type: other

text:
5. Toimenpiteet alueittain - PDF
 Download "5. Toimenpiteet alueittain"
 1 Ylöjärvi MAPSTO
 2 5. Toimenpiteet alueittain Kaupunki on jaettu 11 alueeseen hyödyntäen tilastokeskuksen tilastoaluejakoa. Aluejako perustuu nykyiseen yhdyskuntarakenteeseen sekä tulevaisuuden eroavaisuuksiin maankäytön suunnittelun näkökulmasta. Keskusta Kaupunkikeskustan monipuolinen kehittäminen on ollut viime vuosikymmeninä Ylöjärven tärkein painopistealue. Sekä ydinkeskustan että muille keskustan alueille on sijoittunut runsaasti lisää asukkaita, palveluita ja yritystoiminnan alueita. Keskustan tärkeys tulee entistä enemmän korostumaan myös tulevaisuudessa. Esim. koko kaupungin väestökasvusta ennakoidaan keskustan osuuden nousevan nykyisestä 30 %:sta 66 %:iin vuoteen 2040 mennessä. Keskusta muodostuu kolmesta osa-alueesta: Soppeenmäki, Kirkonseutu ja Elovainio. Keskustan eheyttäminen ja tiivistäminen on keskeisin tavoite suunnittelussa ja toteutuksessa pitkälle tulevaisuuteen. Keskustaan tulevat sijoittumaan merkittävimmät uudet palvelut ja yritystoiminnat. Asuntotuotannon osalta keskustaan sijoittuvat suurehkot kerrostaloalueet ja ns. tiiviit, matalammat asuinalueet. Perinteiset pientaloalueet sijoittuvat muualle Ylöjärvellä. Tavoitteena on toteuttaa joukkoliikenteellä ja kevyellä liikenteellä toimiva kaupunkiympäristö. Asuminen, palvelut ja työpaikat lomittuvat keskustassa ns. sekoittuneena kaupunkirakenteena. Samanaikaisesti turvataan keskustan viihtyisyys puistojen ja kulttuurillisesti arvokkaiden alueiden osalta. Ydinkeskustan osayleiskaavan muutosluonnoksessa on arvioitu keskustaan sijoittuvan noin uutta asukasta vuoteen 2040 mennessä. Asukasluku on loppuvuodesta 2013 noin 6400 ja vuoteen 2018 mennessä asukaslisäys on noin
 3 Keskusta kaavoitus 101 osayleiskaava Keskusta 40 t Karkea 20 t 20 t asemakaava Ranta-Laatu asuinalue 10 t Karkea 5 t 5 t asemakaava Tiuravuoren ympäristö 0 t Karkea Keskustan osayleiskaavalla haetaan periaatteita ydinkeskustan kehittämiselle pitkällä tähtäimellä nykyistä rakennetta täydentäen, uudistaen ja laajentaen. Keskeisin tavoite on keskustan eri osa-alueiden yhdistävä eheyttäminen, keskustan elinvoimaisuus, monipuolisuus ja omaleimaisuus, asuntoalueiden ja työpaikkojen lisääminen, joukkoliikenteen parantaminen sekä sujuvat kevyen liikenteen yhteydet. Alueen väkiluvun arvioidaan kasvavan nykyisestä 5000 asukkaasta noin asukkaaseen vuoteen 2030 mennessä ja sen jälkeen vielä noin asukasta. Keskustan osayleiskaavassa huomioidaan mahdollinen läntinen ratayhteys valmisteilla olevan maakuntakaavan pohjalta. Osayleiskaavan aikataulu, 2016 hyväksyminen. Asemakaavat uusitaan alueittain noin 20 vuoden aikana. 2. Alueen maankäyttöä tutkitaan keskitehokkaan asumisen ja pientalojen alueena sekä virkistysalueena yleiskaavan pohjalta. Suunnittelualueen pinta-ala on noin 6 hehtaaria. Alueelle sijoittuu noin asuntoa. Alue käsittää sekä yksityistä että kaupungin maata. Alueen liikenneverkko ja kunnallistekniikka sekä virkistysalueet suunnitellaan Asemakaavan aikataulu, 2016 hyväksyminen. 3. Tiuravuoren ympäristön liikennöinti ja pysäköintimahdollisuudet tutkitaan asemakaavan muutoksella. Liikenneverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan
 4 Keskusta kaavoitus 104 asemakaava Mikkolantien varsi 15 t Karkea 10 t 5 t asemakaava Räikäntien ympäristö 0 t Karkea asemakaava Heinikon teollisuusalue 5 t Karkea 5 t Alueen maankäytön muutos pientaloalueesta ja teollisuusalueesta keskitehokkaaksi asuin- ja liikerakennusten alueeksi tutkitaan asemakaavan muutoksella. Vedenkäsittelylaitoksen sijainti tutkitaan. Alue on kooltaan noin 6 hehtaaria. Alueen jatkokäytön haasteena on ns. Nikron tontin maaperän puhdistustoimien onnistuminen. