetuksen (EY) N:o 1015/94 1 artiklan 2 kohdan tuotemääritelmään, mutta joita ei voida pitää televisiokamerajärjestelminä, koska niitä ei voida käyttää televisiointiin.(3) Lokakuussa 1995 neuvosto muutti asetusta (EY) N:o 1015/94 asetuksella (EY) N:o 2474/95 [6]. Muutokset koskivat erityisesti samankaltaisen tuotteen määrittelyä ja lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle nimenomaisesti jätettäviä tiettyjä ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmiä.[6] EYVL L 255, 25.10.1995, s. 11.(4) Lokakuussa 1997 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1952/97 [7] Sony Corporationiin ja Ikegami Tsushinkiin sovellettavien lopullisten polkumyyntitullien määriä polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 12 artiklan mukaisesti. Lisäksi neuvosto jätti polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle tiettyjä uusia ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmiä ja lisäsi ne liitteeseen.[7] EYVL L 276, 9.10.1997, s. 20.(5) Neuvosto muutti asetusta (EY) N:o 1015/94 tammikuussa 1999 asetuksella (EY) N:o 193/1999 [8] ja tammikuussa 2000 asetuksella (EY) N:o 176/2000 [9] lisäämällä liitteeseen tiettyjä ammattikäyttöön tarkoitettujen kamerajärjestelmien seuraajamalleja, jotka näin ollen jätettiin lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle.[8] EYVL L 22, 29.1.1999, s. 10.[9] EYVL L 22, 27.1.2000, s. 29.(6) Syyskuussa 2000 neuvosto vahvisti asetuksella (EY) N:o 2042/2000 [10] lopulliset polkumyyntitullit, jotka oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 1015/94 (sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.[10] EYVL L 244, 29.9.2000, s. 38.(7) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2024/2000 liitettä muutettiin viimeksi joulukuussa 2000 neuvoston asetuksella (EY) N:o 2676/2000 [11] lisäämällä siihen joitakin uusia ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmämalleja, jotka näin ollen jätettiin lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle.[11] EYVL L 308, 8.12.2000, s. 1.B. AMMATTIKÄYTTÖÖN TARKOITETTUJA UUSIA KAMERAJÄRJESTELMÄMALLEJA KOSKEVA TUTKIMUS1. Menettely(8) Kaksi japanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, Matsushita ja Hitachi Denshi, ilmoittivat komissiolle aikovansa tuoda yhteisön markkinoille uusia ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmämalleja ja pyysivät, että kyseiset kamerajärjestelmämallit ja niiden oheislaitteet sisällytettäisiin liitteeseen ja jätettäisiin näin ollen polkumyyntitullien soveltamisalan ulkopuolelle.(9) Komissio ilmoitti asiasta yhteisön tuotannonalalle ja aloitti tutkimuksen, jossa rajoituttiin sen määrittämiseen, kuuluivatko kyseiset tuotteet polkumyyntitullien soveltamisalaan ja olisiko asetuksen (EY) N:o 1015/94 artiklaosaa muutettava vastaavasti.2. Tutkimuksen kohteena olevat mallit(10) Saadut pyynnöt ja niiden mukana olleet tekniset tiedot koskivat seuraavassa lueteltuja ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmämalleja:i) Matsushita:- kameran runko AW-E800A- etsin AW-VF80ii) Hitachi Denshi:- kameran tukiasema RU-Z3- kameran ohjauspaneeli RC-Z3- kameran sovitin CA-ZD1.Kaikkien edellä mainittujen mallien esitettiin kuuluvan ammattikäyttöön tarkoitettuihin kamerajärjestelmiin, joiden käyttötarkoituksena on ammattimainen videokuvaus.3. Päätelmät(11) Komissio suoritti teknisen tutkimuksen, johon kuului mallien yksityiskohtainen vertailu liitteessä mainittuihin edeltäviin malleihin. Mallien todettiin olevan lähes samanlaisia. Todetut erot johtuvat ammattikäyttöön tarkoitettujen kamerajärjestelmien alalla tapahtuneesta teknisestä kehityksestä eivätkä ne vaikuttaneet tutkittujen järjestelmien luokittelemiseen ammattikäyttöön tarkoitetuiksi kamerajärjestelmiksi. Tämän vuoksi katsottiin, että kaikki kyseessä olevat mallit olisi jätettävä voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle.(12) Komissio ilmoitti päätelmistään yhteisön tuottajille ja televisiokamerajärjestelmien viejälle ja antoi niille mahdollisuuden ilmaista kantansa. Kun edellä esitetyn lisäksi otetaan huomioon, että asianomaiset osapuolet eivät ilmoittaneet vastustavansa komission päätelmiä, katsotaan, että kaikki johdanto-osan 10 kappaleessa luetellut mallit ja oheislaitteet ovat ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmiä. Ne olisi näin ollen vapautettava Japanista peräisin oleviin televisiokamerajärjestelmiin sovellettavasta polkumyyntitullista, ja liitettä olisi muutettava tämän mukaisesti,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaKorvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liite tämän asetuksen liitteellä.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITELuettelo ammattikäyttöön tarkoitetuista kamerajärjestelmistä, jotka eivät ole televisiolähetyskamerajärjestelmiä ja jotka on vapautettu tullista>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>


type: wikipedia

text:
Sociolingvistik er den gren af lingvistikken, der undersøger sociale faktorers indflydelse på sproget, herunder hvordan forskellige sociale kontekster påvirker sprogbrug. Sociolingvistikken analyserer typisk hvordan sproglig variation kan afspejle sociale forhold. For eksempel hvordan sprogbrug varierer i forskellige sociale situationer, talesprog versus skriftsprog, sprog i relation til geografisk område (dialekt) eller social gruppe (sociolekt), sprog i forhold til køn, alder eller generation.
 Sociolingvistikken kan opdeles i mikrosociolingvistikken, der "giver sig af med at studere sprogbrug i den lille overskuelige gruppe (som regel med ansigt-til-ansigt-kontakt...)" og makrosociolingvistiken med fx studiet af dialekter, sociolekter og sproghistorie.
 Sociolingvistikken er nært beslægtet med disciplinen sprogsociologi som beskæftiger sig med sprogets rolle i samfundet, herunder sprogpolitik, sprog og uddannelse, og etnicitet, kultur og flersprogethed. Nogle sociolingvister, såsom Frans Gregersen definerer endda makrosociolingvistik og sprogsociologi som forskellige betegnelser for samme forskningsfelt.
 Sproglig variation og sociale grupper
 Hvor en del af lingvistikken beskæftiger sig med at beskrive og analysere sprogets grammatiske og syntaktiske strukturer som abstrakt fænomen, er sociolingvistikkens data altid sprogbrug i konkrete sociale kontekster. Derfor kan sociolingvister studere hvordan forskellige sociale grupper bruger sproget forskelligt ved at studere hvordan sproglige variabler og sociale variabler korrelerer. Dialektologi og folkemålsstudier var forløbere for sociolingvistikken fordi de netop søgte at dokumentere hvordan bestemte lokale sprogsamfund brugte sproget, men sociolingvistikken begyndte først reelt da William Labov begyndte at studere hvordan udtale varianter i New York korrelerede med sociale variabler såsom klassetilhørsforhold. Labov viste for eksempel eksperimentelt at engelsktalende i New York havde tendens til at udtale stavelsesfinalt r tydeligt, når de indgik i en social kontekst hvor de interagerede med folk fra overklassen, hvorimod stavelsfinalt r typisk blev udeladt i kontekster hvor de interagerede med folk fra arbejderklassen. Han viste også at beboerne på øen Martha's Vineyard aktivt brugte udtaleforskelle til at udtrykke deres identitet som indfødte "vineyarders" overfor tilflyttere fra fastlandet. I England undersøgte Peter Trudgill hvordan udtale varianter der var typiske for arbejderklassens måde at tale på blev brugt som social markør af sprogbrugere i Norwich, for eksempel ved at udelade -g lyden i participiumsformer som "walking".
 Kønsforskelle i sprogbrug
 Sociolingvistikken kan undersøge, om der er forskel på mænds og kvinders sprog.
 En undersøgelse fra New Zealand bad mænd og kvinder om at skrive en email. Statistisk analyse af mailene kunne med ganske stor sandsynlighed påvise forfatterenes køn.
 Det kunne de medvirkende i forsøget også 14 af 16 gange.
