type: wikipedia

text:
Brian Rix ( – ) est un acteur, producteur, manager et activiste britannique.
 Biographie
 Acteur de théâtre dans les années 1950, il a été un des acteurs les mieux payés de la BBC dans les années 1960.
 Il était marié à l'actrice Elspet Gray. Leur premier enfant étant trisomique, il est devenu militant pour les causes liés aux handicaps. Il était opposé à l'euthanasie.
 Il a été Lord du parlement britannique entre 1992 et 2016.
 Théâtre
 Whitehall Theatre
 1950–54 : Reluctant Heroes ( représentations)
 1954–58 : Dry Rot ( représentations)
 1958–61 : Simple Spymen ( représentations)
 1961–64 : One For the Pot ( représentations)
 1964–66 : Chase Me, Comrade ( représentations)
 Filmographie
 Cinéma
 1951 : Reluctant Heroes
 1954 : What Every Woman Wants
 1955 : Up to His Neck
 1956 : Dry Rot
 1957 : Not Wanted on Voyage
 1960 : And the Same to You
 1961 : Nothing Barred; The Night We Dropped a Clanger; The Night We Got the Bird;
 1974 : Don't Just Lie There, Say Something!
 Télévision
 Brian Rix a tenu plus de 90 rôles à la télévision pour la BBC, dont plus de 30 en direct.
 Bibliographie
 1975 : My Farce from My Elbow
 1989 : Farce About Face
 1992 : Tour de Farce: A Tale of Touring Theatres and Strolling Players (from Thespis to Branagh)
 1995 : Life in the Farce Lane
 1996 : Gullible's Travails (ed)
 2006 : All About Us! The story of people with a learning disability and Mencap
 Notes et références
 Liens externes
 Naissance en janvier 1924
 Acteur britannique de théâtre
 Acteur britannique de télévision
 Acteur britannique de cinéma
 Personnalité politique britannique
 Décès en août 2016
 Décès à 92 ans
 Naissance dans le Yorkshire de l'Est
 Décès à Northwood (Londres)


type: other

text:
CSM Roman, jocuri amicale şi accidentări » Monitorul de Neamț și Roman
 ■ gruparea romaşcană a fost învinsă în dubla manşă amicală de la Bistriţa ■ trei dintre handbaliste au probleme de sănătate înaintea Turneului Roman Muşat ■
 Echipa de handbal CSM Roman a participat, la finele săptămînii trecute, la două meciuri amicale în compania formaţiei ardelene CS Gloria 2018, alcătuită pe scheletul fostei CSM Bistriţa, cu sprijinul Consiliului Judeţean. În viitorul sezon al Ligii Naţionale – Liga Florilor, care va debuta pe data de 2 septembrie, bistriţencele vor avea un obiectiv ambiţios, de clasare în poziţie de calificare pentru cupele europene. Vineri, 10 august, CS Bistriţa 2018 şi-a prezentat oficial lotul în faţa propriilor suporteri, CSM Roman fiind invitată special pentru a susţine partida inaugurală a noii garnituri. Delegaţia de la malul Moldovei a făcut deplasarea în aceeaşi zi, meciul fiind planificat iniţial de la ora 18. „Pentru noi nu a fost deloc uşor să jucăm în această zi, după o deplasare destul de lungă. Cînd am ajuns la Bistriţa, am aflat că va trebui să mai aşteptăm, deoarece gruparea locală a avut o festivitate exinsă de prezentare a lotului. Astfel, după încă aproximativ o oră şi jumătate de aşteptare, timp în care a fost şi un concert, în jurul orei 19.30, a început partida. Gazdele s-au impus în prima repriză, însă pe cea de-a doua am cîştigat-o la un gol diferenţă. Cu toate că scorul nu a contat atît de mult pentru noi, faţă de adversare, am pierdut la general. Am evoluat şi a doua zi, dimineaţă, cînd am reuşit să dominăm întreaga primă repriză, în care ne-am impus la un gol. În a doua parte, bistriţencele au fost ceva mai motivate şi, inclusiv pe fondul unor probleme de arbitraj, s-au impus din nou. Pentru noi, însă, mai important a fost faptul că am constatat o creştere de formă la formaţia pe care o antrenăm, ceea ce ne dă speranţe pentru viitorul sezon. Fetele au fost mai închegate decît în anterioarele întîlniri amicale, cu Slobozia, acum fiind în faţa unui adversar foarte puternic“, a menţionat antrenorul principal al CSM Roman, profesorul Cornel Bădulescu. Acesta, ajutat de pe bancă de secundul Viorel Lazăr este optimist înaintea viitorului sezon, care va fi prefaţat de Trofeul Roman Muşat, întrecere organizată la malul Moldovei, în perioada 16 – 18 august, la Sala Sporturilor. La acest turneu vor participa următoarele echipe: ASC Corona 2010 Braşov, nou promovata în Liga Naţională SCM Gloria Buzău, CSU Danubius Galaţi şi CSM Roman. Între timp, gruparea municipală are ceva probleme de lot. „Căpitanul Carmen Stoleru a suferit o entorsă şi nu era suficient refăcută la Bistriţa, aşa că am decis să nu forţăm. Nu a jucat. De asemenea, nu am putut-o folosi nici pe extrema Ana Maria Simion, care este în refacere după o intervenţie chirurgicală. Am avut şi ceva probleme cu portăriţa Ana Maria Mîrcă, care a intrat destul de puţine minute în teren. În zilele care urmează, sperăm să le refacem complet pe toate trei, pentru a avea, aşa cum se aşteaptă suporterii, meciuri cît mai frumoase la trofeul de la Roman“, a mai specificat antrenorul Cornel Bădulescu.
 Cuvinte cheie:accidentăriamicaleCSMjocuriRomanşi


text:
Pomorie (în ) este un oraș în comuna Pomorie, Regiunea Burgas, Bulgaria.
 Este o localitate cu origini în Grecia Antică. Încă din secolul al IV-lea, existau băi de nămol extras din lacul din apropiere, pentru tratarea reumatismelor. În timpul Imperiului Roman de Răsărit localitatea se numea Anchialos (în ).
 Demografie
 La recensământul din 2011, populația orașului Pomorie era de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, cu o minoritate de turci (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.
 Note
 Bibliografie
 http://grao.bg/tna/tab02.txt (pentru numărul de locuitori)
 Vezi și
 Listă de orașe din Bulgaria
 Orașe din Bulgaria
 Stațiuni la Marea Neagră


text:
Kiikarit | Suomen Lintuvaruste Oy
 Asahi-Pentax
 Hawke kiikarit
 Kenko vakaajakiikarit
 Kite kiikarit
 Meopta kiikarit
 Minox kiikarit
 Etusivu > Kiikarit
 Asahi-PentaxFocus kiikaritHawke kiikaritKenko vakaajakiikaritKite kiikaritKowa kiikaritLeica kiikaritMeopta kiikaritMinox kiikaritNikon kiikaritOlympus kiikaritOpticronSteinerSwarovski kiikaritZeiss kiikarit
 kowa 8x42 BD II
 kowa 8x32 BD II
 Tulossa syksyllä 2019...
 kowa 6,5x32 BD II
 kowa 10x42 BD II
 kowa 10x32 BD II
 Täysin uusi taskukiikari Zeissilta
 -erittäin hyvä optiikka, yksi parhaista tämän kokoluokan kiikareista...
 Zeiss Victory 8x42SF musta
 mustassa mallissa on uudistettu tarkennus sekä okulaarilinssi...
 Zeiss Victory 10x42SF musta
 -suurennnos 8x
 -etulinssin läpimitta 56 mm
 -Okulaariaukon läpimitta 7,0 mm
 -Silmän ja okulaarin välinen etäisyys 18 mm
 -näkökenttä 125...
 Zeiss Conquest 8x42HD
 Zeissin kiikari erinomaisella optiikalla
 -Linnut lehden vertailun voittaja
 -suurennos 8x
 -etulinssin halkaisija 42 mm
 -ulostulopupillin halkaisija...
 Zeiss Conquest 8x32HD
 pienempi malli suositusta Conquest HD sarjasta
 -etulinssin halkaisija 32 mm
 -ulostulopupillin halkaisija 4,0 mm
 -näkökenttä 140...
 Tilaustuote...
 Zeiss Conquest 10x42HD
 -suurennos 10x
 -ulostulopupillin halkaisija 4,2 mm
 -näkökenttä 115 m/1000 m päässä
 -lähin tarkennusetäisyys 2...
 Zeiss Conquest 10x32HD
 uusi Conquest HD sarjan pienempi malli -suurennos 10x -etulinssin halkaisija 32 mm -ulostulopupillin halkaisija 3,2 mm -näkökenttä 118 m/1000 m päässä -lähin tarkennusetäisyys 1,5 m -diopterin säätövara +-4 -prisma: Schmidt-Pecan -täysin vesitiivis 4 metriin asti, typpitäyte -toimintalämpötila -23...
 Zeiss 8x42 T* FL Victory HT
 Schottin HT-lasi mahdollistaa yli 95 % valonläpäisyn -suurennnos 8x -etulinssin läpimitta 42 mm -Okulaariaukon läpimitta 5,3 mm -Silmän ja okulaarin välinen etäisyys 16 mm -näkökenttä 136 m/1000 m -Lähin tarkennusetäisyys 1,9 m -diopteri +-4 -silmäväli 54-76 mm -koko (l x k) 128x160 mm -paino...