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan ja rakennetaan 2020 jälkeen, kun maaperän puhdistustoimien onnistuminen on seurannan kautta varmistettu. Asemakaavan aikataulu, hyväksyminen Tavoitteena on tutkia teknisen keskuksen ja siitä etelään olevien rakennusten korvaamista uudisrakentamisella. Tavoitteena on korkeatasoinen asuin-, toimisto- ja liikerakennusten korttelialue. Suunnittelualueen pinta-ala on noin 41⁄2 hehtaaria ja sille sijoittuu arviolta noin 200 asuntoa sekä lisäksi liike- ja toimistotiloja. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan 2015 ja rakennetaan Suunnitelma teknisen keskuksen uusista toimitiloista ja musiikkiopiston toimitiloista aloitetaan Tontit luovutetaan ja rakentaminen ajoittuu vuosille Asemakaavan aikataulu, hyväksyminen Tavoitteena on laajentaa Heinikon teollisuusaluetta Siltatien pohjoispuolelle kaavoittamalla monipuolisia ja erikokoisia yritystontteja pääosin pienelle ja keskisuurelle teollisuus- ja varastorakentamiselle. Alueen pinta-ala on noin 30 hehtaaria ja sinne sijoittuu noin 50 tonttia. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan 2019 ja rakennetaan 2019 jälkeen. Alueen tontteja voidaan luovuttaa 2019 jälkeen. Asemakaavan aikataulu, hyväksyminen 2015.
 5 Keskusta kaavoitus 107 asemakaava Hietasmäen pientaloalue 15 t Karkea 5 t 5 t 5 t asemakaava Uusi-Kuruntie länsip. teollisuusalu 40 t Karkea - 20 t 10 t 10 t asemakaava Uusi-Kuruntie länsip. teollisuusalu 40 t Karkea t 15 t 15 t 7. Hietasmäen pientaloalueen asemakaava uudistetaan ottaen huomioon alueen kulttuurihistorialliset arvot. Alueen täydennysrakentamisen mahdollisuudet tutkitaan. Alueen pinta-ala on noin 5 hehtaaria. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön rinnalla. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2015, hyväksyminen Tavoitteena on laajentaa Elovainion yritysaluetta valtatien 3 pohjoispuolella ja Uusi-Kuruntien länsipuolella kaavoittamalla monipuolisia ja erikokoisia yritystontteja pääosin pienelle ja keskisuurelle teollisuus- ja varastorakentamiselle. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan 2019 ja rakennetaan 2020 jälkeen. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2016, hyväksyminen Tavoitteena on laajentaa Elovainion yritysaluetta edelleen valtatien 3 pohjoispuolella ja Uusi-Kuruntien länsipuolella kaavoittamalla monipuolisia ja erikokoisia yritystontteja pääosin pienelle ja keskisuurelle teollisuus- ja varastorakentamiselle. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan ja rakennetaan 2020 jälkeen. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2017, hyväksyminen 2019.
 6 Keskusta kaavoitus 110 asemakaava Aronranta 80 t Karkea 50 t 20 t 10 t asemakaava Elovainion PTV-kauppa 20 t Karkea 10 t 10 t asemakaava Ojapuiston Kastetie 5 t Karkea 5 t Tavoitteena on täydentää keskustan yhdyskuntarakennetta ja muodostaa Aronrannan alueelle uusi keskustan painopiste, joka on myös tulevan katuraitiotien solmukohta. Alueelle tutkitaan sijoittamismahdollisuuksia noin k-m2 käsittävälle liikekeskukselle, liityntäpysäköinnille, toimitiloille, terveyskeskuksen vastaanottopisteelle, palvelukeskukselle ja noin 500 asunnolle. Alue tukeutuu Keijärven rantaan, johon tavoitellaan yhteisessä käytössä olevaa kaupunkimaista aluetta. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja rakentaminen aloitetaan 2019 jälkeen. Työ aloitetaan 2015 järjestettävällä kutsukilpailulla. Asemakaavan hyväksyminen Elovainion kauppakeskuksen luoteispuolelle tutkitaan paljon tilaa vaativan kaupan alueen sijoittamista ja työpaikka-alueen laajentamista. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja alueen rakentaminen aloitetaan Asemakaavan aikataulu, aloitus 2015, hyväksyminen Ojapuiston Kastetien asemakaavan muutoksella tutkitaan palvelukorttelin muutos asuntoalueeksi Lähdevainiontien ja Siltatien tuntumassa Kastetien varrella. Suunnittelu liittyy Siltatien suunnitteluun. Kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja toteutetaan Asemakaavan aikataulu, aloitus 2016, hyväksyminen 2017.