 En anden undersøgelse har også overbevisende kunnet gætte kønnet på email-forfatteren udelukkende ved brug af computer-baseret klassifikation
 Se også
 samfund
 Kilder
 Lingvistik
 Sociologiske fagområder


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22000A0104(01)
 Samförståndsavtal mellan Europeiska gemenskapen och Vietnams regering om att förebygga bedrägeri inom handeln med skodonsprodukter
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 001 , 04/01/2000 s. 0013 - 0016
 SAMFÖRSTÅNDSAVTALmellan Europeiska gemenskapen och Vietnams regering om att förebygga bedrägeri inom handeln med skodonsprodukterEUROPEISKA GEMENSKAPENå ena sidan, ochVIETNAMS REGERINGå andra sidan,nedan kallade "parterna",SOM ÖNSKAR främja en välordnad och rättvis utveckling av handeln med skodonsprodukter mellan Europeiska gemenskapen (nedan kallad gemenskapen) och Vietnams regering (nedan kallad Vietnam) i syfte att åstadkomma ett fast samarbete och villkor som ger förutsägbara handelsförhållanden,SOM INSER hur viktig skodonsexporten är för utvecklingen av Vietnams ekonomi och att skodon med ursprung i Vietnam måste garanteras obegränsat tillträde till Europeiska gemenskapens marknad och, i tillämpliga fall, omfattas av gemenskapens allmänna preferenssystem,SOM ÄR FAST BESLUTNA att vidta lämpliga åtgärder för att förebygga bedrägliga ursprungsdeklarationer från tredje part, vilka minskar exportpotential, sysselsättning och mervärde för de vietnamesiska skodonstillverkarna,SOM BEAKTAR målen och bestämmelserna i det samarbetsavtal mellan gemenskapen och Vietnam som undertecknades i Bryssel den 17 juli 1995,HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE:Artikel 1Detta samförståndsavtal skall tillämpas på produkter som omfattas av kapitel 64 i Harmoniserade systemet, nedan kallade skodonsprodukter, som exporteras från Vietnam till gemenskapen.Artikel 2Inga kvantitativa begränsningar skall gälla för import till gemenskapen av de produkter som anges i artikel 1 och som är av vietnamesiskt ursprung i enlighet med de ursprungsregler som anges i gemenskapslagstiftningen och som uppfyller bestämmelserna i detta samförståndsavtalet.Artikel 3För att bekämpa bedrägeri har parterna enats om följande administrativa åtgärder:1. Vietnam skall automatiskt utfärda exportintyg i enlighet med relevant vietnamesisk lagstiftning för export av sådana skodonsprodukter som anges i artikel 1. Produkterna måste vara av vietnamesiskt ursprung enligt ursprungsregler som anges i tillämplig gemenskapslagstiftning. Exportintyget skall motsvara förlagan i bilaga I, och skall fyllas i enligt anvisningarna i tillägg A till bilaga I. Originalet av varje exportintyg skall undertecknas av en företrädare som utsetts av Vietnams regering.2. Vietnam skall tillhandahålla Europeiska gemenskapernas kommission namn och adress på de myndigheter som är behöriga att utfärda exportintygen, och bifoga prov på avtryck av deras stämplar och på deras underskrifter. Vietnam skall informera kommissionen om någon av dessa uppgifter ändras.3. Europeiska gemenskapens behöriga myndigheter skall, mot uppvisande av originalet av det exportintyg som den behöriga vietnamesiska myndigheten utfärdat, automatiskt utfärda ett importintyg för övergång till fri omsättning för de produkter som avses i artikel 1. Importintyget skall utfärdas senast fem arbetsdagar efter det att ansökan ingivits.4. Vietnam åtar sig att inom sex arbetsdagar från utfärdandet av varje exportcertifikat översända den information om produkterna som ingår i de exportintyg som avses ovan. Detta skall ske genom en elektronisk förbindelse mellan Vietnams behöriga myndigheter och gemenskapens integrerade system för licensförvaltning (nedan kallat "SIGL").5. Om det finns betydande och omotiverade skillnader mellan den information som ges via den elektroniska förbindelsen med SIGL och de exportintyg som lämnas till Europeiska gemenskapens behöriga myndigheter, får endera parten begära samråd enligt artikel 6 i detta samförståndsavtal för att ta reda på orsakerna till skillnaderna. Om dessa skillnader beror på bedräglig omlastning av produkter som inte har ursprung i Vietnam skall parterna komma överens om lämpliga åtgärder för att undvika att detta upprepas.Artikel 4De vietnamesiska ursprungsintyg som är avsedda för gemenskapens allmänna preferenssystem skall utfärdas av en behörig vietnamesisk statlig myndighet i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning.Artikel 51. För att detta samförståndsavtal skall kunna tillämpas effektivt skall gemenskapen och Vietnam vara överens om att samarbeta fullt ut för att förebygga och undersöka bedrägerier och vidta alla nödvändiga rättsliga och/eller administrativa åtgärder mot bedrägeri i form av omlastning, omdirigering, falsk deklarering av ursprungsland eller ursprungsort, förfalskning av handlingar, falsk deklarering avseende kvantiteter, varubeskrivning eller klassificering av varor eller i någon annan form. I enlighet med detta skall Vietnam och gemenskapen vara överens om att fastställa de rättsliga bestämmelser och administrativa förfaranden som krävs för att effektiva åtgärder skall kunna vidtas mot sådant bedrägeri, vilket skall inbegripa antagandet av rättsligt bindande åtgärder mot berörda exportörer och importörer.2. Om gemenskapen på grundval av tillgängliga uppgifter misstänker att ett bedrägeri har begåtts skall den samråda med Vietnam i syfte att uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Sådana samråd skall hållas i enlighet med förfarandet i artikel 6.3. Om det finns bevis för att ett bedrägeri har begåtts skall gemenskapen ha rätt att i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning förbjuda import av berörda produkter.4. Samråd som sker enligt denna artikel får endast hindra att varor övergår till fri omsättning om det finns bevis för att ett bedrägeri har begåtts.5. Parterna är överens om att inrätta ett system för administrativt samarbete för att i enlighet med bestämmelserna i detta samförståndsavtal förebygga och effektivt hantera alla problem som kan uppstå i samband med bedrägerier.Artikel 61. Om inte annat föreskrivs skall de särskilda samrådsförfaranden som avses i detta samförståndsavtal tillämpas enligt följande bestämmelser:- Begäran om samråd skall lämnas skriftligen till den andra parten.- Begäran om samråd skall inom 15 dagar åtföljas av en redogörelse för de skäl och omständigheter som den begärande parten anser motiverar begäran.- Parterna skall inleda samrådet inom en månad efter det att begäran lämnats så att en överenskommelse eller en ömsesidigt godtagbar lösning kan uppnås inom ytterligare en månad.2. Om det är nödvändigt skall på begäran av endera parten samråd hållas rörande alla problem som uppstår till följd av tillämpningen av detta samförståndsavtal. Samråd enligt denna artikel skall äga rum i en anda av samarbete och med en önskan att förlika parternas olika åsikter.Artikel 71. Detta samförståndsavtal skall träda i kraft den första dagen i den månad som följer efter den dag då båda parter till varandra har anmält att de rättsliga förfaranden som krävs för detta ändamål har slutförts.Fram tills dess skall det tillämpas provisoriskt från och med den 1 januari 2000 under förutsättning att båda sidor tillämpar det och om det inte träder i kraft tidigare.2. Detta samförståndsavtal skall gälla i två år. Giltighetstiden skall därefter automatiskt förlängas med ett år om inte endera parten senast sex månader före giltighetstidens utgång skriftligen meddelar den andra parten att den inte vill att giltighetstiden förlängs.3. Endera parten får när som helst föreslå att samråd hålls enligt artikel 6 i syfte att komma överens om ändringar av detta samförståndsavtal.4. Endera parten får när som helst säga upp detta samförståndsavtal genom att skriftligt anmäla detta till den andra parten. Det skall upphöra att gälla sex månader efter dagen för denna anmälan.5. Bilaga I och tillägg A till bilaga I som bifogas detta samförståndsavtal skall utgöra en integrerad del av det.Artikel 8Detta samförståndsavtal skall upprättas i två original på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska, tyska och vietnamesiska språken, vilka samtliga texter är lika giltiga.På Europeiska gemenskapens vägnarPå Vietnams regerings vägnarBILAGA I>PIC FILE= "L_2000001SV.001502.EPS">Tillägg A till bilaga I>PIC FILE= "L_2000001SV.001602.EPS">


text:
 2.9.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 227/7
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 874/2011
 z dne 31. avgusta 2011
 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.
 (2)
 Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.
 (3)
 Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.
 (4)
 Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.
 (5)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.
 Člen 2
 Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 31. avgusta 2011
 Za Komisijo V imenu predsednika
 Algirdas ŠEMETA
 Član Komisije
 (1) UL L 256, 7.9.1987, str. 1.
 (2) UL L 302, 19.10.1992, str. 1.