 Zeiss 8x32 T* FL Victory
 Pienikokoinen huippukiikari
 -etulinssin läpimitta 32 mm
 -Okulaariaukon läpimitta 4,0 mm
 -Silmän ja okulaarin välinen etäisyys...


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0384
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 617/2009 lena n-osclaítear taraif-chuóta uathrialach i gcás allmhairithe mairteola ardcháilíochta /* COM/2011/0384 final - COD 2011/0169 */
 (...PICT...)MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN1. COMHTHÉACS AN TOGRA· Comhthéacs ginearáltaSna tuarascálacha ón bPainéal agus ón gComhlacht Achomhairc in Comhphobail Eorpacha – Bearta maidir le feoil agus táirgí feola (Hormóin) [1], a ghlac Comhlacht um Réiteach Díospóide (CRD) na hEagraíochta Trádála Domhanda an 13 Feabhra 1998, cinneadh nach raibh toirmeasc an Chomhphobail ar allmhairithe feola agus táirgí feola ó eallach a cóireáladh le hormóin áirithe chun críocha fás a spreagadh i gcomhréir leis an gcomhaontú maidir le cur i bhfeidhm beart sláintíoch agus fiteashláintíoch (Comhaontú SFS). D'iarr Stáit Aontaithe Meiriceá agus Ceanada údarú ón CRD lamháltais don Chomhphobal a chur ar fionraí sna suimeanna bliantúla $116.8 milliún (dollair SAM) agus $ 11.3 milliún (dollair Cheanada) faoi seach, agus fuair siad an t-údarú sin.Ag leanúint ón leasú a rinneadh le Treoir 2003/74/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 22 Meán Fómhair 2003 ar Threoir 96/22/CE ón gComhairle an 29 Aibreán 1996 maidir le toirmeasc ar úsáid substaintí áirithe a bhfuil gníomhú hormónach nó tíoróideach acu agus beta-spreagthaigh néaróige iontu, san fheirmeoireacht stoic, chuir an Comhphobal é féin i gcomhréir le rialuithe agus moltaí an CRD. Mheas na Stáit Aontaithe agus Ceanada, áfach, go raibh an tAontas ag sárú a oibleagáidí os comhair na hEagraíochta Trádála Domhanda fós agus go bhféadfaidís, dá bhrí sin, leanúint de na smachtbhannaí a chur chun feidhme. Rinne an Comhphobal agóid i gcásanna nua ós comhair na hEagraíochta Trádála Domhanda i gcoinne smachtbhannaí a bheith a bhforchur go fóill.An 31 Márta 2008, chinn an Painéal in Na Stáit Aontaithe – Oibleagáidí sa CE a bheith ar fionraí go fóill – Díospóid maidir le hormóin agus Ceanada – Oibleagáidí sa CE a bheith ar fionraí go fóill go raibh sáruithe áirithe ar an nós imeachta déanta ag na Stáit Aontaithe agus ag Ceanada. Chinn sé freisin, áfach, nach bhfuair na Comhphobail Eorpacha réidh ina n-iomláine leis an mbeart ar cinneadh ina leith nach raibh sé i gcomhréir leis an gcomhaontú maidir le SFS sa díospóid EC - Hormóin.An 16 Deireadh Fómhair 2008 mhalartaigh an Comhlacht Achomhairc i bpáirt cinntí an Phainéil maidir le sáruithe ar an nós imeachta agus chinn sé nach bhféadfaí seasamh le cinntí áirithe maidir leis an líomhain nach bhfuarthas réidh leis an mbeart ar cinneadh ina leith nach raibh sé i gcomhréir leis an gcomhaontú maidir le SFS. Mhol an Comhlacht Achomhairc don CRD iarraidh ar na Stáit Aontaithe, ar Cheanada agus ar na Comhphobail Eorpacha imeachtaí a thionscnamh gan mhoill faoi Airteagal 21.5 de Comhaontú um Réiteach Díospóidí na hEagraíochta Trádála Domhanda chun réiteach a fháil ar an díospóid eatarthu i dtaobh an bhfuair na Comhphobail Eorpacha réidh leis an mbeart ar cinneadh ina leith nach raibh sé comhréireach in CE – Hormóin agus maidir le an bhfuil sé fós bailí faoin dlí go bhfuil lamháltais curtha ar fionraí ag na Stáit Aontaithe agus ag Ceanada.An 22 Nollaig 2008 d'iarr an Comhphobal comhairliúcháin maidir leis na cásanna bunaidh Hormóin leis na Stáit Aontaithe agus le Ceanada faoi Airteagal 21.5 den Chomhaontú um Réiteach Díospóidí, agus reáchtáladh na comhairliúcháin sin ina dhiaidh sin.An tráth céanna, d'fhiosraigh an Coimisiún agus na Stáit Aontaithe an deis réiteach a fháil ar an díospóid seo gan dochar dá dtuairimí faoi seach maidir le comhsheasmhacht bhearta an Aontais leis an Eagraíocht Trádála Dhomhanda chun deireadh a chur leis an díospóid fhada thrasatlantach seo. Lorgaíodh réiteach comhchosúil le Ceanada freisin.I mí na Bealtaine 2009, cinneadh gur réiteach praiticiúil a bheadh ann agus bealach seiftiúil chun caidreamh trádála a fheabhsú agus chun géarú na díospóide a sheachaint dá n-osclódh an tAontas cuóta ráta taraife uathrialach breise i gcás mairteola ardcháilíochta ar bhonn náisiúin bharrfhabhair agus dá laghdódh na Stáit Aontaithe méid na smachtbhannaí.D'fhormhuin an Chomhairle, trí bhíthin litreach dár dáta an 12 Bealtaine 2009 agus a síníodh sa Ghinéiv an 13 Bealtaine 2009, an meabhrán tuisceana ábhartha idir Stáit Aontaithe Meiriceá agus an Coimisiún Eorpach maidir le hallmhairiú mairteola ó ainmhithe nár cóireáladh le hormóin fás-spreagthacha áirithe agus maidir le dleachtanna méadaithe arna gcur i bhfeidhm ag na Stáit Aontaithe ar tháirgí áirithe de chuid na gComhphobal Eorpach [2]. Déantar foráil ann maidir le socrú ina bhfuil trí chéim lena laghdófar de réir a chéile leibhéal na smachtbhannaí arna bhforchur ag na Stáit Aontaithe ar tháirgí ón Aontas, fad is a mhéadóidh an tAontas cuóta an ráta taraife de réir a chéile i gcás mairteola ardcháilíochta nár cóireáladh le hormóin fás-spreagthacha. Bunaíodh cuóta an ráta taraife i gcás mairteola ardcháilíochta arb ionann é agus 20 000 tona don chéad chéim le Rialachán (CE) Uimh. 617/2009 ón gComhairle. Sa dara céim, chuirfeadh na Stáit Aontaithe na smachtbhannaí ar fad eile ar fionraí agus mhéadódh an tAontas cuóta an ráta taraife 25 000 tona breise.An 17 Márta 2011, shínigh an Coimisiún meabhrán tuisceana freisin idir Rialtas Cheanada agus an Coimisiún Eorpach maidir le hallmhairiú mairteola ó ainmhithe nár cóireáladh le hormóin fás-spreagthacha áirithe agus maidir le dleachtanna méadaithe arna gcur i bhfeidhm ag Ceanada ar tháirgí áirithe de chuid an Aontais Eorpaigh [3]. Leis an meabhrán tuisceana sin cuireadh na smachtbhannaí ar fad arna bhforchur ag Ceanada ar fionraí agus ordaíodh don Aontas cuóta an ráta taraife i gcás mairteola ardcháilíochta a mhéadú 1 500 tona (an chéad chéim) agus 1 700 tona breise (an dara céim). Is ionann an t-amchlár dá bhforáiltear i meabhrán na Stát Aontaithe agus i meabhrán Cheanada. Beartaítear gur cheart go dtosódh an dara céim go háirithe ar an 1 Lúnasa 2012 de réir an dá mheabhrán.· Forais agus cuspóirí an tograChun a bheith in ann na méaduithe thuasluaite a dhéanamh ar chuóta an ráta taraife mar atá sé anois i gcás mairteola ardcháilíochta, go 21 500 tona (an chéad chéim) agus ina dhiaidh sin, go 48 200 tona dá bhforáiltear sa dara céim sa dá mheabhrán ag tosú ar an 1 Lúnasa 2012, ní mór tús tráthúil a chur leis an nós imeachta reachtach.Is gá sin chun an rún a ghlac Parlaimint na hEorpa an 8 Márta 2011 a chomhlíonadh freisin, ar rún é inar iarradh ar an gCoimisiún a áirithiú go ndéanfaí na smachtbhannaí ar tháirgí ón AE a chur ar fionraí agus a ráthú go mbeadh allmhairithe mairteola isteach san AE i gcomhréir le ceanglais an AE sa réiteach ar an díospóid maidir le hormóin mhairteola [4].2. EILIMINTÍ DLÍ AN TOGRA· Achoimre ar an ngníomhaíocht atá beartaitheIs é is aidhm don togra seo iarraidh ar Pharlaimint na hEorpa agus ar an gComhairle an Rialachán atá ann cheana a leasú, ar Rialachán é lena n-osclaítear taraif-chuóta uathrialach i gcás allmhairithe mairteola ardcháilíochta, chun na céimeanna atá leagtha amach sna meabhráin tuisceana a shínigh Stáit Aontaithe Mheiriceá agus Ceanada, faoi seach, a chur chun feidhme.Thairis sin, tugtar isteach leis an leasú ailíniú a bhfuil gá leis idir cumhachtaí cur chun feidhme an Choimisiúin agus Conradh Liospóin.· Bunús dlíAirteagal 207 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.· Prionsabal na CoimhdeachtaTagann an togra faoi inniúlacht eisiach an Aontais, Airteagal 3(1)(e) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh. Dá bhrí sin, níl feidhm ag prionsabal na coimhdeachta.· Prionsabal na ComhréireachtaComhlíonann an togra prionsabal na comhréireachta.