 7 Keskustan tontinluovutus ja asuntotuotanto Alueelta luovutetaan asuintontteja vuosittain seuraavan aikataulun mukaisesti. Luovutuksen seurauksena ennakoidaan asuntotuotannon ja asukasluvun kehittyvän alueella seuraavasti: Tontinluovutus (asuntoa) Asuntotuotanto (kpl) Asukasluvun kasvu AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK=asuinkerrostalo, AR=asuinrivitalo, AO=asuinomakotitalo Alueelta luovutetaan teollisuus- ja liiketontteja seuraavalla aikataululla: Kohde kpl/m2 Teivo Heinikko / Kivilähde Elovainio 7 5 5
 8 Keskusta talonrakennus 1 uudiskohde Tiuraniemen ryhmäkoti 0 t karkea Yksityinen saneeraus Moision koulu t karkea 700 t 700 t saneeraus Vanha koulu t karkea t Uudisrakennus: 32 paikkaa. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset ovat Tilamuutoksia, talotekniikan uusiminen, uudet pinnat sekä pihan ja julkisivun kunnostustyöt. Lukion tilat perusopetuksen käyttöön. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset Koulutilojen muutos päivähoidon käyttöön. Käyttötarkoituksen muutos, rakennuslupa, uudet viranomaismääräykset, talotekniikan uusiminen, energiatalouden parantaminen, vähäisiä tilamuutoksia. Peruskorjaustarve. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset
 9 Keskusta talonrakennus 4 uudiskohde Haaviston koulu ja päiväkoti t karkea t t t 5 uudiskohde Kulttuuritalo/monitoimitalo t karkea t t 6 saneeraus Vanha Räikkä t karkea t Kvr-urakka 12 milj. eur. Uudisrakennus perusopetuksen käyttöön. Laajuustiedot puuttuvat. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset Haaviston koulun aikataulun mukaisesti. Uudisrakennus ja toteutus kvr- urakkana. Laajuustiedot alustavat 5- os. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset sekä toiminnan aiheuttamat käyttömenomuutokset Urheilutalon saneeraus: Vaiheen 2 loppuunsaattaminen. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset sekä toiminnan aiheuttamat käyttömenomuutokset
 10 Keskusta talonrakennus 7 saneeraus Tekninen toimisto t karkea t saneeraus Musiikkiopisto 200 t karkea t 9 saneeraus Kyläsepän päiväkoti t karkea 600 t 600 t Uudisrakennus, suunnittelun aloitus Tilatiedot puuttuvat. Toiminnan aiheuttamat käyttömenomuutokset Suojelukohde: Käyttötarkoituksen muutos, rakennuslupa, talotekniikan uusiminen, esteetön kulku, poistumistieasiat, tilamuutoksia pintojen uusiminen ja energiatalouden parantaminen. Taidetilaa. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset sekä toiminnan aiheuttamat käyttömenomuutokset Kaavoitushankkeen edellyttämät tilajärjestelyt. Tontin käytön tehostaminen. Teknisen toimiston tila-varaus osana suurempaa kokonaisuutta.
 11 Keskusta talonrakennus 10 uudiskohde Ryhmäkoti t karkea t t 11 uudiskohde Terveyskeskuksen vastaanottopist 100 t karkea t 12 0 t karkea Kaavoitushankkeen edellyttämät tilajärjestelyt. Tontin käytön tehostaminen. 11. Kaupungin arkistojen keskittäminen varattuun, asianmukaiseen tilaan. Päätearkistotasoisen tilan puute (palo-, ilmastointi- ja kosteusasiat huomioitu). 12. Kirjoita tähän.