 PRILOGA
 Opis blaga
 Uvrstitev
 (oznaka KN)
 Utemeljitev
 (1)
 (2)
 (3)
 Surov propolis, v razsutem stanju, v rjavih kosih nepravilnih oblik. Proizvod je sestavljen iz naslednjih glavnih sestavnih delov (mas. %):
 —
 rastlinskih smol in rastlinskih balzamov
 55
 —
 voskov
 30
 —
 eteričnih olj
 8 do 10
 —
 cvetnega prahu
 5
 Te snovi, ki jih zbirajo čebele, se preoblikujejo z encimi v njihovi slini.
 Proizvod se uporablja pri proizvodnji farmacevtskih proizvodov in prehranskih dopolnil.
 0410 00 00
 Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznake KN 0410 00 00.
 Uvrstitev v 13. poglavje ne pride v poštev, saj proizvod vsebuje sestavine, pridobljene iz dejavnosti živali.
 Glede na njegove značilnosti, se proizvod uvršča pod tarifno številko 0410 (užitni izdelki živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu).


text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0763
 2002/763/EY: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan assosiaationeuvoston päätös N:o 1/2002, tehty 4 päivänä syyskuuta 2002, työjärjestyksen vahvistamisesta
 Virallinen lehti nro L 258 , 26/09/2002 s. 0030 - 0034
 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan assosiaationeuvoston päätös N:o 1/2002,tehty 4 päivänä syyskuuta 2002,työjärjestyksen vahvistamisesta(2002/763/EY)EU-JORDANIA-ASSOSIAATIONEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 89-96 artiklan,sekä katsoo, että kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2002,ON PÄÄTTÄNYT VAHVISTAA SEURAAVAN TYÖJÄRJESTYKSEN:1 artiklaPuheenjohtajaAssosiaationeuvoston puheenjohtajana toimii vuorotellen 12 kuukauden ajan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion edustaja sekä Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan hallituksen edustaja. Ensimmäinen kausi alkaa assosiaationeuvoston ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002.2 artiklaKokouksetAssosiaationeuvosto kokoontuu säännöllisesti ministeritasolla kerran vuodessa. Jos osapuolet niin sopivat, jommankumman osapuolen pyynnöstä voidaan pitää assosiaationeuvoston ylimääräisiä kokouksia. Jos osapuolet eivät sovi toisin, assosiaationeuvoston kokoukset pidetään Euroopan unionin neuvoston tavanomaisessa kokouspaikassa osapuolten keskenään sopimana ajankohtana.Assosiaationeuvoston sihteerit kutsuvat assosiaationeuvoston kokoukset koolle yhdessä puheenjohtajan suostumuksella.3 artiklaEdustusAssosiaationeuvoston jäsenet, jotka ovat estyneet osallistumasta kokoukseen, voivat käyttää edustajaa. Jos joku jäsen haluaa käyttää edustajaa, hänen on ilmoitettava puheenjohtajalle edustajansa nimi ennen sen kokouksen alkua, jossa häntä edustetaan.Assosiaationeuvoston jäsenen edustajalla on kaikki varsinaisen jäsenen oikeudet.4 artiklaValtuuskunnatAssosiaationeuvoston jäsenillä voi olla apunaan virkamiehiä.Osapuolten valtuuskuntien suunniteltu kokoonpano ilmoitetaan puheenjohtajalle ennen kutakin kokousta.Euroopan investointipankin edustaja voi osallistua assosiaationeuvoston kokouksiin tarkkailijana, kun esityslistalla on sitä koskevia asioita.Assosiaationeuvosto voi osapuolten suostumuksella kutsua muita kuin jäseniä osallistumaan kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista.5 artiklaSihteeristöYksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamies ja yksi Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan Brysselin-lähetystön virkamies toimivat yhdessä assosiaationeuvoston sihteereinä.6 artiklaKirjeenvaihtoAssosiaationeuvostolle osoitetut kirjeet lähetetään assosiaationeuvoston puheenjohtajalle Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön osoitteeseen.Molemmat sihteerit huolehtivat tämän kirjeenvaihdon toimittamisesta assosiaationeuvoston puheenjohtajalle ja tarvittaessa sen jakelusta assosiaationeuvoston muille jäsenille. Tämä kirjeenvaihto lähetetään komission pääsihteeristölle, jäsenvaltioiden pysyville edustustoille ja Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan Brysselin-lähetystölle.Sihteerit toimittavat assosiaationeuvoston puheenjohtajalta peräisin olevat tiedonannot vastaanottajille, ja ne jaetaan tarvittaessa assosiaationeuvoston muille jäsenille toisessa kohdassa ilmoitettuihin osoitteisiin.7 artiklaJulkisuusEllei toisin päätetä, assosiaationeuvoston kokoukset eivät ole julkisia.8 artiklaKokousten esityslistat1. Puheenjohtaja laatii kutakin kokousta varten ehdotuksen esityslistaksi. Assosiaationeuvoston sihteerit lähettävät sen 6 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille viimeistään 15 päivää ennen kokouksen alkua.Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva pyyntö on saapunut puheenjohtajalle vähintään 21 päivää ennen kokouksen alkua, ja nämä asiat otetaan esityslistaehdotukseen ainoastaan, jos niihin liittyvät asiakirjat on toimitettu sihteereille viimeistään kyseisen esityslistan lähettämispäivänä.Assosiaationeuvosto hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle kummankin osapuolen suostumuksella.2. Puheenjohtaja voi kummankin osapuolen suostumuksella lyhentää 1 kohdassa mainittuja määräaikoja jonkin erityistapauksen niin edellyttäessä.9 artiklaPöytäkirjaSihteerit laativat yhdessä ehdotuksen kunkin kokouksen pöytäkirjaksi.Pöytäkirjassa on yleensä mainittava kustakin asialistalla olevasta asiakohdasta:- assosiaationeuvostolle toimitetut asiakirjat,- lausunnot, jotka jokin jäsen on pyytänyt assosiaationeuvoston kirjattaviksi,- tehdyt päätökset, sovitut lausunnot ja tehdyt päätelmät.Pöytäkirjaehdotus saatetaan assosiaationeuvoston hyväksyttäväksi. Se on hyväksyttävä kuuden kuukauden kuluessa kyseisen assosiaationeuvoston kokouksesta. Hyväksymisen jälkeen puheenjohtaja ja molemmat sihteerit allekirjoittavat pöytäkirjan. Sitä säilytetään Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistossa ja sen oikeaksi todistettu jäljennös toimitetaan kaikille 6 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille.10 artiklaPäätökset ja suositukset1. Assosiaationeuvosto tekee päätöksensä ja antaa suosituksensa osapuolten yhteisellä sopimuksella.Kokousten välisenä aikana assosiaationeuvosto voi osapuolten niin sopiessa tehdä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen.2. Euro-Välimeri-sopimuksen 91 artiklassa tarkoitettujen assosiaationeuvoston päätösten otsikkona on "päätös" ja suositusten otsikkona "suositus", ja niiden jäljessä on järjestysnumero, teko- tai antamispäivämäärä ja aihe. Kussakin päätöksessä ilmoitetaan sen voimaantulopäivä. Puheenjohtaja allekirjoittaa assosiaationeuvoston päätökset ja suositukset, ja molemmat sihteerit todistavat ne oikeiksi.Päätökset ja suositukset toimitetaan kaikille 6 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille.Assosiaationeuvosto voi päättää päätösten ja suositusten julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan virallisessa lehdessä.11 artiklaKieletAssosiaationeuvoston virallisina kielinä ovat molempien osapuolten viralliset kielet.Ellei toisin päätetä, assosiaationeuvosto tekee ratkaisunsa kyseisillä kielillä laadittujen asiakirjojen perusteella.12 artiklaKustannuksetYhteisö ja Jordanian hasemiittinen kuningaskunta ottavat vastatakseen kustannuksista, joita niille aiheutuu osallistumisesta assosiaationeuvoston kokouksiin sekä henkilöstö-, matka- ja oleskelukustannusten että postitus- ja televiestintäkustannusten osalta.Kokousten tulkkaukseen sekä asiakirjojen kääntämiseen ja jäljentämiseen liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö, lukuun ottamatta arabian kieleen ja arabian kielestä kääntämiseen tai tulkkaukseen liittyviä kustannuksia, joista vastaa Jordanian hasemiittinen kuningaskunta.Kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä kustannuksista vastaa kokoukset järjestävä osapuoli.13 artiklaAssosiaatiokomitea1. Assosiaationeuvostoa avustaa sen tehtävien hoitamisessa assosiaatiokomitea. Se koostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista ja Euroopan yhteisöjen komission edustajista sekä Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan hallituksen edustajista.2. Assosiaatiokomitea valmistelee assosiaationeuvoston kokoukset ja käsiteltävät asiat, panee tarvittaessa täytäntöön sen päätökset ja yleisesti varmistaa assosiaatiosuhteiden jatkuvuuden ja Euro-Välimeri-sopimuksen toimivuuden. Se tutkii kaikki assosiaationeuvoston sen käsiteltäviksi antamat kysymykset sekä kaikki muut kysymykset, joita voi tulla esiin Euro-Välimeri-sopimuksen päivittäisen täytäntöönpanon yhteydessä. Se antaa ehdotuksia tai luonnoksia päätöksiksi ja/tai suosituksiksi assosiaationeuvoston hyväksyttäviksi.3. Siinä tapauksessa, että Euro-Välimeri-sopimuksessa määrätään kuulemisvelvoitteesta tai -mahdollisuudesta, kuuleminen voi tapahtua assosiaatiokomiteassa. Se voi jatkua assosiaationeuvostossa, jos osapuolet niin sopivat.4. Assosiaatiokomitean työjärjestys on tämän päätöksen lisäyksessä.Tehty Brysselissä 4 päivänä syyskuuta 2002.Assosiaationeuvoston puolestaPuheenjohtajaP. S. MøllerLisäysASSOSIAATIOKOMITEAN TYÖJÄRJESTYSEuroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan välinen assosiaatio1 artiklaPuheenjohtajuusAssosiaatiokomitean puheenjohtajana toimivat vuorotellen 12 kuukauden ajan Euroopan yhteisön edustajat ja Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan hallituksen edustaja.Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osastoa koskevan Euroopan unionin kannan esittää aina Euroopan unionin puheenjohtajavaltion edustaja.Ensimmäinen kausi alkaa assosiaationeuvoston ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy 31 päivänä joulukuuta samana vuonna.2 artiklaKokouksetAssosiaatiokomitea kokoontuu tilanteen niin vaatiessa ja molempien osapuolten suostumuksesta.Assosiaatiokomitean kokoukset pidetään molempien osapuolten yhdessä sopimana päivänä niiden sopimassa paikassa.Assosiaatiokomitean kokoukset kutsuu koolle puheenjohtaja.3 artiklaValtuuskunnatOsapuolten valtuuskuntien aiottu kokoonpano ilmoitetaan puheenjohtajalle ennen kutakin kokousta.4 artiklaSihteeristöEuroopan komission virkamies ja Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan hallituksen virkamies toimivat yhdessä assosiaatiokomitean sihteereinä.Kaikki tämän työjärjestyksen soveltamisalaan kuuluvat, assosiaatiokomitean puheenjohtajalle tarkoitetut tai häneltä peräisin olevat tiedonannot toimitetaan assosiaatiokomitean sihteereille sekä assosiaationeuvoston sihteereille ja puheenjohtajalle.5 artiklaJulkisuusEllei toisin päätetä, assosiaatiokomitean kokoukset eivät ole julkisia.6 artiklaKokousten esityslistat1. Puheenjohtaja laatii kutakin kokousta varten ehdotuksen esityslistaksi. Assosiaatiokomitean sihteerit lähettävät sen 4 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille viimeistään 15 päivää ennen kokouksen alkua.Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva pyyntö on saapunut puheenjohtajalle vähintään 21 päivää ennen kokouksen alkua, ja nämä asiat otetaan esityslistaehdotukseen ainoastaan, jos niihin liittyvät asiakirjat on toimitettu sihteereille viimeistään kyseisen esityslistan lähettämispäivänä.Assosiaatiokomitea voi pyytää asiantuntijoita osallistumaan kokouksiinsa saadakseen tietoa erityisistä aiheista.Assosiaatiokomitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle molempien osapuolten suostumuksella.2. Puheenjohtaja voi kummankin osapuolen suostumuksella lyhentää 1 kohdassa mainittuja määräaikoja jonkin erityistapauksen niin edellyttäessä.7 artiklaPöytäkirjaSihteerit laativat kustakin kokouksesta pöytäkirjaehdotuksen. Siinä mainitaan tehdyt päätökset, annetut suositukset ja vahvistetut päätelmät. Pöytäkirjaehdotus annetaan assosiaatiokomitean hyväksyttäväksi. Kun assosiaatiokomitea on hyväksynyt pöytäkirjan, puheenjohtaja ja sihteerit allekirjoittavat sen ja kumpikin osapuoli arkistoi siitä yhden alkuperäiskappaleen.8 artiklaRatkaisutErityisissä tapauksissa, joissa assosiaationeuvosto on Euro-Välimeri-sopimuksen mukaisesti valtuuttanut assosiaatiokomitean tekemään päätöksiä ja antamaan suosituksia, niiden otsikkoina on "päätös" tai "suositus", jonka jäljessä on järjestysnumero, tekemis- tai antamispäivämäärä ja aihe.Aina, kun assosiaatiokomitea tekee päätöksen tai antaa suosituksen, assosiaationeuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta 4 päivänä syyskuuta 2002 tehdyn assosiaationeuvoston päätöksen N:o 1/2002 10 ja 11 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.Assosiaatiokomitean päätökset ja suositukset toimitetaan 4 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille.9 artiklaKustannuksetKumpikin osapuoli ottaa vastatakseen kustannuksista, joita sille aiheutuu osallistumisesta assosiaatiokomitean sekä Euro-Välimeri-sopimuksen 95 artiklan mukaisesti mahdollisesti perustettujen työryhmien tai elinten kokouksiin sekä henkilöstö-, matka- ja oleskelukustannusten että postitus- ja televiestintäkustannusten osalta. Kokousten tulkkaukseen sekä asiakirjojen kääntämiseen ja jäljentämiseen liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö, lukuun ottamatta arabian kieleen ja arabian kielestä kääntämiseen tai tulkkaukseen liittyviä kustannuksia, joista vastaa Jordanian hasemiittinen kuningaskunta.Kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä kustannuksista vastaa kokoukset järjestävä osapuoli.


text:
 15.2.2006
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 44/18
 DECISÃO N.
 o 1/2006 DO COMITÉ MISTO CE-SUÍÇA
 de 31 de Janeiro de 2006
 que substitui os quadros III e IV b) do protocolo n.o 2
 (2006/92/CE)
 O COMITÉ MISTO,
 Tendo em conta o Acordo entre a Comunidade Económica Europeia, por um lado, e a Confederação Suíça, por outro, assinado em Bruxelas em 22 de Julho de 1972, em seguida designado «o acordo», com a redacção que lhe foi dada pelo Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a Confederação Suíça que altera o acordo no que se refere às disposições aplicáveis aos produtos agrícolas transformados, assinado no Luxemburgo em 26 de Outubro de 2004, e o respectivo protocolo n.o 2, nomeadamente o artigo 7.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 Para a aplicação do protocolo n.o 2 do acordo, o Comité Misto fixa preços de referência internos para as partes contratantes,
 (2)
 Os preços reais registaram alterações nos mercados internos das partes contratantes, no que diz respeito às matérias-primas em relação às quais se aplicam medidas de compensação de preços,
 (3)
 É necessário, por conseguinte, actualizar os preços de referência e os montantes constantes dos quadros III e IV b) do protocolo n.o 2 em conformidade,
 DECIDE:
 Artigo 1.o
 O quadro III e o quadro constante da alínea b) do quadro IV do protocolo n.o 2 são substituídos pelos quadros do anexo I e do anexo II da presente decisão.
 Artigo 2.o
 A presente decisão entra em vigor em 1 de Fevereiro de 2006.
 Feito em Bruxelas, em 31 de Janeiro de 2006.
 Pelo Comité
 O Presidente
 Bernhard MARFURT
 ANEXO I
 «QUADRO III
 Preços de referência dos mercados internos comunitário e suíço
 CHF por 100 kg/líquido
 Matéria-prima agrícola
 Preço de referência do mercado interno suíço
 Preço de referência do mercado interno comunitário
 Diferença entre o preço de referência suíço/comunitário
 Trigo mole
 55,36
 17,88
 37,48
 Trigo duro
 35,39
 26,51
 8,88
 Centeio
 48,45
 17,82
 30,63
 Cevada
 26,48
 20,33
 6,15
 Milho
 29,42
 20,67
 8,75
 Farinha de trigo mole
 99,96
 37,36
 62,60
 Leite em pó inteiro
 583,10
 370,70
 212,40
 Leite em pó desnatado
 456,50
 315,29
 141,21
 Manteiga
 897,00
 433,29
 463,71
 Açúcar branco
 —
 —
 0,00
 Ovos (1)
 255,00
 205,50
 49,50
 Batatas frescas
 42,00
 21,00
 21,00
 Gordura vegetal (2)
 390,00
 160,00
 230,00
 (1) Derivado dos preços de ovos de aves, sem casca, líquidos, multiplicados pelo factor 0,85.