· Rogha ionstraimíAn ionstraim atá beartaithe: Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.Ní bheadh modhanna eile leormhaith ar an gcúis seo a leanas: ní mór Rialachán a leasú le Rialachán eile.3. IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHAD'fhanfadh an dleacht custaim maidir le cuóta an ráta taraife seo socraithe ag nialas. Ag brath ar an gcaoi a mbeidh an margadh mairteola amach anseo, ní fhéadfar, dá bhrí sin, allmhairithe mairteola ardcháilíochta a sheoladh a thuilleadh agus úsáid á baint as an gcuóta atá ann cheana a bunaíodh le Rialachán (CE) Uimh. 810/2008 nó lasmuigh den chuóta. D'fhéadfadh caillteanas acmhainní dílse a bheith i gceist leis sin don Aontas (féach an Ráiteas Airgeadais).2011/0169 (COD)Togra le haghaidhRIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLElena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 617/2009 lena n-osclaítear taraif-chuóta uathrialach i gcás allmhairithe mairteola ardcháilíochtaTÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 207 de,Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na Parlaimintí náisiúnta,Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,De bharr an méid seo a leanas:(1) D'fhormhuin an Chomhairle, trí bhíthin litreach dár dáta an 12 Bealtaine 2009 agus a síníodh sa Ghinéiv an 13 Bealtaine 2009, meabhrán tuisceana idir Stáit Aontaithe Meiriceá agus an Coimisiún Eorpach maidir le hallmhairiú mairteola ó ainmhithe nár cóireáladh le hormóin fás-spreagthacha áirithe agus maidir le dleachtanna méadaithe arna gcur i bhfeidhm ag na Stáit Aontaithe ar tháirgí áirithe de chuid na gComhphobal Eorpach. Is é is aidhm don mheabhrán tuisceana réiteach a fháil ar an díospóid idir an tAontas Eorpach agus Stáit Aontaithe Meiriceá atá os comhair na hEagraíochta Trádála Domhanda le fada maidir le hormóin mhairteola, Comhphobail Eorpacha – Bearta maidir le feoil agus táirgí feola (Hormóin) (DS 26).(2) Tá comhthuiscint bainte amach ag Rialtas Cheanada agus ag an gCoimisiún Eorpach, mar atá doiciméadaithe i meabhrán tuisceana arna shíniú sa Ghinéiv an 17 Márta 2011 maidir le treochlár céimeanna atá le glacadh maidir le hallmhairithe mairteola ardcháilíochta isteach san Aontas Eorpach agus maidir le leibhéal na ndleachtanna méadaithe arna gcur i bhfeidhm ag Ceanada ar tháirgí áirithe de chuid an Aontais i ndáil leis an díospóid os comhair na hEagraíochta Trádála Domhanda Comhphobail Eorpacha – Bearta maidir le feoil agus táirgí feola (Hormóin) (DS 48).(3) Déantar foráil sa dá mheabhrán maidir le socruithe ina bhfuil trí chéim lena laghdaítear leibhéal na smachtbhannaí arna bhforchur ag na Stáit Aontaithe agus ag Ceanada ar tháirgí ón Aontas. Méadóidh an tAontas cuóta an ráta taraife de réir a chéile ar mhairteoil ardcháilíochta nár cóireáladh le hormóin fás-spreagthacha agus a chomhlíonann ina n-iomláine ceanglais eile de chuid an AE ar allmhairí.(4) Tar éis shíniú an mheabhráin tuisceana leis na Stáit Aontaithe, osclaíodh taraif-chuóta bliantúil ar allmhairí don Chomhphobal le Rialachán (CE) Uimh. 617/2009 ón gComhairle [5], cuóta arbh ionann é agus 20 000 tona (sa chéad chéim), arna shloinneadh i meáchan an táirge i gcás mairteola ardcháilíochta atá úr, fuaraithe nó reoite agus a chumhdaítear le cóid CN 0201, 0202, 0206 10 95 agus 0206 29 91.(5) Sa mheabhrán tuisceana le Rialtas Cheanada beartaítear méadú 1 500 tona ar an gcainníocht tosaigh 20 000 tona. Beartaítear ann freisin go gcuirfidh Ceanada na smachtbhannaí ar fad atá fós ann i leataobh gan moill a luaithe a shíneofar an meabhrán tuisceana.(6) De réir an chláir ama atá leagtha síos leis an meabhrán tuisceana leis na Stáit Aontaithe beartaítear an taraif-chuóta sin a mhéadú 25 000 tona, nuair a thosóidh an dá Pháirtí ar an dara céim den mheabhrán tuisceana lena bhfuil sé i gceist na smachtbhannaí de chuid na Stát Aontaithe a bheidh fós fágtha a chur i leataobh.(7) De réir an chláir ama atá leagtha síos leis an meabhrán tuisceana le Rialtas Cheanada beartaítear an taraif-chuóta sin a mhéadú 3 200 tona, nuair a thosóidh an dá Pháirtí ar an dara céim den mheabhrán tuisceana.(8) Chun dálaí aonfhoirmeacha a áirithiú chun Rialachán (CE) Uimh. 617/2009 a chur chun feidhme ba cheart cumhachtaí cur chun feidhme a thabhairt don Choimisiún. Go háirithe, ba cheart é a thabhairt de chumhacht don Choimisiún an taraif-chuóta a chur ar fionraí, ina iomláine nó i bpáirt, mura nglacfaidh na Stáit Aontaithe nó Ceanada na céimeanna atá beartaithe i gceachtar den dá mheabhrán. Ba cheart na cumhachtaí sin a fheidhmiú i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 16 Feabhra 2011 lena leagtar síos na rialacha agus prionsabail ghinearálta a bhaineann le meicníochtaí le haghaidh rialú na mBallstát ar fheidhmiú a chumhachtaí cur chun feidhme ag an gCoimisiún [6].(9) Dá bhrí sin, ba cheart Rialachán (CE) Uimh. 617/2009 a leasú dá réir,TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:Airteagal 1Leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 617/2009 mar seo a leanas:(1) Leasaítear Airteagal 1 mar a leanas:(a) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 1:‘1. Osclaítear leis seo taraif-chuóta bliantúil ar allmhairí don Aontas arb ionann é agus 21 500 tona, arna shloinneadh i meáchan an táirge, le hordú Uimh. 09.4449, i gcás mairteola ardcháilíochta atá úr, fuaraithe nó reoite agus a chumhdaítear le cóid CN 0201, 0202, 0206 10 95 agus 0206 29 91.(b) Cuirtear isteach mír 1a mar seo a leanas:‘1a. Ón 1 Lúnasa 2012, méadófar an taraif-chuóta bliantúil ar allmhairí don Aontas dá dtagraítear i mír 1 go 48 200 tona, arna shloinneadh i meáchan an táirge.(2) Cuirtear an méid seo a leanas in ionad Airteagal 2:‘Airteagal 21. Déanfaidh an Coimisiún cuóta an ráta taraife dá dtagraítear in Airteagal 1 a bhainistiú i gcomhréir leis an nós imeachta dá dtagraítear in Airteagal 2a(2).2. Féadfaidh an Coimisiún cur i bhfeidhm an taraif-chuóta dá dtagraítear in Airteagal 1 a chur ar fionraí, ina iomláine nó i bpáirt, sa chás nach nglacfaidh na Stáit Aontaithe nó Ceanada na céimeanna atá beartaithe sa mheabhrán tuisceana idir na Stáit Aontaithe agus an Coimisiún Eorpach* nó sa mheabhrán tuisceana idir Rialtas Cheanada agus an Coimisiún Eorpach**, faoi seach. Gníomhóidh an Coimisiún i gcomhréir leis an nós imeachta dá dtagraítear in Airteagal 2a(2).--------------* Meabhrán tuisceana idir Stáit Aontaithe Meiriceá agus an Coimisiún Eorpach maidir le hallmhairiú mairteola ó ainmhithe nár cóireáladh le hormóin fás-spreagthacha áirithe agus maidir le dleachtanna méadaithe arna gcur i bhfeidhm ag na Stáit Aontaithe ar tháirgí áirithe de chuid na gComhphobal Eorpach, arna fhormhuineadh ag an gComhairle, trí bhíthin litreach dár dáta an 12 Bealtaine 2009 agus a síníodh sa Ghinéiv an 13 Bealtaine 2009.** Meabhrán tuisceana idir Rialtas Cheanada agus an Coimisiún Eorpach maidir le hallmhairiú mairteola ó ainmhithe nár cóireáladh le hormóin fás-spreagthacha áirithe agus maidir le dleachtanna méadaithe arna gcur i bhfeidhm ag Ceanada ar tháirgí áirithe de chuid an Aontais Eorpaigh, a síníodh sa Ghinéiv an 17 Márta 2011.'(3) Cuirtear isteach Airteagal 2a mar a leanas:'Airteagal 2a1. Beidh an Coiste Bainistíochta um Chomheagraíocht na Margaí Talmhaíochta, arna bhunú le hAirteagal [195(1)] de [Rialachán (CE) Uimh. 1234/2007].[Tá 1234R2007 á athmhúnlú faoi láthair], de chúnamh ag an gCoimisiún.2. I gcás ina ndéanfar tagairt don mhír seo, beidh feidhm ag Airteagal 5 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.'Airteagal 2Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an seachtú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach sna Ballstáit.Arna dhéanamh [...],Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar ceann na ComhairleAn tUachtarán An tUachtarán[1] WT/DS26 agus 48.[2] Doiciméad WT/DS26/28 an 30 Meán Fomhair 2009.[3] Doiciméad WT/DS48/26 an 22 Márta 2011.[4] Rún ó Pharlaimint na hEorpa an 8 Márta 2011 maidir le Talmhaíocht an AE agus trádáil idirnáisiúnta, 2010/2110(INI).[5] IO L 182, 15.7.2009, lch. 1.[6] IO L 55, 28.2.2011, lch. 13.--------------------------------------------------


text:
Urszula Łoś (18 de febrero de 1994) es una deportista polaca que compite en ciclismo en la modalidad de pista.