 12 Keskusta liikenneväylät 1 rakentaminen Ranta-Laatu asuinalue 300 t karkea t peruskorjaus Räikäntien ympäristö 250 t karkea t rakentaminen Hietasmäen pientaloalue 300 t karkea t 150 t 4 rakentaminen Heinikon teollisuusalue 790 t karkea 200 t 300 t 90 t 200 t - 1. Alueen katujen rakentaminen. Rakentaminen v Viimeistely ja päällystys v.2020 ( ). Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 2. Alueen katuverkon muutokset. Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 3. Alueen katuverkon rakentaminen ja peruskorjaus v Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 4. Alueen katuverkon rakentaminen. Rakennettava katupituus n m.
 13 Keskusta liikenneväylät 5 rakentaminen Yhdystien teollisuusalue 1. vaihe 550 t karkea t 275 t rakentaminen Yhdystien teollisuusalue 2. vaihe 550 t karkea t 275 t - 7 rakentaminen Rantajätkäntie 100 t karkea t rakentaminen Pallotien kiertoliittymä 400 t sop. mukainen t Alueen katuverkon rakentaminen v Viimeistely ja päällystys v ( ) 6. Alueen katuverkon rakentaminen v Viimeistely ja päällystys v ( ) 7. Urheilutalon ja koulun tontin itäosan keskustakorttelin kadun ja kevyenliikenteen väylän rakentaminen. Rakennettava katupituus n. 300 m. 8. Pallotie / Elotie risteyksen kiertoliittymän rakentaminen.
 14 Keskusta liikenneväylät 9 rakentaminen Hallitien kiertoliittymä 0 t karkea viimeistely Haavisto laajennus 90 t sop. mukainen 90 t viimeistely Justuksentie 0 t sop. mukainen viimeistely Ojapuisto 50 t sop. mukainen 30 t 20 t Hallitie / Elotie risteyksen kiertoliittymän rakentaminen. 10. Aikaisemmin rakennetun alueen katujen viimeistely ja päällystys 11. Aikaisemmin rakennetun kadun viimeistely ja päällystys 12. Aikaisemmin rakennetun alueen katujen viimeistely ja päällystys
 15 Keskusta liikenneväylät 13 rakentaminen Myllytanhua kvl 30 t karkea 30 t viimeistely Kesäniemi 50 t karkea - 50 t peruskorjaus Vanhat teollisuusalueet 120 t karkea 30 t 30 t 30 t 30 t - 16 viimeistely Linjatien alue 60 t sop. mukainen 60 t Myllytanhuan loppuun rakentaminen, valaistus, viimeistely ja päällystys. 14. Aikaisemmin rakennetun alueen katujen viimeistely ja päällystys. 15. Vanhojen teollisuusalueiden pienet parannus- ja täydennysrakentamiskohteet. 16. Aikaisemmin rakennetun alueen katujen viimeistely ja päällystys.
 16 Keskusta liikenneväylät 17 viimeistely Kivilähde 80 t suun. mukainen - 80 t viimeistely Hiitintien loppuosa 150 t sop. mukainen t peruskorjaus Mastontien kevyen liikenteen väyl 50 t sop. mukainen - 50 t rakentaminen Kuruntie / Viljakka-lantie kiertoliit 0 t suun. mukainen Aikaisemmin rakennetun alueen katujen viimeistely ja päällystys. 18. Aikaisemmin rakennetun kadun viimeistely ja päällystys. 19. Mastontien varrella olevan kevyenliikenteen väylän muutos ja kuivatuksen parantaminen Erkontien ja hiihtosillan välillä. 20. MAL-sopimuksen perusteella yhteistyössä ELY-keskuksen kanssa toteutettava kiertoliittymä, kaupungin osuus kustannuksista.
 17 Keskusta liikenneväylät 21 rakentaminen Elovainion PTV-kauppa 400 t karkea t 200 t t t t Kirjoita tähän 22. Kirjoita tähän 23. Kirjoita tähän 24. Kirjoita tähän
 18 Keskusta yleiset alueet 1 rakentaminen Ranta-Laatu asuinalue 50 t karkea t - 2 rakentaminen Hietasmäen pientaloalue 50 t karkea t - 3 rakentaminen Räikänpuisto IV vaihe 150 t suun. mukainen 150 t rakentaminen Kuruntien reunakiveys 90 t karkea 45 t 45 t Alueelle tulevan leikkikentän rakentaminen. 2. Alueelle tulevan leikkikentän rakentaminen. 3. Räikänpuiston parantaminen IV-rakennusvaihe 4. Kuruntien reunakiveyksen rakentamisen jatkaminen Asemantien risteyksestä pohjoiseen
 19 Keskusta yleiset alueet 5 rakentaminen Leijapuisto 150 t karkea t muutos Räikän kenttä 450 t karkea 150 t 300 t muutos Tiuravuoren monitoimikenttä 35 t karkea t 8 rakentaminen Maunussuon kuntoradan WC 50 t karkea - 50 t Leijapuiston rakentaminen 6. Räikän kentän pinnoitteen uusiminen, katsomon ja tukimuurin rakentaminen. 7. Tiuravuoren kentän muuttaminen monitoimikentäksi 8. Kirjoita tähän.