 (2) Preços para gorduras vegetais (para a indústria alimentar e pastelaria) com teor de matéria gorda de 100 %.».
 ANEXO II
 «QUADRO IV
 b)
 Montantes de base das matérias-primas agrícolas consideradas no cálculo dos elementos agrícolas:
 (CHF por 100 kg/líquido)
 Matéria-prima agrícola
 Montante de base aplicado a partir da entrada em vigor
 Montante de base aplicado três anos após a entrada em vigor
 Trigo mole
 34,00
 32,00
 Trigo duro
 8,00
 8,00
 Centeio
 28,00
 26,00
 Cevada
 6,00
 5,00
 Milho
 8,00
 7,00
 Farinha de trigo mole
 54,00
 51,00
 Leite em pó inteiro
 191,00
 181,00
 Leite em pó desnatado
 127,00
 120,00
 Manteiga
 464,00 (1)
 464,00 (1)
 Açúcar branco
 Zero
 Zero
 Ovos
 36,00
 36,00
 Batatas frescas
 19,00
 18,00
 Gordura vegetal
 207,00
 196,00
 (1) Tendo em conta a ajuda à manteiga ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 2571/97 da Comissão, de 15 de Dezembro de 1997, e regulamentos subsequentes, o montante de base aplicado à manteiga não é reduzido em relação à diferença de preço no quadro III.».


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22009A0619(02)
 Guinea Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandusalane partnerlusleping
 Euroopa Liidu Teataja L 156 , 19/06/2009 Lk 0035 - 0039
 Guinea Vabariigija Euroopa Ühenduse vaheline kalandusalane partnerluslepingGUINEA VABARIIK,edaspidi "Guinea",jaEUROOPA ÜHENDUS,edaspidi "ühendus",edaspidi "lepinguosalised",VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid ühenduse ja Guinea vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada,VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada,ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni,OTSUSTADES kohaldada Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni, edaspidi "ICCAT", tehtud otsuseid ja soovitusi,OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kehtestatud põhimõtete olulisusest,OLLES OTSUSTANUD teha vastustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine,OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis tagavad poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi Guinea valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika üle, selleks et määratleda asjaomased vahendid selle poliitika tõhusaks rakendamiseks ning kaasata sellesse protsessi ettevõtjad ja kodanikuühiskond,SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalapüüki Guinea vetes ning samuti need, mis käsitlevad ühenduse antavat toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes,OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduskoostööd kalandustööstuses ja sellega seotud valdkondades, luues ja arendades mõlema lepinguosalise ettevõtete alusel ühisettevõtteid,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1SisuKäesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord, millega reguleeritakse:- kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on Guinea kalastusvööndites vastutustundliku kalapüügi edendamine, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine, ning Guinea kalandussektori arendamine;- ühenduse kalalaevade Guinea kalastusvöönditesse pääsemise tingimusi;- kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Guinea kalastusvööndites, et tagada eespool osutatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja haldamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga;- äriühingute koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja sellega seotud tegevusi.Artikkel 2MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:a) "Guinea ametiasutused" – kalanduse eest vastutav ministeerium;b) "ühenduse ametiasutused" – Euroopa Komisjon;c) "Guinea kalastusvöönd" – veed, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Guinea jurisdiktsiooni alla. Käesolevas lepingus sätestatud ühenduse laevad kalastavad vaid kalastusvööndites, kus kalastamine on Guinea õigusaktide kohaselt lubatud;d) "kalalaev" – mis tahes laev, mis on varustatud seadmestikuga mere elusvarude kaubanduslikuks kasutamiseks;e) "ühenduse laev" – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev;f) "ühiskomisjon" – komisjon, mis koosneb ühenduse ja Guinea esindajatest, nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 10;g) "ümberlaadimine" – püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamas või merel ühelt kalalaevalt teisele kalalaevale;h) "erakorralised asjaolud" – asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega, mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt ja mis takistavad kalapüüki Guinea vetes;i) "AKV meremees" – mis tahes meremees, kes pärineb mitte-Euroopa riigist, mis on liitunud Cotonou lepinguga. Selles tähenduses on Guinea meremeeste näol tegemist AKV meremeestega;j) "seire" – kalastuse seire ja kaitse riiklik keskus (CNSP – Centre National de Surveillance des Pêches);k) "delegatsioon" – Euroopa Komisjoni delegatsioon Guineas;l) "laevaomanik" – kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda juhtiv ja kontrolliv mis tahes isik;m) "kalapüügiluba" – õigus teostada kalapüügitegevust kindlaksmääratud ajavahemikul kindlaksmääratud kalastusvööndis või kalapüügipiirkonnas kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.Artikkel 3Käesoleva lepingu põhimõtted ja eesmärgid1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea kalastusvööndites vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest ning võttes arvesse sama geograafilise piirkonna arenguriikide vahel sõlmitud kokkuleppeid, sealhulgas vastastikuseid kalanduskokkuleppeid.2. Lepinguosalised kohustuvad järgima dialoogi pidamise ja eelneva konsulteerimise põhimõtteid, eriti ühelt poolt kalanduspoliitika ja teiselt poolt Guinea kalandusele mõju avaldada võivate ühenduse meetmete rakendamisel.3. Lepinguosalised teevad nii üheskoos kui ühepoolse algatuse korras koostööd käesoleva lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste eelhindamistel, jooksvatel hindamistel ja järelhindamisel.4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majandus- ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, aidates kaasa töökohtade loomisele Guineas ja võttes arvesse kalavarude olukorda.5. AKV meremeeste töötamist ühenduse laevadel reguleerib eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsioon aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl, mida kohaldatakse täieõiguslikult asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. Eeskätt on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamisega ning töölevõtmise ja tegevusala valikuga seotud diskrimineerimisest hoidumisega.Artikkel 4Teaduskoostöö1. Lepingu kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ning Guinea jälgida kalavarude seisundi arengut Guinea kalastusvööndis.2. Lepinguosalised peavad pädevate kalapüüki korraldavate ja haldavate rahvusvaheliste organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel üksteisega lepingu artikliga 10 ettenähtud ühiskomisjonis nõu, et vajaduse korral teaduskohtumise järgselt ning vastastikusel kokkuleppel võtta vastu meetmed, millega tagatakse kalavarude säästev majandamine, mis võib mõjutada ühenduse laevade püügitegevust.3. Lepinguosalised kohustuvad pidama otseselt, vajaduse korral alampiirkonna tasemel, või pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide vahendusel nõu, et tagada Atlandi ookeani bioloogiliste ressursside haldamine ja säilimine ning teha koostööd nende ülesannetega seotud teadusuuringute alal.Artikkel 5Ühenduse laevade juurdepääs Guinea vete kalapüügipiirkondadele1. Kooskõlas käesoleva lepingu ning selle protokolli ja lisaga kohustub Guinea lubama ühenduse laevadel oma kalastusvööndis kala püüda.2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalastustegevus toimub vastavalt Guineas kehtivatele õigusaktidele. Guinea ametiasutused teatavad ühendusele kõikidest nimetatud õigusaktide muudatustest. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, peavad ühenduse laevad neid õigusaktide muudatusi järgima pärast ühe kuu möödumist muudatusest teatamisest.3. Guinea kohustub võtma kõik asjakohased meetmed protokolliga ette nähtud kalapüügi kontrollimist käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise tagamiseks. Ühenduse laevad teevad kontrolli eest vastutavate Guinea pädevate asutustega koostööd.4. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, tagamaks et tema laevad täidavad käesoleva lepingu sätteid ning Guinea jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes kalapüüki reguleerivaid õigusnorme vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile.Artikkel 6Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel1. Ühenduse laevad võivad Guinea kalastusvööndis kala püüda vaid juhul, kui neil on Guinea poolt käesoleva lepingu ja selle lisas oleva protokolli kohaselt väljastatud kehtiv kalapüügiluba.2. Kehtivas protokollis käsitlemata kalapüügiliikide ning katsepüügi jaoks võib ühenduse laevadele kalapüügilube anda ministeerium. Nimetatud kalapüügilubade andmine sõltub siiski lepinguosaliste positiivsest arvamusest.3. Laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas.Artikkel 7Rahaline toetus1. Ühendus annab Guineale rahalise toetuse vastavalt protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus määratakse kindlaks järgmise kahe osateguri alusel:a) ühenduse laevade juurdepääs Guinea vetele ja kalavarudele ningb) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude jätkusuutlikuks kasutamiseks Guinea vetes.2. Lõike 1 punktis b nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Guinea valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele.3. Ühenduse rahaline toetus makstakse igal aastal kooskõlas protokolliga sätestatud korrale ning kui käesolevast lepingust ja selle protokollist ei tulene teisiti seoses toetuse summa võimaliku muutumisega järgmistel põhjustel:a) erakorralised asjaolud;b) vastastikusel kokkuleppel püügivõimaluste vähendamine ühenduse laevadele, mille põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine;c) vastastikusel kokkuleppel püügivõimaluste suurendamine ühenduste laevadele, kui parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete kohaselt kalavarude seisukord seda võimaldab;d) Guinea kalandussektori poliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuste ühine ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad;e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 15 sätete kohaselt võif) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 14.Artikkel 8Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Lepinguosalised peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu.2. Lepinguosalised kohustuvad soodustama kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete töötlemise alast teabevahetust.3. Lepinguosalised püüavad luua soodsad tingimused oma ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja kaubandusvaldkondades, tegutsedes ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomise nimel.4. Lepinguosalised julgustavad eelkõige vastastikuseid huve teenivate ühisettevõtete asutamist, järgides süsteemselt Guinea õigusakte ja kehtivaid ühenduse õigusakte.Artikkel 9HalduskoostööLepinguosalised, soovides kindlustada kalavarude majandamise ja säilitamise meetmete tõhusust:- arendavad halduskoostööd tagamaks, et nende laevad peavad vastastikku kinni käesoleva lepingu sätetest ning Guinea merekalapüüki käsitlevatest õigusnormidest;- teevad koostööd ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks ning selle vastu võitlemiseks eelkõige teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö abil.Artikkel 10Ühiskomisjon1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks ja kontrollimiseks moodustatakse ühiskomisjon. Ühiskomisjon täidab järgmisi ülesandeid:a) jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamise toimimist ning vaidluste lahendamist;b) tagab järelevalve ja hindab seoses partnerluslepingu panusega Guinea kalanduspoliitika rakendamisse;c) tagab vajalike sidemete loomise kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;d) toimib käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;e) hindab vajaduse korral ümber kalapüügivõimaluste taset ja sellest tulenevalt rahalist toetust;f) määrab protokolli sätete kohaselt kindlaks kalapüügitingimused;g) määrab kindlaks käesoleva lepingu artiklis 9 sätestatud halduskoostöö praktilise korra;h) täidab mis tahes muid ülesandeid, mida lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ja halduskoostöö valdkonnas.2. Ühiskomisjon tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Guineas ning kohtumise eesistujaks on kohtumist võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komisjon kokku erakorraliseks koosolekuks.Artikkel 11Lepingu geograafiline kohaldamisalaKäesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Guinea territooriumi ja Guinea jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes.Artikkel 12Lepingu kestusKäesolevat lepingut kohaldatakse nelja aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel pikeneb see automaatselt nelja aasta kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 15.Artikkel 13Vaidluste lahendamineLepinguosalised peavad käesoleva lepingu tõlgendamist ja/või kohaldamist käsitlevate vaidluste korral omavahel nõu.Artikkel 14Lepingu peatamine1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel.2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele.Artikkel 15Lepingu lõpetamine1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada erakorraliste asjaolude korral, muu hulgas asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele Guinea poolt tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu.2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest leping lõpetada vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga järgneva ajavahemiku möödumist.3. Lõikes 2 osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.4. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.Artikkel 16Protokoll ja lisaProtokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad.Artikkel 17Riiklike õigusaktide kohaldamineÜhenduse kalalaevade tegevus Guinea vetes toimub Guinea õigusaktide kohaselt, kui lepingu, käesoleva protokolli ning selle lisa ja liidetega ei ole ette nähtud teisiti.Artikkel 18Kehtetuks tunnistamineKäesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates 28. märtsi 1983. aasta Euroopa Majandusühenduse ja Guinea Vanariigi vaheline Guinea rannikuvetes kalastamise kokkulepe.Artikkel 19JõustumineKäesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmiseks vajalike riigisiseste menetluste lõpuleviimisest.--------------------------------------------------


text:
Focal Spáinnise é gaucho a thagraíonn do bhuachaillí bó na machairí móra féir i Meiriceá Theas. Gaúcho an leagan Portaingéilise. Síltear gurb as an gCeatsuais nó as an teanga Mapudungu a tháinig an focal ó thús, áfach. Le saol na naoú haoise déag, seachas le saol an lae inniu, a shamhlaítear an focal agus an coincheap anois. Sa 19ú haois, ba gauchos iad formhór mór mhuintir na tuaithe sna réigiúin sin. Síneann tír na ngauchos ón bPatagóin i ndeisceart na hAirgintíne go hUragua agus go Rio Grande do Sul sa Bhrasaíl.
 Tá íomhá rómánsúil an ghaucho coitianta i gcultúr na hAirgintíne agus Uragua. Scríobh file náisiúnta na hAirgintíne, José Hernández, a dhán mór eipiciúil Martín Fierro faoi eachtraí an ghaucho a sheasann do mheon agus do chultúr thraidisiúnta na tuaithe, in aghaidh Eorpachas na gcathrach. Martín Fierro is ainm do laoch na heipice.
 Is é an cineál duine atá ann, de réir an steiréitíopa, ná fear ciúin cneasta ar dual dó troid a chur suas má sháraítear a onóir. Tugtar facón ar an scian mhór a bhíonn sé a iompar leis, scian a úsáideann sé le bia a ghearradh dó agus le troid a chur, agus de ghnáth, ní bhíonn uirlisí eile de dhíth air lena chuid a ithe. Ar ndóigh, is fear mór marcaíochta é an gaucho, agus é an-doirte dá chapall. Go stairiúil, ba nós le stáit an réigiúin a gcuid marcshlua a earcú as measc na ngauchos, agus bhí na caudillos agus na boic mhóra áitiúla i dtuilleamaí sluaite armtha príobháideacha de ghauchos lena gcumhacht a choinneáil.
 Cuid d'fheisteas an ghaucho é an painseó (poncho): an t-éadach a chuirtear ar na guaillí, ach is féidir é a úsáid ar an diallait freisin, nó mar sciath chosanta ar ghaotha na bpampas nuair atá tú ag déanamh do chodlata. Caitheann an gaucho treabhsar leathan a dtugtar bombachos air. Ar ndóigh, na gauchos atá fágtha ar an bhfód inniu, is minic a chaitheann siad trealamh nua-aimseartha a cheannaigh siad sa siopa, cosúil le buataisí rubair. Níor de dhéantús na hAirgintíne iomlán an trealaimh thraidisiúnta féin, áfach. Bhí na hAirgintínigh ag trádáil leis na Sasanaigh go mór mór sa naoú haois déag, agus is éard a bhí i gceist leis na bombachos go minic ná treabhsair leathana Thurcacha a cheannaigh na hAirgintínigh ó na Sasanaigh.
 Nuair a bhíodh na gauchos amuigh ar patról, bhídís beo ar mhairteoil agus ar yerba mate - is é sin, an deoch atá cosúil le tae agus a óltar go coitianta sna tíortha seo. Is féidir nósanna simplí itheacháin na ngauchos a aithint ar chócaireacht náisiúnta na hAirgintíne inniu féin.
 Meiriceá Theas


text:
 9.4.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 113/7
 Преюдициално запитване, отправено от Judecătoria Timișoara (Румъния) на 2 февруари 2011 г. — SC Volksbank România SA/Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor CRPC ARAD TIMIȘ
 (Дело C-47/11)
 2011/C 113/13
 Език на производството: румънски
 Запитваща юрисдикция
 Judecătoria Timișoara
 Страни в главното производство
 Ищец: SC Volksbank România SA
 Ответник: Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor — Comisariatul Județean pentru Protecția Consumatorilor (CRPC) ARAD TIMIȘ
 Преюдициални въпроси
 1.
 Трябва ли член 30, параграф 1 от Директива 2008/48 (1) да се тълкува в смисъл, че забранява на държавите членки да предвиждат прилагането на националното законодателство за транспониране на директивата и по отношение на договорите, сключени преди влизане в сила на националната правна уредба?
 2.
 Трябва ли член 22, параграф 1 от Директива 2008/48 да се тълкува в смисъл, че той въвежда максимално хармонизиране в областта на договорите за потребителски кредити, хармонизиране, което не допуска държавите членки:
 2.1.
 да разширяват приложното поле на нормите, съдържащи се в Директива 2008/48, и по отношение на някои договори, изрично изключени от нейното приложно поле (като например договорите за ипотечен кредит или
 2.2.