 Ganó dos medallas en el Campeonato Europeo de Ciclismo en Pista de 2022, plata en keirin y bronce en velocidad por equipos. Participó en los Juegos Olímpicos de Tokio 2020, ocupando el séptimo lugar en la prueba de velocidad por equipos.
 Medallero internacional
 Referencias
 Ciclistas de pista de Polonia
 Ciclistas de Polonia en los Juegos Olímpicos de Tokio 2020


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52009PC0553
 Návrh nařízení Rady, kterým se na rok 2010 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů /* KOM/2009/0553 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 16.10.2009KOM(2009)553 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se na rok 2010 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovůDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Nařízení o rybolovných právech přijímané každým rokem je hlavním nástrojem politiky zachování zdrojů v rámci společné rybářské politiky. Zahrnuje omezení odlovu a intenzity rybolovu v rámci plánů obnovy a dlouhodobých plánů a také do ostatních právních předpisů zapracovává (viz oddíl 5) dočasná opatření a odchylky (jedná se například o nařízení o technických opatřeních, nařízení, kterým se omezuje intenzita rybolovu hlubinných druhů apod.). Sdělení Komise KOM(2009) 224 v konečném znění stanoví souvislosti tohoto návrhu. Doporučuje se snížit odlov mnoha rybích populací na nulu či na nejnižší možnou úroveň. U mnohých populací došlo k překročení bezpečných biologických hodnot. Navzdory opatřením na zachování v rámci společné rybářské politiky (SRP) se počet populací patřících do této kategorie ohrožených druhů nesnižuje. Tato analýza potvrzuje, že opatření na zachování zdrojů využívaných rybích populací jsou nanejvýš nutná. Doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědecko-technického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) pro rok 2010 opět poukazuje na špatný stav mnoha rybolovných zdrojů ve vodách Společenství. Většina populací je využívána na úrovni, která přesahuje maximální udržitelný výnos. Využití velké části populací překračuje preventivní úroveň a mnohé z klíčových populací, včetně většiny populací tresek, se využívají způsobem představujícím vysoké riziko, že dojde k selhání reprodukce. Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 stanoví, aby Komise každoročně navrhla omezení odlovu a intenzity rybolovu a zajistila tak ekologickou, hospodářskou i sociální udržitelnost rybářství Společenství. |Obecné souvislosti Rybolovné zdroje se v mnoha případech využívají nadměrně. Rada každoročně stanoví omezení odlovů, ale skutečná úroveň odlovů je v mnoha případech nadále vyšší než úroveň poskytující udržitelné výnosy. Je to výsledkem skutečnosti, že omezení odlovů jsou někdy stanovena na úrovních, které jsou pro zajištění udržitelnosti příliš vysoké, a že dodržování těchto omezení odlovů je v mnoha případech nedostatečné. V posledních letech byla v některých lovištích zavedena omezení intenzity rybolovu, což by mělo posílit omezení odlovů. Rovněž byly pro některé populace předloženy víceleté plány obnovy, které stanoví roční omezení odlovů s cílem dosáhnout udržitelnosti postupným snižováním úmrtnosti ryb. Nebudou-li odlovy a intenzita rybolovu účinně kontrolovány, dojde k dalšímu úbytku rybolovných zdrojů. Uvedený úbytek není v souladu s cíli společné rybářské politiky, které směřují k dosažení udržitelného rybolovu ve Společenství. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu jsou použitelné do 31. prosince 2009, s výjimkou některých omezení intenzity rybolovu, která jsou použitelná do 31. ledna 2010. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato opatření jsou navržena v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a odpovídají politice Společenství v oblasti udržitelného rozvoje. |2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh bere v úvahu konzultace s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu („ACFA“ je složen ze zástupců profesních organizací zastupujících výrobní odvětví, zpracovatelský průmysl a obchod s produkty rybolovu a akvakultury, jakož i neprofesních organizací zastupujících zájmy spotřebitelů, životní prostředí a rozvoj) a regionálními poradními sbory se zájmem o rybolov dotčenými návrhem. Tyto konzultace se konaly na základě sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění), které stanoví zásady pro tzv. proces jednání s předstihem, a sdělení Komise Radě o rybolovných právech pro rok 2010 (KOM(2009) 224 v konečném znění), jež stanoví stanoviska a záměry Komise týkající se návrhů rybolovných práv do vydání vědeckého doporučení o stavu populací v roce 2010. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Regionální poradní sbory trvají na tom, že je třeba zajistit, aby změny v ročních TAC a kvótách byly postupné, čímž se maximálně omezí krátkodobá narušení hospodářské činnosti. Z níže uvedeného podrobného zdůvodnění návrhu jasně vyplývá, že do něj byla zahrnuta zásada postupného přizpůsobení a omezení každoročních změn rybolovných práv pokud možno tak, aby nedocházelo k poškození stavu ohrožených zdrojů. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Dotčená vědecká/odborná odvětví Biologie a ekonomie rybářství. |Použitá metodika Konzultace s nezávislým mezinárodním vědeckým subjektem, kterým je Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES), a organizace plenárního zasedání Vědecko-technického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR ). |Hlavní konzultované organizace/odborníci - Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES). - Vědecko-technický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR). |Shrnutí poskytnutých a použitých stanovisek Byla zmíněna možnost závažných rizik s nevratnými důsledky. O existenci těchto rizik panuje jednomyslná shoda. |VTHVR potvrzuje a v některých případech i rozvíjí doporučení poskytnutá radou ICES. |Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisek Všechny zprávy výboru VTHVR jsou po formálním schválení Komisí k dispozici na stránkách generálního ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE). |Posouzení dopadů Opatření pro omezení odlovu a intenzity rybolovu musí podle článku 20 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 přijmout vnitrostátní orgány. Pokud budou navrhovaná opatření provedena, povedou k celkovému snížení rybolovných práv plavidel Společenství. Návrh se netýká pouze krátkodobých rozhodnutí, ale je i součástí dlouhodobějšího přístupu spočívajícího v postupném snižování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň. Přístup, který byl v rámci návrhu přijat, bude mít z krátkodobého hlediska za následek snížení TAC, ale jakmile se nadměrně lovené populace obnoví, dojde k opětovnému zvýšení rybolovných práv. Střednědobé až dlouhodobé důsledky tohoto přístupu by měly v důsledku snížení intenzity rybolovu představovat snížený dopad na životní prostředí; v odvětví rybolovu dojde ke snížení počtu plavidel a/nebo průměrné intenzity rybolovu na plavidlo, přičemž se vykládka zvýší nebo zůstane nezměněná. |3. Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Návrh upravuje omezení odlovu a intenzity rybolovu v rybolovných oblastech Společenství a v mezinárodních rybolovných oblastech, kde působí plavidla Společenství. Účelem návrhu je dosáhnout cíle společné rybářské politiky směřující k provozování biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelného rybolovu. |Právní základ Článek 20 nařízení (ES) č. 2371/2002. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: |Společná rybářská politika je společnou politikou a jako taková by měla být prováděna prostřednictvím nařízení Rady. Toto nařízení Rady přiděluje rybolovná práva členským státům, které však mají veškerou volnost tato práva rozdělit mezi regiony nebo subjekty podle potřeby. Členské státy tak mají manévrovací prostor v rámci rozhodování týkající se sociálního a hospodářského modelu podle jejich výběru, aby využily rybolovná práva, která jim byla přidělena. |Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky nejsou vhodné z tohoto důvodu: Jedná se o návrh v rámci řízení rybolovu, který by měl být podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 prováděn prostřednictvím každoročního nařízení Rady, a to kvalifikovanou většinou. |4. Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |5. Další informace |Zjednodušení |Návrh upravuje zjednodušení administrativních postupů veřejných orgánů (ES nebo vnitrostátních), zejména požadavky na předávání údajů o uplatňování řízení intenzity rybolovu. |Přezkum/revize/doložka o časovém omezení |Návrh se týká každoročního nařízení na rok 2010, a proto neobsahuje doložku o revizi. |Podrobné vysvětlení návrhu Návrh má v porovnání s předchozími roky menší rozsah a již neobsahuje takzvané „související podmínky“, jež mají význam pro využití rybolovných práv, avšak nejsou s nimi funkčně spojeny. To je nezbytné vzhledem k možnému vstupu Lisabonské smlouvy v platnost předtím, než Rada v prosinci návrh přijme. Lisabonská smlouva jako obvyklý postup přijímání rozhodnutí pro záležitosti společné rybářské politiky zakotvuje spolurozhodování. Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy stanoví odchylku, pokud jde o opatření týkající se „stanovení a přidělení rybolovných práv“. Tato opatření jsou přijímána Radou na základě návrhu Komise a bez účasti Evropského parlamentu. Je proto nyní důležité jasně rozlišovat mezi opatřeními, o kterých se lze domnívat, že jsou funkčně spojena se stanovením a přidělením rybolovných práv, a na druhé straně mezi těmi, která musí být přijata postupem spolurozhodování. V případě omezení odlovu a řízení intenzity rybolovu je návrh v souladu se zásadami tzv. postupu jednání s předstihem, který byl stanoven ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění) a sdělení Komise Radě o rybolovných právech pro rok 2009 (KOM(2009) 224 v konečném znění), jež stanoví stanoviska a záměry Komise týkající se návrhů rybolovných práv až do vydání vědeckého doporučení o stavu populací v roce 2010. V souladu s uvedeným sdělením byla pro rostoucí počet populací, mezi něž patří například treska obecná, štikozubec obecný, jazyk obecný, platýs velký a humr severský, stanovena rybolovná práva na základě předpisů příslušných dlouhodobých plánů. Pokud jde o populace, pro něž byly navrženy nové dlouhodobé plány (západní populace kranase obecného, štikozubec severní), jakož i pro populace, ohledně nichž se Rada a Komise zavázaly v prohlášení přijatém na zasedání Rady v prosinci 2008 (sleď obecný v Keltském moři a treska jednoskvrnná v oblastech Vb a VIa), je návrh v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném prohlášení. V souladu s postupem jednání s předstihem se v průběhu roku konaly konzultace se zúčastněnými stranami a členskými státy, zejména ve formě společných jednání se zúčastněnými stranami (regionálními poradními sbory a ACFA) a členskými státy dne 23. července a jednání se samotnými zúčastněnými stranami (regionálními poradními sbory a ACFA) dne 29. září 2009. Návrh je navíc sladěn se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu (KOM(2006) 360 v konečném