 20 Keskusta vesihuolto 1 rakentaminen Ranta-Laatu asuinalue 250 t karkea t rakentaminen Räikäntien ympäristö 150 t karkea t rakentaminen Hietasmäen pientaloalue 300 t karkea t 150 t 4 rakentaminen Heinikon teollisuusalue 650 t suun. mukainen 150 t 200 t 150 t 150 t - 1. Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen. Rakentaminen v Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 2. Alueen vesihuoltoverkoston muutokset. Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoi-tuksen myötä. 3. Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen ja peruskorjaus v Lopullinen laajuus ja kustan-nukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 4. Alueen vesihuoltoverkoston ja jätevedenpumppaamon rakentaminen. Rakennettava katupituus n m.
 21 Keskusta vesihuolto 5 rakentaminen Yhdystien teollisuusalue 1. vaihe 300 t karkea t 150 t rakentaminen Yhdystien teollisuusalue 2. vaihe 300 t karkea t 150 t 7 rakentaminen Elovainin PTV-kauppa 150 t karkea - 75 t 75 t rakentaminen Saurio-Hiitti runkoviemärin siirto 800 t sop. mukainen t 400 t Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen v Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen v Myllytanhuan vesihuoltoverkoston rakentaminen. 8. Saurion ja Hiitin välisen siirtoviemärin rakentaminen pituus n m.
 22 Keskusta vesihuolto 9 rakentaminen Sinivainiontie-Saurio 700 t karkea t 200 t 200 t - 10 rakentaminen Saurion vedenottamo t karkea 600 t 400 t rakentaminen 0 t rakentaminen Teollisuusalueen täydennysrakent 150 t karkea 30 t 30 t 30 t 30 t 30 t 9. Runkolinjanlinjan rakentaminen Saurion ja Sinivainiontien välille pituus n. 2,3 km. 10. Alkalointilaitoksen rakentaminen ja vedenkäsittelylaitoksen siirto. 11. Kalkkialkalointilaitoksen loppuun rakentaminen 12. Teollisuusalueen vesihuollon täydennysrakentaminen
 23 5. Toimenpiteet alueittain Kaupunki on jaettu 11 alueeseen hyödyntäen tilastokeskuksen tilastoaluejakoa. Asuntila Asuntilasta on rakentunut 1990-luvun loppupuolesta alkaen vajaan asukkaan pientaloalue. Alue on laaja, yhtenäinen ja monipuolinen pientaloalue, jossa on lähipalvelut. Asuntila ei kasva enää suunnitelmakaudella merkittävästi, noin 200 asukasta. Aluetta ei olla pitemmälläkään tähtäimellä merkittävästi laajentamassa. Asuntilassa on hyvät kevyen liikenteen yhteydet, mutta haasteena on toimivan joukkoliikenteen toteuttaminen.
 24 Asuntila kaavoitus 1 asemakaava Asuntilan eteläosa 5 t Karkea 5 t asemakaava Idäntien yleisen rakennuksen tont 5 t Karkea 5 t asemakaava Reetankujan itäpuolisen alueen as 0 t Karkea Asemakaavalla tutkitaan yhdyskuntarakenteen laajentamista etelään ottaen huomioon vanha omakotiasutus ja loma-asutus. Alue käsittää sekä kaupungin että yksityisen maata. Alueen pinta-ala on noin 25 hehtaaria ja sinne sijoittuu arviolta noin 50 asuntoa. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka sekä virkistysalueet suunnitellaan ja rakennetaan Asemakaavan aikataulu, hyväksyminen Tutkitaan Idäntien yleisen rakennuksen käyttötarkoituksen osittainen muutos asumiseen lähinnä rivitalo- ja omakotialueeksi. Alueen pinta-ala on noin kaksi hehtaaria ja alueelle sijoittuu arviolta noin 25 rivitaloasuntoa ja 10 omakotiasuntoa. Alueen katuverkon ja kunnallistekniikan muutostarve selvitetään kaavatyön yhteydessä. Tarvittavat muutokset suunnitellaan Alueen asuintontit voidaan luovuttaa Asemakaavan aikataulu, hyväksyminen Asemakaavalla tutkitaan Reetankujan itäpuoliselle alueelle kaksi paritalotonttia. Alue käsittää yksityisen maata. Kaavoituksesta on sovittu kauppakirjan yhteydessä. Alueen pinta-ala on noin hehtaari ja sinne sijoittuu arviolta neljä asuntoa. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä. Asemakaavan aikataulu, hyväksyminen 2015.