 да налагат допълнителни задължения на кредитните институции във връзка с видовете комисиони, които могат да бъдат събирани от тях в договорите за потребителски кредити, попадащи в приложното поле на националната разпоредба за транспониране?
 3.
 В случай, че отговорите на първите два въпроса са отрицателни, доколко принципите на свободното движение на услуги и на свободното движение на капитали трябва да се тълкуват в смисъл, че те не допускат държава членка да налага на кредитните институции мерки, с които в договорите за потребителски кредит се забранява събирането на банкови комисиони, които не фигурират в списъка на допустимите комисиони, без последните да са определени в законодателството на съответната държава?
 (1) Директива 2008/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2008 година относно договорите за потребителски кредити и за отмяна на Директива 87/102/ЕИО на Съвета (ОВ L 133, стр. 66).


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 12 15
 COM(2020) 801 final
 2020/0355(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl vykdomosios institucijos sprendimo dėl patikslinimų, kuriais atsižvelgiama į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, metodikos pasiūlymo pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ajai sesijai ir dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šioje sesijoje
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.Pasiūlymo dalykas
 Šis Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su vykdomosios institucijos sprendimo dėl Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos (toliau – Oro teršalų konvencija) Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (toliau – Geteborgo protokolas) su pakeitimais, padarytais 2012 m., II priedo 2–6 lentelių patikslinimo metodikos, leidžiančios atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, pateikimu Europos Sąjungos vardu. Pasiūlymas dėl vykdomosios institucijos sprendimo būtų pateiktas rengiantis Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ajai sesijai.
 Šis Tarybos sprendimo pasiūlymas taip pat apima Europos Sąjungos derybinę poziciją dėl vykdomosios institucijos sprendimo, jei kitos Šalys pateiktų pastabų dėl ES pasiūlymo.
 2.Pasiūlymo aplinkybės
 2.1.Oro teršalų konvencija ir Geteborgo protokolas (su pakeitimais, padarytais 2012 m.)
 1979 m. priimta Oro teršalų konvencija yra pažangiausias regioninis aplinkos apsaugos susitarimas, pagal kurį sprendžiami oro kokybės ir oro taršos klausimai.
 Pagal Oro teršalų konvenciją dėl pirminio Geteborgo protokolo buvo susitarta 1999 m. lapkričio mėn. 2012 m. Geteborgo protokolas buvo iš dalies pakeistas. Iš dalies pakeista redakcija įsigaliojo 2019 m. spalio 7 d. Iš dalies pakeistu protokolu buvo grindžiami 2020–2029 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai pagal Direktyvą (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria panaikinta Direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų.
 Europos Sąjunga yra Oro teršalų konvencijos
 1
 ir 2012 m. iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo
 2
 Šalis. Visos valstybės narės yra Oro teršalų konvencijos Šalys; 21 valstybė narė yra pirminio Geteborgo protokolo Šalis
 3
 ; o Geteborgo protokolo 2012 m. pakeitimą
 4
 kol kas priėmė 17 valstybių narių.
 2.2.Oro teršalų konvencijos vykdomoji institucija
 Vykdomoji institucija yra Oro teršalų konvenciją administruojantis organas, kurį sudaro konvencijos Šalių atstovai. Pagal Oro teršalų konvencijos 10 straipsnį vykdomoji institucija stebi, kaip įgyvendinama ir plėtojama Oro teršalų konvencija ir jos protokolai.
 Vykdomoji institucija siekia savo sprendimus priimti bendru sutarimu
 5
 .
 2.3.Numatomas vykdomosios institucijos aktas
 Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų pateikti pasiūlymą dėl vykdomosios institucijos sprendimo, kuriuo nustatoma Geteborgo protokolo (su pakeitimais, padarytais 2012 m.) II priedo 2–6 lentelių patikslinimo metodika, leidžianti atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių (toliau – numatomas aktas).
 Numatomo akto tikslas – užtikrinti, kad atitikties peržiūros pagal iš dalies pakeistą protokolą būtų atliekamos remiantis teisingais Europos Sąjungos duomenimis. II priedo 2–6 lentelėse išvardyti 2005 m. valstybių narių nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekiai (bazinis lygis) ir nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai nuo 2020 m. ir vėliau pagal atskirus teršalus (sieros dioksido, azoto oksido, amoniako, lakiųjų organinių junginių ir smulkių kietųjų dalelių). Į visas lenteles taip pat įtraukta eilutė, kurioje nurodytas bendras ES kiekis (ES valstybių narių 2005 m. išmesto teršalų kiekio kilotonomis suma ir ES valstybių narių teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų suma, išreikšta bendru procentiniu pokyčiu, palyginti su ES valstybių narių bazinių verčių suma). Šiuo metu ES vertė šiose lentelėse yra ES 27 (2013 m.) verčių suma, atspindinti Europos Sąjungos sudėtį 2012 m., kai buvo iš dalies keičiamas protokolas. Todėl II priedą reikia pataisyti.
 Dabartinėse taisyklėse dar nenustatyta šio konkretaus techninio patikslinimo atvejo metodika, kaip savo 36-ojoje sesijoje padarė išvadą vykdomoji institucija. Panašus vykdomosios institucijos sprendimas dėl galimybės patikslinti Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio viršutines ribas pradiniame Geteborgo protokole buvo priimtas 2017 m.
 6
 , atsižvelgiant į vykdomosios institucijos 36-ojoje sesijoje pateiktą Europos Sąjungos pasiūlymą. Kadangi iš dalies pakeistas Geteborgo protokolas tuo metu dar nebuvo įsigaliojęs, jis nebuvo įtrauktas į 2017 m. vykdomosios institucijos sprendimą.
 Pageidautina, kad vykdomosios institucijos sprendimas dėl Europos Sąjungos verčių, pateiktų iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse, pritaikymo metodikos būtų priimtas 2021 m. gegužės mėn. preliminarioje papildomoje vykdomosios institucijos sesijoje ir ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio mėn. vykdomosios institucijos sesijoje, kad prašymą dėl lentelių patikslinimo būtų galima pateikti prieš pradedant pirmąją 2020 m. duomenų atitikties peržiūrą (ją tikimasi atlikti 2022 m. II ketvirtį).
 Numatomas aktas bus taikomas nuo vykdomosios institucijos sprendimo priėmimo dienos. Priėmus numatomą aktą, Europos Sąjunga galės pateikti techninius atnaujinimus, kurių reikia, kad būtų atsižvelgta į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių. Pačius patikslinimus, kuriais siekiama atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, Oro teršalų konvencijos sekretoriatui Europos Sąjungos vardu pateiks Komisija.
 3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu
 Europos Sąjunga turėtų pateikti pasiūlymą dėl Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos sprendimo (žr. pasiūlymo projektą I priede).
 Šio pasiūlymo tikslas – patvirtinti metodiką, pagal kurią būtų galima techniškai patikslinti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse nurodytas Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio bazines vertes ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungos vertės šiose lentelėse teisingai atspindėtų jos valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio bazinių verčių ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų sumą pasikeitus Europos Sąjungos sudėčiai. Galimybė patikslinti šias lenteles atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, susijusias su Europos Sąjungos sudėties pokyčiais, yra būtina siekiant atlikti tinkamą Europos Sąjungos įsipareigojimų pagal iš dalies pakeistą Geteborgo protokolą laikymosi peržiūrą.
 Jei kitos Šalys pasiūlytų siūlomo vykdomosios institucijos sprendimo redakcinių pakeitimų, kuriais būtų galima pasiekti tuos pačius tikslus, kurių siekiama Europos Sąjungos pasiūlymu, Europos Sąjunga iš principo galėtų tokiems pasiūlymams pritarti.
 Pasiūlymams patikslinti valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio nacionalines ribas arba nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus (politinis poveikis) nebus pritarta, tačiau bus pasiūlyta dėl tokių pakeitimų diskutuoti atskirai, visų pirma per šiuo metu vykstančią iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo peržiūrą.
 4.Teisinis pagrindas
 4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas
 4.1.1.Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
 7
 .
 4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Vykdomoji institucija yra įsteigta susitarimu, būtent Oro teršalų konvencija.
 Aktas, kurį vykdomoji institucija raginama priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę, vadovaujantis iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo 13 straipsnio 5 dalimi.
 Numatomu aktu Oro teršalų konvencijos ar Geteborgo protokolo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.
 Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.
 4.2.Materialinis teisinis pagrindas
 4.2.1.Principai
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Europos Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kitas tikslas yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.
 4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.
 Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.
 4.3.Išvada
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.