znění), neboť návrh nepovede ke zvyšování úmrtnosti populací. Takové zvyšování by bylo v rozporu se závazkem Společenství a členských států učiněným na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu, jehož cílem je udržet populace nebo je obnovit na úroveň, která přinese maximální udržitelný výnos. Těchto cílů by mělo být u vyčerpaných populací dosaženo co nejrychleji a pokud možno nejpozději do roku 2015. V souvislosti s řízením intenzity rybolovu byl pro lov tresky obecné v roce 2008 zaveden systém založený na kilowattdnech (nařízení (ES) č. 1342/2008). Byl používán v roce 2009 a bude používán i v roce 2010. Pokud jde o řízení intenzity rybolovu jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu, štikozubce novozélandského a humrů, bude se v roce 2010 i nadále používat systém řízení dní na moři podle typu plavidla působícího prokazatelně v odvětví rybolovu, avšak navrhovaná regulace bude členským státům i nadále umožňovat používání systému založeného na počtu kilowattdní s cílem účinněji využívat rybolovná práva a podpořit ochranná opatření po dohodě s odvětvím rybolovu. Návrh obsahuje omezení odlovu, která byla odsouhlasena v rámci některých regionálních organizací pro řízení rybolovu. Omezení odlovu a jiná doporučení Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO), Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPFO), Komise na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT), Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) a Mezinárodní komise pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu (ICCAT) budou k dispozici, jakmile tyto organizace v listopadu a prosinci 2009 uskuteční svá výroční zasedání. TAC týkající se populací v grónských vodách i populací sdílených s Norskem dosud nejsou k dispozici a budou záviset na závěrech konzultací probíhajících v listopadu a prosinci 2009. Tyto TAC jsou proto uváděny pro memoria (pm). Je třeba rovněž poukázat na to, že v příloze II, která se týká omezení intenzity rybolovu pro plavidla v rámci obnovení určitých populací včetně tresky obecné, je maximální přípustná intenzita rybolovu měřená podle dní na moři na plavidlo nebo v kilowattdnech na skupinu intenzity v současnosti rovněž uvedena pm, neboť Komise stále analyzuje informace a doporučení od VTHVR týkající se intenzity rybolovu a trendů odlovu do roku 2007 včetně. Plenární zasedání výboru VTHVR se bude konat v listopadu 2009 a poté bude na internetových stránkách výboru zveřejněna závěrečná zpráva. Také se stále analyzuje metodologie pro stanovení konečné intenzity rybolovu smačkovitých v oblastech vod ES IIa, IIIa a IV. Pokud jde o řízení intenzity rybolovu hlubinných populací, Rada v prosinci 2006 přijala 10% snížení intenzity rybolovu hlubinných druhů ve srovnání s úrovní v roce 2005. Snížení je však nižší než 35% snížení požadované Komisí pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC). Pro roky 2008 a 2009 bylo rozhodnuto o dalším snížení o 10 % ze stejné referenční úrovně. V roce 2010 k žádnému dalšímu snížení intenzity nedojde. Maximální intenzita nicméně zůstane na úrovni platné v roce 2009, což je 65 % průměrné roční intenzity vynaložené plavidly dotčených členských států v roce 2003. Jak již několik let zdůrazňuje ICES, pro splnění mezinárodních závazků Společenství i pro ochranu populací, které jsou maximálně zranitelné a kvůli extrémně nízké reprodukční úrovni potřebují akutní ochranu, je nutné další omezení intenzity rybolovu. Byly zachovány systémy meziročního řízení pro populace s krátkou délkou života, jako například smačkovitých, tresky norské a šprota obecného v Severním moři. V těchto případech by měla být rybolovná práva navrhovaná pro počátek roku 2010 v průběhu roku upravena podle nejnovějších vědeckých doporučení prostřednictvím nařízení Komise, která umožní rychlé provedení zamýšlených řídicích opatření. Metodologie výpočtu vhodného údaje pro meziroční revizi TAC smačkovitých se v současnosti přezkoumává. Jelikož bude na podzim s Norskem zřejmě dohodnuta nová metodologie, dojde pravděpodobně k podstatné změně přílohy IID. Nařízení již nebude obsahovat systém meziročního řízení populace sardele obecné v Biskajském zálivu, jelikož se očekává řízení této populace v rámci navrhovaného dlouhodobého plánu pro populaci sardele obecné v Biskajském zálivu a lov této populace (KOM(2009) 339 v konečném znění), jímž se zavádí alternativní systém, v jehož rámci se TAC a kvóty pro uvedenou populaci stanoví přímo v dlouhodobém plánu a Komise je poté každý rok v červnu potvrzuje na základě nejnovějších vědeckých doporučení. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se na rok 2010 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovůRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[1], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[2], a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova[3], a zejména na články 4 a 8 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu[4], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu[5], a zejména na články 3 a 5 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři[6], a zejména na články 6 a 9 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace[7], a zejména s ohledem na článek 4 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací[8], a zejména na články 7, 8, 9, 11 a 12 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, o změně nařízení (ES) č. 43/2009 a o zrušení nařízení (ES) č. 1559/2007[9], a zejména na čl. 9 odst. 3, 4, 5, 7, 8, 9 a 10 uvedeného nařízení,[s ohledem na nařízení Rady (ES) č. [...]/2009, kterým se stanoví dlouhodobý plán pro populaci tresky obecné v Keltském moři a lov této populace[10], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,][s ohledem na nařízení Rady (ES) č. [..]/2009, kterým se stanoví víceletý plán pro západní populaci kranase obecného a lov této populace[11], a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,]s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle článku 4 nařízení č. (ES) 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.(2) Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 má Rada stanovit celkové přípustné odlovy (TAC) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělena jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002. Aby byla rybolovná práva optimální a byla efektivně využívána, je navíc třeba stanovit určité podmínky, jež jsou s nimi funkčně spojeny.(3) TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení. V tomto ohledu je třeba vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultace se zúčastněnými stranami, zejména na jednání s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu (ACFA), dotčenými regionálními poradními sbory a členskými státy dne 23. července 2009 a na jednání s ACFA a dotčenými regionálními poradními sbory dne 29. září 2009.(4) Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by TAC pro populace štikozubce novozélandského, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse velkého v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska, tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském a Keltském moři a pro západní populaci kranase obecného měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v příslušných nařízeních (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008, (ES) č. 302/2009, (ES) č. [..]/2009 (treska obecná v Keltském moři) a nařízení (ES) č. [..]/2009 (kranas obecný) .(5) V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.(6) Je třeba stanovit stropy maximální přípustné intenzity rybolovu pro rok 2010 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008[12].(7) Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení intenzity rybolovu smačkovitých ve vodách ES oblastí ICES IIa, IIIa a IV.(8) V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.(9) Rybolovná práva by měla být užívána v souladu s právními předpisy Společenství v této oblasti, a zejména v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států[13], nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel[14], nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel[15], nařízením Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku[16], nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu[17], nařízením Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě[18], nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[19], nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství[20], nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[21], nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě[22], nařízením Rady (ES) č. 2115/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví plán obnovy platýse černého v rámci Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku[23], nařízením (ES) č. 2166/2005, nařízením (ES) č. 388/2006, nařízením Rady (ES) č. 1966/2006 ze dne 21. prosince 2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání[24], nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři[25], nařízením (ES) č. 509/2007, nařízením Rady (ES) č. 520/2007 ze dne 7. května 2007 kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů [26], nařízením (ES) č. 676/2007, nařízením Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku[27], nařízením Komise (ES) č. 1077/2008 ze dne 3. listopadu 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1966/2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1566/2007[28], nařízením Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999[29], nařízením Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství[30], nařízením (ES) č. 1300/2008, nařízením (ES) č. 1342/2008, nařízením (ES) č. 302/2009, nařízením Rady (ES) č. [..]/2009, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku[31] , nařízením Rady (ES) č. [..]/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky[32], nařízením (ES) č. [..]/2009 (treska obecná v Keltském moři) , nařízením (ES) č. [..]/2009 (kranas obecný) a nařízením Rady (ES) č. [..]/2009 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření[33].(10) Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu jednalo Společenství o rybolovných právech s Norskem[34], Faerskými ostrovy[35] a Grónskem[36].(11) Společenství je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s příslušným aktem týkajícím se podmínek přistoupení Polské republiky k Evropské unii jsou ode dne jejího přistoupení Společenstvím spravovány dohody o rybolovu do té doby touto zemí uzavřené, jako je např. Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2010 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla Společenství. Společenství by tato rybolovná práva mělo provést.