 25 Asuntila tontinluovutus ja asuntotuotanto Alueelta luovutetaan asuintontteja vuosittain seuraavan aikataulun mukaisesti. Luovutuksen seurauksena ennakoidaan asuntotuotannon ja asukasluvun kehittyvän alueella seuraavasti: Tontinluovutus (asuntoa) Asuntotuotanto (kpl) Asukasluvun kasvu AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK=asuinkerrostalo, AR=asuinrivitalo, AO=asuinomakotitalo Alueelta luovutetaan teollisuus- ja liiketontteja seuraavalla aikataululla: Kohde kpl/m2
 26 Asuntila tontinluovutus ja asuntotuotanto Alueelta luovutetaan asuintontteja vuosittain seuraavan aikataulun mukaisesti. Luovutuksen seurauksena ennakoidaan asuntotuotannon ja asukasluvun kehittyvän alueella seuraavasti: Tontinluovutus (asuntoa) Asuntotuotanto (kpl) Asukasluvun kasvu AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK=asuinkerrostalo, AR=asuinrivitalo, AO=asuinomakotitalo Alueelta luovutetaan teollisuus- ja liiketontteja seuraavalla aikataululla: Alueelta ei luovuteta teollisuus- ja liiketontteja Asuntila talonrakennus Alueelta ei talonrakennusta
 27 Asuntila talonrakennus 1 uudiskohde 0 t karkea t karkea t karkea Kirjoita tähän. 2. Kirjoita tähän. 3. Kirjoita tähän.
 28 Asuntila liikenneväylät 1 rakentaminen Asuntilan eteläosa 600 t karkea t 300 t 2 rakentaminen Idäntien yleisen rakennuksen tont 200 t karkea t viimeistely Niittylän alue, itäpuoli 100 t suun. mukainen t viimeistely Haavikko 25 t sop. mukainen - 25 t Alueen katuverkon rakentaminen. Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 2. Alueen kadunrakentaminen v Viimeistely ja päällystys v ( ). Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 3. Alueen katujen rakentaminen v Viimeistely ja päällystys v Rakennettava katupituus 550 m. 4. Rakennetun alueen katujen viimeistely ja päällystys
 29 Asuntila yleiset alueet 1 rakentaminen Asuntilan eteläosa leikkipuisto 40 t karkea t 2 rakentaminen Idäntien yleisen rakennuksen tont 50 t karkea t - 3 rakentaminen Veittijärvi ulkoilureitti 100 t karkea t 50 t - 4 muutos Asuntilan kentän muuttaminen mo 40 t karkea 40 t Alueelle tulevan leikkikentän rakentaminen. 2. Alueelle tulevan leikkikentän rakentaminen. 3. Ulkoilureitin rakentaminen Asuntilan / Veittijärven ympäristöön 4. Asuntilan kentän muuttaminen monitoimikentäksi
 30 Asuntila vesihuolto 1 rakentaminen Asuntilan eteläosa 400 t karkea t 200 t 2 rakentaminen Idäntien yleisen rakennuksen tont 200 t karkea t t t Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen. Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 2. Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen v Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 3. Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen v Rakennettava verkostopituus n. 430 m. 4. Kirjoita tähän.