 5.Numatomo akto skelbimas
 Nėra duomenų
 2020/0355 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl vykdomosios institucijos sprendimo dėl patikslinimų, kuriais atsižvelgiama į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, metodikos pasiūlymo pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ajai sesijai ir dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šioje sesijoje
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos Sąjunga Tarybos sprendimu (ES) 2017/1757 sudarė Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos (toliau – Oro teršalų konvencija) Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (2012 m. priimtą iš dalies pakeistą redakciją) (toliau – iš dalies pakeistas Geteborgo protokolas), ir jis įsigaliojo 2019 m. spalio 7 d.;
 (2)pagal Oro teršalų konvencijos 10 straipsnį vykdomoji institucija stebi, kaip įgyvendinama ir plėtojama Oro teršalų konvencija ir jos protokolai, ir gali priimti sprendimus, kuriais būtų paaiškintas šių protokolų įgyvendinimas;
 (3)36-ojoje Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos sesijoje konvencijos Šalys paragino Europos Sąjungą ir jos valstybes nares pasiūlyti pradinio Geteborgo protokolo (redakcija, priimta 1999 m.) II priedo 1 lentelėje nurodytų Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio viršutinių ribų patikslinimo metodiką, kuria būtų galima atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių;
 (4)37-ojoje Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos sesijoje buvo priimtas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vėliau pasiūlytas sprendimas
 8
 ;
 (5)iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse pateiktų Europos Sąjungos verčių patikslinimo metodika, leidžianti atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, reikalinga tam, kad peržiūrint, kaip Europos Sąjunga laikosi įsipareigojimų pagal iš dalies pakeistą Geteborgo protokolą, būtų tinkamai atsižvelgta į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių. Tai nėra susiję su jokiais tose pačiose lentelėse nurodytų nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio ribų arba nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų patikslinimais;
 (6)vykdomajai institucijai patvirtinus patikslinimo metodiką, Komisija Europos Sąjungos vardu turėtų Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos vykdomajam sekretoriui pateikti taikant tą metodiką atliktus patikslinimus, būtinus kad būtų atsižvelgta į Europos Sąjungos narių skaičiaus pasikeitimus, įvykusius nuo iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo priėmimo, ir analogiškai pateikti visus reikiamus patikslinimus, jei Europos Sąjungos sudėtis pasikeistų ateityje;
 (7)tikslinga nustatyti poziciją. kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi vykdomojoje institucijoje, nes vykdomosios institucijos sprendimas Europos Sąjungai bus privalomas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 1.
 Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ojoje sesijoje Europos Sąjunga siekia šio tikslo: nustatyti metodiką, leidžiančią patikslinti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse nurodytas Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio bazines vertes ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungos vertes šiose lentelėse būtų galima patikslinti taip, kad, pasikeitus Europos Sąjungos narių skaičiui, jos teisingai atspindėtų bendras valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio bazinių verčių ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų verčių sumas.
 2.
 Atsižvelgdama į Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ąją sesiją ir siekdama 1 dalyje nustatyto tikslo, Europos Sąjunga pateikia prie šio sprendimo pridedamą pasiūlymą dėl reikiamos patikslinimo metodikos.
 3.
 Komisija Europos Sąjungos vardu pateiks šį pasiūlymą Konvencijos sekretoriatui.
 2 straipsnis
 Europos Sąjunga gali pritarti kitų konvencijos Šalių pasiūlytiems pakeitimams, jei jais padedama siekti 1 straipsnyje išvardytų Europos Sąjungos tikslų.
 3 straipsnis
 Atsižvelgdami į Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos 41-osios sesijos eigą, Europos Sąjungos atstovai, pasikonsultavę su valstybėmis narėmis, gali be papildomo Tarybos sprendimo vietoje surengtuose koordinavimo posėdžiuose susitarti dėl 1 ir 2 straipsniuose nurodytos pozicijos koregavimo.
 4 straipsnis
 Kai Oro teršalų konvencijos vykdomoji institucija patvirtina metodiką, leidžiančią atlikti šiuos patikslinimus, Komisija Europos Sąjungos vardu pateikia būtinus patikslinimus, atliktus taikant tą metodiką.
 5 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 81/462/EEB: 1981 m. birželio 11 d. Tarybos sprendimas dėl Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos sudarymo, OL L 171, 1981 6 27, p. 11–24.
 (2)
 2003/507/EB: 2003 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos prisijungimo prie 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų Konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo, OL L 179, 2003 7 17, p. 0001–0002; 2017 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1757 dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimo priėmimo Europos Sąjungos vardu, OL L 248, 2017 9 27, p. 3–75.
 (3)
 Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Ispanija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija (2020 m. spalio 1 d. duomenys apie ratifikavimo procedūrą baigusias šalis).
 (4)
 Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Ispanija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Suomija, Švedija ir Vokietija (2020 m. spalio 1 d. duomenys apie ratifikavimo procedūrą baigusias šalis).
 (5)
 Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos sesijų darbo tvarkos taisyklių, patvirtintų Sprendimu 2010/19 ir iš dalies pakeistų Sprendimu 2013/1, 29 taisyklė.
 (6)
 Vykdomosios institucijos sprendimas 2017/3,
 https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf
 (7)
 2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.
 (8)
 Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos sprendimas 2017/3,
 https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 12 15
 COM(2020) 801 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl vykdomosios institucijos sprendimo dėl patikslinimų, kuriais atsižvelgiama į pasikeitusį Sąjungos narių skaičių, metodikos pasiūlymo pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ajai sesijai ir dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šioje sesijoje
 Europos Sąjungos pasiūlymas dėl Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos sprendimo: Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (toliau – Geteborgo protokolas) su pakeitimais, padarytais 2012 m., II priedo 2–6 lentelių patikslinimo metodika, leidžianti atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių.
 Sprendimo dėl Geteborgo protokolo su pakeitimais, padarytais 2012 m., II priedo patikslinimų, siekiant atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, projektas
 Vykdomoji institucija,
 primindama savo sprendimus 2013/14 ir 2016/4 dėl to, kaip Europos Sąjunga laikosi Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (Geteborgo protokolo),
 pažymėdama, kad iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo 13 straipsnio 2 dalyje numatyta procedūra, pagal kurią Šalis gali siūlyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, išvardytų Geteborgo protokolo II priede, patikslinimą, tačiau vykdomosios institucijos sprendimuose 2012/3 ir 2012/12 dėl patikslinimų nustatytos metodikos nebūtų taikomos šių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų patikslinimui siekiant atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių,
 primindama savo sprendimą 2017/3 dėl patikslinimų pagal Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo, siekiant atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, priimtą remiantis Europos Sąjungos ir jos valstybių narių pasiūlymu, pateiktu atsakant į konvencijos Šalių prašymą vykdomosios institucijos 36-ojoje sesijoje (ECE/EB.AIR/137),
 palankiai vertindama tai, kad 2019 m. spalio 7 d. įsigaliojo Protokolas dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (Geteborgo protokolas) su pakeitimais, padarytais 2012 m.,
 1.pagal iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo 13 straipsnio 2 dalį nusprendžia nustatyti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse nustatytų Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio bazinių verčių ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų patikslinimo metodiką, taikytiną pasikeitus Europos Sąjungos narių skaičiui:
 -Europos Sąjungos atskirų išmetamųjų teršalų bazinis lygis, iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse išreikštas 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekiu kilotonomis, yra Europos Sąjungos valstybių narių – atsižvelgiant į bet kokį įstojimą į Europos Sąjungą arba išstojimą iš jos – atskirų išmetamųjų teršalų kiekio bazinių verčių suma;
 -Europos Sąjungos atskirų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, nurodyti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse, yra Europos Sąjungos valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų suma, apskaičiuota a) iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse nustatytiems kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekiams taikant tose pačiose lentelėse nustatytus kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus ir b) išreiškiant a punkte nurodytų rezultatų sumą kaip 2005 m. Europos Sąjungos valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio sumos procentinę dalį;
 -taikant šią metodiką, 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekiai nurodyti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse, išskyrus atvejus, kai II priede nenustatyti tam tikros pasirašiusios šalies arba Šalies 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekiai – tokiu atveju naudojamas naujausias 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekis, apie kurį pranešta. 2020 m. ir vėlesni išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai yra išvardyti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse, išskyrus atvejus, kai tam tikros pasirašiusios šalies arba Šalies 2020 m. ir vėlesni išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai nėra nustatyti II priede; tokiu atveju Europos Sąjunga šią informaciją Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos vykdomajam sekretoriui pateikia raštu;
 2.nusprendžia, kad Europos Sąjunga, taikydama pirmiau nurodytą metodiką, gali raštu pateikti patikslinimus Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos vykdomajam sekretoriui, kuris apie patikslinimus informuoja visas Šalis.