(12) [Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2009 nepřijala omezení odlovu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného, a ačkoli Společenství není členem IATTC, je nezbytné regulovat rybolovná práva na zdroje v oblasti působnosti IATTC s cílem zajistit jejich udržitelné řízení.](13) [Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2009 omezení odlovu pro dvě další rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést do práva Společenství.](14) [Na třetím zasedání pro vytvoření nové regionální Organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPFO) v květnu 2007 přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v jižním Tichomoří. Tato rybolovná práva je nutné provést do práva Společenství.](15) K zajištění obživy rybářů Společenství a k zamezení ohrožení zdrojů a veškerých případných potíží v souvislosti s uplynutím použitelnosti nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů[37], je nezbytné tyto rybolovné oblasti otevřít dne 1. ledna 2010. Vzhledem k naléhavosti dané problematiky je nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů podle hlavy I bodu 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:HLAVA I Oblast působnosti a definiceČlánek 1 PředmětTímto nařízením se stanoví následující rybolovná práva a podmínky funkčně spojené s užíváním těchto rybolovných práv:- na rok 2010 rybolovná práva na některé populace ryb a skupiny populací ryb a- na rok 2011 některá omezení intenzity rybolovu a na období uvedená v oddíle 2 kapitoly III hlavy II a v přílohách IE a V rybolovná práva na některé populace ryb v antarktických mořích.Článek 2 Oblast působnostiNení-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:a) rybářská plavidla Společenství (dále jen „plavidla Společenství“) ab) rybářská plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen „plavidla třetích zemí“) ve vodách Společenství (dále jen „vody ES“).Článek 3 DefinicePro účely tohoto nařízení se kromě definicí stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 použijí tyto definice:a) „celkovým přípustným odlovem“ nebo „TAC“ se rozumí množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a může být provedena jeho vykládka;b) „kvótou“ se rozumí podíl TAC přidělený Společenství, členským státům nebo třetím zemím;c) „mezinárodními vodami“ se rozumějí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;d) „velikostí oka“ se rozumí velikost oka určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008 ze dne 10. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 850/98, pokud jde o určování velikosti ok a posuzování síly vlákna rybářských sítí[38].Článek 4 Oblasti rybolovuPro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:a) oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezené v nařízení (EHS) č. 3880/91;b) „Skagerrakem“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;c) „Kattegatem“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;d) „Cádizským zálivem“ se rozumí oblast ICES IXa východně od 7o23'48'' z. d.;f) oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezené v nařízení Rady (ES) č. 2597/95 ze dne 23. října 1995 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severního Atlantiku[39];g) oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou oblasti vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku[40];h) oblasti SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) jsou vymezené v rozhodnutí Rady 2002/738/ES ze dne 22. července 2002 o uzavření Úmluvy o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím[41];i) oblast ICCAT (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezená v rozhodnutí Rady 86/238/EHS ze dne 9. června 1986 o přistoupení Společenství k mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku, ve znění protokolu připojeného k závěrečnému aktu konference zplnomocněných zástupců smluvních států úmluvy, podepsaného v Paříži dne 10. července 1984[42];j) oblasti CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) jsou vymezené v nařízení (ES) č. 601/2004;k) oblast IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je oblast vymezená v rozhodnutí Rady 2006/539/ES ze dne 22. května 2006 o uzavření Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949, jménem Evropského společenství[43];l) oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezená v rozhodnutí Rady 95/399/ES ze dne 18. září 1995 o přistoupení Společenství k Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu[44];m) „oblastí SPFO“ (regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři na jih od rovníku, severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti dohody SIOFA podle rozhodnutí Rady 2006/496/ES ze dne 6. července 2006 o podpisu Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu jménem Evropského společenství[45], a západně od oblasti pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;n) oblast WCPFC (Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu) je oblast vymezená v rozhodnutí Rady 2005/75/ES ze dne 26. dubna 2004 o přistoupení Společenství k Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu[46];o) „oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.HLAVA II Rybolovná práva pro plavidla SpolečenstvíKapitola IObecná ustanoveníČlánek 5 Omezení odlovu a rozdělení1. Omezení odlovu pro plavidla Společenství ve vodách ES nebo v některých vodách mimo vody ES, rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy a dodatečné podmínky podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 jsou stanoveny v příloze I.2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 12 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 a v jeho prováděcích předpisech.3. Komise stanoví omezení odlovu pro smačkovité ve vodách ES oblastí ICES IIa, IIIa a IV v souladu s pravidly stanovenými v bodě 6 přílohy IID.4. Jakmile bude stanoven TAC pro huňáčka severního, stanoví Komise omezení odlovu pro tento druh ve vodách Grónska oblastí ICES V a XIV pro Společenství ve výši 7,7 % TAC pro huňáčka severního.5. Omezení odlovu pro populaci tresky norské ve vodách ES oblastí ICES IIa, IIIa a IV a pro populaci šprota obecného ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2010.6. V důsledku revize populace tresky norské podle odstavce 5 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 přezkoumat omezení odlovu pro populace tresky bezvousé ve vodách ES oblastí ICES IIa, IIIa a IV a pro populace tresky jednoskvrnné ve vodách ES oblastí ICES IIa, III a IV, aby se zohlednily průmyslové vedlejší úlovky tresky norské.Článek 6 Zakázané druhy[Plavidla Společenství mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:a) žralok veliký ( Cetorhinus maximus ) a žralok bílý ( Carcharodon carcharias ) ve všech vodách ES i mimo vody ES;b) parejnok křídlatý ( Squatina squatina ) ve všech vodách ES;c) rejnok hladký ( Dipturus batis ) ve vodách ES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX a X ad) rejnok vlnitý ( Raja undulata ) a rejnok bílý ( Rostroraja alba ) ve vodách ES VI, VII, VIII, IX a X.]Článek 7 Zvláštní ustanovení o rozdělování1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v příloze I nejsou dotčeny:a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;b) přerozdělení provedená podle článků [..] nařízení (ES) č. [..]/2009 ( nařízení o kontrole ), nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;c) dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;(e) odpočty provedené podle článků [..] nařízení (ES) č. [..]/2009 ( nařízení o kontrole )].2. Ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 se vztahují na všechny populace, jež podléhají preventivním nebo analytickým TAC.3. Články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se vztahují na všechny populace, jež podléhají analytickým TAC, pokud není v příloze I stanoveno jinak.4. Odstavce 2 a 3 se použijí, aniž je dotčen článek [..] nařízení (ES) č. [..]/2009 ( nařízení o kontrole ).Článek 8 Omezení intenzity rybolovuOd 1. února 2010 do 31. ledna 2011 se omezení intenzity rybolovu stanovenáa) v příloze IIA uplatňují na řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části oblasti ICES IIIa mimo Skagerrak a Kattegat, v oblastech ICES IV, VIa, VIIa, VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa a Vb;b) v příloze IIB uplatňují na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;c) v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v oblasti ICES VIIe;d) v příloze IID uplatňují na řízení populací smačkovitých ve vodách ES oblastí ICES IIa, IIIa a IV.Článek 9 Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu1. Navíc k omezením odlovu stanoveným v nařízení (ES) č. 1359/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se pro roky 2009 a 2010 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství [47], se zakazuje odlov a uchovávání na palubě, překládka nebo vykládka souhrnného množství hlubinných mořských druhů a platýse černého přesahující 100 kg na jedno vyplutí, pokud není příslušné plavidlo držitelem povolení k hlubinnému rybolovu vydaného v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 2347/2002.2. Členské státy zajistí, aby rybolovná činnost plavidel plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, která vede k odlovu a uchovávání na palubě více než 10 tun hlubinných druhů a platýse černého za kalendářní rok, podléhala povolení k hlubinnému rybolovu.3. Členské státy zajistí, aby intenzita rybolovu plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2010 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu plavidel daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II nařízení (ES) č. 2347/2002. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.Článek 10 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:a) odlov byl proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebob) odlov představuje tu část kvóty Společenství, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Společenství není vyčerpána.2. I když členskému státu nebyly stanoveny žádné kvóty nebo jeho kvóty či podíly byly vyčerpány, mohou být odchylně od odstavce 1 uchovávány na palubě nebo vyloženy tyto ryby:a) jiné druhy než sleď obecný a makrela obecná, pokud:i) byly uloveny společně s ostatními druhy do sítí s oky, jejichž velikost podle článku [..] nařízení (ES) č. [..]/2009 ( nařízení o technických opatřeních ) nepřesahuje 32 mm; aii) úlovky se netřídí ani na palubě, ani při vykládce;nebob) makrela obecná, pokudi) byla ulovena společně s kranasem obecným nebo sardinkou obecnou;ii) nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti makrely obecné, kranase obecného a sardinky obecné, které jsou na palubě; aiii) úlovky se netřídí ani na palubě, ani při vykládce.3. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty nebo, pokud kvóta Společenství nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, od kvóty Společenství, s výjimkou odlovu provedeného v souladu s odstavcem 2.4. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s článkem [..] nařízení (ES) č. [..]/2009 ( nařízení o technických opatřeních ).Článek 11 Netříděné vykládky v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa1. Dojde-li k vyčerpání omezení odlovu členského státu pro sledě obecného v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a provozujícím rybolov v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení odlovu, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděny a obsahují sledě obecného.2. Členské státy zajistí, aby byly zavedeny přiměřené programy odběru vzorků, které umožní účinné sledování netříděných vykládek podle druhů ulovených v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa.3. Netříděné úlovky z oblasti ICES IIIa, IV a VIId a vod ES oblasti ICES IIa se vykládají pouze v přístavech a místech pro vykládku, kde byl zaveden program odběru vzorků uvedený v odstavci 2.