 31 5. Toimenpiteet alueittain Kaupunki on jaettu 11 alueeseen hyödyntäen tilastokeskuksen tilastoaluejakoa. Itäinen Ylöjärvi Tämä osa-alue koostuu Siivikkalan ja Mettistön asemakaava-alueista sekä läheisestä maaseutualueesta. Siivikkalan asukkaiden palvelujen käyttö on perinteisesti suuntautunut Tampereen suuntaan, erityisesti Lielahteen ja keskustaan. Ylöjärven keskustan suuntaan ja palveluihin on ollut erityisen huonot joukkoliikenneyhteydet. Siivikkalan ja Mettistön asemakaava-alueet ovat perinteisiä luvuilla toteutuneita pientaloalueita. Parina viime vuosikymmenenä alueen väestö ei ole juurikaan kasvanut ja alue ei ole ollut kaupungin kasvusuunta. Pienillä asemakaava-alueiden laajennuksilla on pystytty pitämään alueen asukasmääränä noin Tulevaisuudessa alue monien palveluiden ja työssäkäynnin osalta tukeutuu Tampereen suuntaan. Suunnitelmakauden aikana Siivikkalan asukasmäärä ei kasva merkittävästi, noin asukasta. Pidemmällä tähtäimellä Siivikkala kehittyy viihtyisänä asuntoalueena, jota korostaa erityisesti Näsijärven läheisyys ja rantojen säilyminen virkistyskäytössä. Tiiviimpi asutus sijoittuu koulun lähiympäristöön. Tampereen kaupunkiseudun rakennesuunnitelmassa Siivikkala on ns. reservialuetta. Sen kehittämisestä ja yhdyskuntarakenteesta päätetään vuoden 2030 jälkeen. Itäisen Ylöjärven alueelle sijoittuvat uudet ns. Teivon yritysalueet Vaasantien varrella.
 32 Itäinen Ylöjärvi kaavoitus 1 osayleiskaava Mäkkylä-Teivaala osayleiskaava 100 t Karkea 20 t 20 t 20 t 20 t 20 t 2 asemakaava Siivikkalan keskusta 8 t Karkea 5 t 3 t asemakaava Leppästentien pientaloalue 10 t Karkea - 5 t 5 t Osayleiskaavalla tutkitaan Tampereen kaupunkiseudun rakennesuunnitelman mukaisen uuden noin asukkaan asuntoalueen ja työpaikan sijoittumista katuraitiotien linjalle. Kaavatyön aloittaminen edellyttää maakuntakaavan muuttamista. Maakuntakaavassa ja kaupunkiseudun rakennesuunnitelman uudistamistyössä arvioidaan uudelleen Mäkkylän Teivaalan rooli kaupungin kasvussa. Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen v Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. Alueen asemakaavatyö käynnistetään arviolta vuonna Osayleiskaavan aikataulu Asemakaavalla tutkitaan Siivikkalan keskusta-alueen laajentamista yhtiömuotoisella tiiviillä pientaloasumisella. Alueen pinta-ala on noin 15 hehtaaria ja alueelle sijoittuu arviolta asuntoa. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä, viimeistellään ja toteutetaan Alueen tontinluovutus voidaan aloittaa Asemakaavan aikataulu Asemakaavalla tutkitaan Leppästentien pientaloalueen jatkamista itään. Alueen pinta-ala on noin 5 hehtaaria. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2016, hyväksyminen 2017.
 33 Itäinen Ylöjärvi kaavoitus 4 asemakaava Siivikkalan Nuoralahdentien-Valkil 3 t Karkea 3 t asemakaava Mettistön pientaloalueen 5 t Karkea 5 t t Karkea Korttelissa 98 on asemakaavassa kaksi puistoaluetta, joista pohjoisemman muutos omakotialueeksi tutkitaan. Kaava-alueen pinta-ala on noin m2 ja siitä on mahdollista muodostaa kaksi omakotitonttia. Kunnallistekniikan muutokset arvioidaan asemakaavatyön aikana. 5. Mettistön omakotialuetta laajennetaan Mettistöntien pohjoisosassa. Alueen pinta-ala on noin 10 hehtaaria ja alueelle voidaan sijoittaa noin 20 omakotitonttia. Katuverkon ja kunnallistekniikan muutokset suunnitellaan asemakaavatyön aikana ja viimeistellään katusuunnitelmaksi rakentamisen aikataulutuksen mukaan. Kunnallistekniikan rakentaminen tehdään Kirjoita tähän.
 34 Itäinen Ylöjärvi tontinluovutus ja asuntotuotanto Alueelta luovutetaan asuintontteja vuosittain seuraavan aikataulun mukaisesti. Luovutuksen seurauksena ennakoidaan asuntotuotannon ja asukasluvun kehittyvän alueella seuraavasti: Tontinluovutus (asuntoa) Asuntotuotanto (kpl) Asukasluvun kasvu AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK=asuinkerrostalo, AR=asuinrivitalo, AO=asuinomakotitalo Alueelta luovutetaan teollisuus- ja liiketontteja seuraavalla aikataululla: Kohde kpl/m2 Kolmenkulma Kolmenkulman laajennus 4 4
 35 Itäinen Ylöjärvi talonrakennus 1 0 t t t karkea Päiväkodin peruskorjaus päivähoidon listan mukaisesti. Lämmitystavan muutos, peruskorjaus ei laajen-nusta, talotekniikan uusiminen ja hyvin vähäisiä tilamuutoksia. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset Vaiheen 2 rakentaminen päättyy v Täydellinen saneeraus, ei laajennusta, tilamuutoksia, talo-tekniikan uusiminen, suuri korjausvelka. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpi-tokustannukset sekä toiminnan aiheuttamat käyttömenomuutokset Kirjoita tähän.