Článek 12 Předávání údajůZasílají-li členské státy podle článků [..] nařízení (ES) č. [..]/2009 ( nařízení o kontrole ) Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.Kapitola IIOprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemíČlánek 13 Oprávnění k rybolovu1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Společenství provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, je součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.Kapitola IIIRybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovuOddíl 1OBLAST ICCATČLÁNEK 14 Omezení počtu plavidel oprávněných lovit tuňáka obecnéhoMaximální počet následujících plavidel je omezen tak, jak je stanoveno v příloze IV:- návnadové čluny Společenství a čluny s vlečnými šňůrami oprávněné aktivně lovit tuňáka obecného ( Thunnus thynnus ) o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku;- plavidla drobného pobřežního rybolovu Společenství oprávněná aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středomoří;- plavidla Společenství aktivně lovící tuňáka obecného v Jaderském moři za účelem výkrmu nebo chovu oprávněných lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm.Oddíl 2OBLAST CCAMLRČLÁNEK 15 Zákazy a omezení odlovu1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovu pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v části B přílohy V na podoblasti v ní uvedené.Článek 16 Průzkumný rybolov1. Rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu a registrovaná v členském státě, která byla v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus spp. pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3b) mimo oblasti státní jurisdikce.2. V divizi 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo.3. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3b) jsou v části B přílohy V stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU). Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.4. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3b) je však rybolov zakázán v hloubkách nižších než 550 m.Článek 17 Lov krunýřovky během rybářské sezóny 2010/20111. Během rybářské sezóny 2010/2011 mohou lovit krunýřovku v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Tyto členské státy, pokud hodlají lovit krunýřovku ( Euphasia superba ) v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2010:a) svůj úmysl lovit krunýřovku, za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V;b) konfigurace sítí, za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V.2. Oznámení uvedené v odstavci 1 zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovek.3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1 až 3 oznámeno CCAMLR, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčné členské státy okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytnou:a) úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech podle odstavce 2, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;b) úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.Oddíl 3OBLAST IOTCČLÁNEK 18 Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC1. Maximální počet plavidel Společenství lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé tonáže (GT) jsou stanoveny v bodu 1 přílohy VI.2. Maximální počet plavidel Společenství lovících mečouna obecného ( Xiphias gladius ) a tuňáka křídlatého ( Thunnus alalunga ) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé tonáže (GT) jsou stanoveny v bodu 2 přílohy VI.3. Členské státy mohou změnit počet plavidel uvedených v odstavcích 1 a 2 podle typu lovného zařízení, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných rybích populací.4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu.5. Členské státy mohou zvýšit omezení rybářské kapacity, jak jsou uvedena v tomto článku, v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto rozvojových plánech.Oddíl 4OBLAST SFPOČLÁNEK 19 Rybolov při dněČlenské státy omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti SPFO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství úlovků, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti SFPO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.Oddíl 5OBLAST IATTCČLÁNEK 20 Rybolov pomocí košelkových nevodů1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares ), tuňáka velkookého ( Thunnus obesus ) a tuňáka pruhovaného ( Katsuwonus pelamis ) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:a) od 29. července do 28. září 2010, nebo od 10. listopadu 2010 do 18. ledna 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi:- tichomořské pobřeží Ameriky,- zeměpisná délka 150° z. d.,- zeměpisná šířka 40° s. š.,- zeměpisná šířka 40° j. š.;b) od 29. září do 29. října 2010 v oblasti vymezené těmito hranicemi:- zeměpisná délka 94° z. d.,- zeměpisná délka 110° z. d.,- zeměpisná šířka 3° s. š.,- zeměpisná šířka 5° j. š.2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2010, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla Společenství s košelkovými nevody musí ve stanovené oblasti a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti regulované IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky velkooké, pruhované a žlutoploutvé, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.Oddíl 6OBLAST SEAFOČLÁNEK 21 Opatření na ochranu hlubinných žralokůCílený rybolov hlubinných žraloků v oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje.Oddíl 7OBLAST WCPFCČLÁNEK 22 Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatéhoČlenské státy zajistí, aby byla celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého ( Thunnus obesus ), tuňáka žlutoploutvého ( Thunnus albacares ), tuňáka pruhovaného ( Katsuwonus pelamis ) a jihotichomořského tuňáka křídlatého ( Thunnus alalunga ) v oblasti WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Společenstvím a pobřežními státy tohoto regionu.Článek 23 Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)1. V části oblasti WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. srpna 2010 do 24:00 hod. dne 30. září 2010. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo:- nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,- neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provádějící rybolov v části oblasti WCPFS uvedené v první větě odstavce 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:a) v závěrečné části plavby, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;b) pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí, neboc) pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.Článek 24 Omezení počtu plavidel oprávněných lovit mečouna obecnéhoMaximální počet plavidel Společenství oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius ) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti WCPFC je stanoven v příloze VII.Oddíl 8BERINGOVO MOŘEČLÁNEK 25 Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova mořeRybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma ) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.HLAVA IIIRybolovná práva pro plavidla třetích zemí ve vodách ESČlánek 26 Omezení odlovůPlavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách ES v rámci omezení odlovu stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008 a v této hlavě.Článek 27 Oprávnění k rybolovu1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách ES je stanoven v příloze VIII.2. Ryby populací, pro něž byla stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.Článek 28 Zakázané druhy[Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:a) žralok veliký ( Cetorhinus maximus ) a žralok bílý ( Carcharodon carcharias ) ve všech vodách ES;b) parejnok křídlatý ( Squatina squatina ) ve všech vodách ES;c) rejnok hladký ( Dipturus batis ) ve vodách ES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX a X ad) rejnok vlnitý ( Raja undulata ) a rejnok bílý ( Rostroraja alba ) ve vodách ES VI, VII, VIII, IX a X.]HLAVA IVZávěrečná ustanoveníČlánek 29 Změna nařízení (ES) č. 1359/2008V části 2 přílohy nařízení (ES) č. 1359/2008 se položka týkající se druhu hlavoun tuponosý ve vodách Společenství a vodách nespadajících do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí nahrazuje tímto:„Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody Společenství a vody, které nespadají pod svrchovanost nebo do jurisdikce třetích zemí, oblasti III(1) (RNG/03-) |Rok | 2009 | 2010 |Dánsko | 804 | 804 |Německo | 5 | 5 |Švédsko | 41 | 41 |ES | 850 | 850 |(1) Až do skončení konzultací mezi Evropským společenstvím a Norskem se neprovádí žádný cílený rybolov hlavouna tuponosého v oblasti ICES IIIa.“ |Článek 30 Závěrečné ustanoveníToto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2010.Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2010, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv oddíl 2 kapitoly III hlavy II a přílohy IE a V.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[2] Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3.[3] Úř. věst. L 345, 28.12.2005, s. 5.[4] Úř. věst. L 65, 7.3.2006, s. 1.[5] Úř. věst. L 122, 11.5.2007, s. 7.[6] Úř. věst. L 157, 19.6.2007, s. 1.[7] Úř. věst. L 344, 20.12.2008, s. 6.[8] Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20.[9] Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1.[10] Úř. věst. L , , s. .[11] Úř. věst. L , , s. .[12] Úř. věst. L 214, 19.8.2009, s. 16.[13] Úř. věst. L 276, 10.10.1983, s. 1.[14] Úř. věst. L 274, 25.9.1986, s. 1.[15] Úř. věst. L 132, 21.5.1987, s. 9.[16] Úř. věst. L 365, 31.12.1991, s. 1.[17] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7.[18] Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 10.[19] Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.[20] Úř. věst. L 289, 7.11.2003, s. 1.[21] Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17.[22] Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 16.[23] Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 3.[24] Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 1.[25] Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6.[26] Úř. věst. L 123, 12.5.2007, s. 3.[27] Úř. věst. L 318, 5.12.2007, s. 1.[28] Úř. věst. L 295, 4.11.2008, s. 3.[29] Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.[30] Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.[31] Úř. věst. L , , s. .[32] Úř. věst. L , , s. .[33] Úř. věst. L , , s. .[34] Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 48.[35] Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 12.[36] Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 1.[37] Úř. věst. L 22, 26.1.2009, s. 1.[38] Úř. věst. L 151, 11.6.2008, s. 5.[39] Úř. věst. L 270, 13.11.1995, s. 1.[40] Úř. věst. L 186, 28.7.1993, s. 1.[41] Úř. věst. L 234, 31.8.2002, s. 39.[42] Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33.[43] Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 22.[44] Úř. věst. L 236, 5.10.1995, s. 24.[45] Úř. věst. L 196, 18.7.2006, s. 14.[46] Úř. věst. L 32, 4.2.2005, s. 1.[47] Úř. věst. L 352, s. 1.


text:
 17.12.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 360/17
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1338/2014 DELLA COMMISSIONE
 del 16 dicembre 2014
 recante modifica del regolamento di esecuzione (UE) n. 439/2011 in merito alla proroga di una deroga al regolamento (CEE) n. 2454/93 per quanto riguarda la definizione della nozione di prodotti originari stabilita nell'ambito del regime di preferenze tariffarie generalizzate per tener conto della particolare situazione di Capo Verde relativamente all'esportazione di taluni prodotti della pesca nell'Unione europea
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio, del 12 ottobre 1992, che istituisce un codice doganale comunitario (1), in particolare l'articolo 247,
 visto il regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa talune disposizioni d'applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (2), in particolare l'articolo 89, paragrafo 1, lettera b),
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento (CE) n. 815/2008 della Commissione (3) ha concesso a Capo Verde una deroga alle norme di origine di cui al regolamento (CEE) n. 2454/93. Con il regolamento di esecuzione (UE) n. 439/2011 (4) la Commissione ha concesso a Capo Verde una nuova deroga a tali norme di origine. L'ultima deroga scade il 31 dicembre 2014.
 (2)
 Con lettera del 4 giugno 2014 Capo Verde ha presentato una domanda di proroga della deroga per un periodo di tempo indeterminato, dal 1o gennaio 2015 fino alla scadenza del protocollo (da pubblicare) tra l'Unione europea e la Repubblica del Capo Verde, che fissa le possibilità di pesca e la contropartita finanziaria previste dall'accordo di partenariato nel settore della pesca attualmente in vigore tra le due parti, o fino alla data di applicazione delle norme di origine nell'ambito di un futuro accordo di partenariato economico tra l'Unione e la Comunità economica degli Stati dell'Africa occidentale, se quest'ultima data è posteriore. La domanda riguarda un volume annuale di 2 500 tonnellate per le preparazioni e conserve di filetti di sgombro e di 875 tonnellate per quelle di filetti di tombarello.
 (3)
 Dal 2008 la totalità dei quantitativi annuali concessi a Capo Verde nell'ambito della deroga ha contribuito in modo considerevole a migliorare la situazione nel settore della trasformazione ittica di Capo Verde. Tali quantitativi hanno contribuito anche, in una certa misura, a rivitalizzare la flotta artigianale di Capo Verde, di vitale importanza per il paese. Tuttavia, per rivitalizzare pienamente la flotta capoverdiana al livello previsto, le industrie di trasformazione ittica di Capo Verde devono continuare ad essere rifornite di materie prime originarie in quantità sufficiente.
 (4)
 La domanda dimostra che, senza la deroga, la capacità di esportazione dell'industria di trasformazione ittica capoverdiana verso l'Unione sarebbe seriamente compromessa, e questo potrebbe influenzare negativamente lo sviluppo della flotta capoverdiana per quanto riguarda la pesca di piccoli pelagici.
 (5)
 Un lasso di tempo supplementare risulta necessario per consolidare i risultati già ottenuti da Capo Verde nei suoi sforzi di rivitalizzazione della flotta peschereccia locale. Occorre che la deroga dia a Capo Verde il tempo di conformarsi alle norme per l'ottenimento dell'origine preferenziale.
 (6)
 Visto il carattere temporaneo delle deroghe concesse nell'ambito della definizione della nozione di «prodotti originari», non è possibile concedere la deroga per un periodo di tempo indeterminato, come auspicato da Capo Verde. La deroga dovrebbe invece essere concessa per un periodo di due anni, per quantitativi annui di 2 500 tonnellate per le preparazioni e conserve di filetti di sgombro e di 875 tonnellate per quelle di filetti di tombarello, per consentire a Capo Verde di conformarsi alle norme.
 (7)
 Occorre dunque modificare in tal senso il regolamento di esecuzione (UE) n. 439/2011 della Commissione.
 (8)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato del codice doganale,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 439/2011 è così modificato:
 (1)
 L'articolo 2 è sostituito dal seguente:
 «Articolo 2
 La deroga di cui all'articolo 1 si applica ai prodotti esportati da Capo Verde e dichiarati per l'immissione in libera pratica nell'Unione durante i periodi seguenti: dal 1o gennaio 2011 al 31 dicembre 2011, dal 1o gennaio 2012 al 31 dicembre 2012, dal 1o gennaio 2013 al 31 dicembre 2013, dal 1o gennaio 2014 al 31 dicembre 2014, dal 1o gennaio 2015 al 31 dicembre 2015 e dal 1o gennaio 2016 al 31 dicembre 2016, nel limite dei quantitativi di cui all'allegato, ove siano soddisfatte le condizioni di cui all'articolo 74 del regolamento (CEE) n. 2454/93.»
 (2)
 L'allegato è sostituito dal testo figurante nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 1. Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 2. Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2015.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 16 dicembre 2014
 Per la Commissione
 Il presidente
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) GU L 302 del 19.10.1992, pag. 1.
 (2) GU L 253 dell'11.10.1993, pag. 1.
 (3) Regolamento (CE) n. 815/2008 della Commissione, del 14 agosto 2008, in merito a una deroga al regolamento (CEE) n. 2454/93 per quanto riguarda la definizione della nozione di prodotti originari stabilita nell'ambito dello schema di preferenze tariffarie generalizzate per tener conto della particolare situazione di Capo Verde relativamente all'esportazione di taluni prodotti della pesca nella Comunità (GU L 220 del 15.8.2008, pag. 11).
 (4) Regolamento di esecuzione (UE) n. 439/2011 della Commissione, del 6 maggio 2011, in merito a una deroga al regolamento (CEE) n. 2454/93 per quanto riguarda la definizione della nozione di «prodotti originari» stabilita nell'ambito dello schema di preferenze tariffarie generalizzate per tener conto della particolare situazione di Capo Verde relativamente all'esportazione di taluni prodotti della pesca nell'Unione europea (GU L 119 del 7.5.2011, pag. 1).
 ALLEGATO
 N. d'ordine
 Codice NC
 Designazione delle merci
 Periodo
 Quantitativo (in tonnellate peso netto)
 09.1647
 1604 15 11
 ex 1604 19 97
 Preparazioni e conserve di filetti di sgombro (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias)
 Dall'1.1.2011 al 31.12.2011
 Dall'1.1.2012 al 31.12.2012
 Dall'1.1.2013 al 31.12.2013
 Dall'1.1.2014 al 31.12.2014
 Dall'1.1.2015 al 31.12.2015
 Dall'1.1.2016 al 31.12.2016
 2 500 tonnellate
 2 500 tonnellate
 2 500 tonnellate
 2 500 tonnellate
 2 500 tonnellate
 2 500 tonnellate
 09.1648
 ex 1604 19 97
 Preparazioni e conserve di filetti di tombarello (Auxis thazard, Auxis rochei)
 Dall'1.1.2011 al 31.12.2011
 Dall'1.1.2012 al 31.12.2012
 Dall'1.1.2013 al 31.12.2013
 Dall'1.1.2014 al 31.12.2014
 Dall'1.1.2015 al 31.12.2015
 Dall'1.1.2016 al 31.12.2016
 875 tonnellate
 875 tonnellate
 875 tonnellate
 875 tonnellate
 875 tonnellate
 875 tonnellate


type: caselaw

text:
 7.10.2010
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 271/25
 Talan väckt mot Republiken Island den 26 juli 2010 av Eftas övervakningsmyndighet
 (Mål E-8/10)
 2010/C 271/05
 Den 26 juli 2010 väckte Eftas övervakningsmyndighet talan mot Republiken Island vid Eftadomstolen. Övervakningsmyndigheten företräds av Xavier Lewis och Markus Schneider i egenskap av ombud för Eftas övervakningsmyndighet, rue Belliard/Belliardstraat 35, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.
 Eftas övervakningsmyndighet yrkar att domstolen ska
 1.
 fastställa att Island har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 7 i EES-avtalet och artikel 63.1 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1 i bilaga VII till EES-avtalet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer), så som den anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet, genom att inte anta eller till Eftas övervaknings-myndighet anmäla alla de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa denna rättsakt.
 2.
 förplikta Republiken Island att ersätta rättegångskostnaderna.
 Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan
 —
 Ansökan föranleds av att Island har underlåtit att efterkomma ett av Eftas övervakningsmyndighet avgivet motiverat yttrande angående landets underlåtenhet att anta eller till Eftas övervakningsmyndighet anmäla alla de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att till fullo genomföra den EES-rättsakt som motsvarar Europeiska unionens direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer i ändrad lydelse.
 —
 De åtgärder som Island ännu inte har vidtagit avser antagandet av nationella bestämmelser om branschspecifika regler om erkännande av yrkeskvalifikationer införskaffade i andra EES-stater.
 —
 Eftas övervakningsmyndighet anför att den inte har mottagit några uppgifter från Island om att rättsakten till fullo har införlivats med den nationella lagstiftningen, och den förfogar heller inte över någon annan information som gör att den kan dra en sådan slutsats.
 —
 Islands regering har inte bestridit dröjsmålet med att till fullo genomföra rättsakten.