 36 Itäinen Ylöjärvi liikenneväylät 1 rakentaminen Siivikkalan keskusta 600 t karkea t 300 t - 2 rakentaminen Vihattula, Kuuratie 50 t karkea 50 t rakentaminen Mettistön laajennus 500 t karkea t 250 t rakentaminen Siivikkalantie 240 t karkea 120 t 120 t Alueen katuverkon rakentamisen tarve, laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 2. Alueen katuverkon rakentamisen tarve, laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 3. Alueen katuverkon rakentamisen tarve, laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 4. Siivikkalantien valaistuksen uusiminen sekä katualueen siistiminen ja viimeistely
 37 Itäinen Ylöjärvi liikenneväylät 5 viimeistely Vasamankaaren alue 35 t suun. mukainen - 35 t t t t Aikaisemmin rakennettujen katujen päällystys ja viimeistely 6. Kirjoita tähän. 7. Kirjoita tähän. 8. Kirjoita tähän.
 38 Itäinen Ylöjärvi yleiset alueet 1 0 t t t t Kirjoita tähän. 2. Kirjoita tähän. 3. Kirjoita tähän. 4. Kirjoita tähän.
 39 Itäinen Ylöjärvi vesihuolto 1 rakentaminen Siivikkalan keskusta 500 t karkea t 200 t 100 t 2 rakentaminen Vihattula, Kuuratie 20 t karkea 20 t rakentaminen Mettistön laajennus 400 t karkea t 200 t t Alueen vesihuoltoverkoston rakentamisen tarve, laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 2. Alueen vesihuoltoverkoston rakentamisen tarve, laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 3. Alueen vesihuoltoverkoston tarve, laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 4. Jätevedenpumppaamon uusiminen
 40 5. Toimenpiteet alueittain Kaupunki on jaettu 11 alueeseen hyödyntäen tilastokeskuksen tilastoaluejakoa. Lounainen Ylöjärvi Lounainen osa-alue koostuu Vuorentaustan asemakaava-alueesta ja rakenteilla olevasta Kolmenkulman työpaikka-alueesta. Vuorentausta on Siivikkalan tapaan perinteistä luvun pientaloaluetta. Vuorentaustaan ei ole suunnattu aktiivisia kaavoitustoimenpiteitä eikä juurikaan uutta asuinrakentamista viime vuosikymmeninä. Vuorentausta on suuntautunut ennen kaikkea Tampereen suuntaan, mutta jonkin verran Siivikkalaa enemmän myös Ylöjärven keskustan suuntaan. Vuorentaustan asukasmäärä on pysynyt suunnilleen samana viimeisinä vuonna. Osa-alueen väestömäärä on vähän alle Alueelle ei odoteta asukaslisäystä suunnitelmakaudella. Alueen joukkoliikenneyhteydet ovat suhteellisen hyvät. Osa-alueelle sijoittuu Kolmenkulman yritysalue, joka kehittyy jo lähivuosina merkittäväksi työpaikka-alueeksi.
 41 Lounainen Ylöjärvi kaavoitus 1 osayleiskaava Kolmenkulman teollisuusalue 40 t Karkea 10 t 20 t 10 t asemakaava Kolmenkulman teollisuusalue 15 t Karkea 5 t 10 t asemakaava Kolmenkulman pohjoisosan teollis 30 t Karkea t 15 t - 1. Osayleiskaavalla tutkitaan teollisuusalueen laajentamisen mahdollisuutta pohjoiseen nykyisestä asemakaavaalueesta. Alueella on sekä kaupungin että yksityisen maanomistusta. Alueella on vireillä maa-alueen lunastustoimitus. Alueen pinta-ala on noin 50 hehtaaria. Teollisuusalueen laajentaminen edellyttää maakuntakaavan muuttamista osalla aluetta. Alueen asemakaavatyö käynnistetään voimassa olevan yleiskaavan teollisuusalueelta 2014 ja asemakaavatyötä jatketaan 2017 osayleiskaavan pohjalta. Osyleiskaavan aikataulu, aloitus 2015, hyväksyminen Kolmenkulman teollisuusalueen laajennus voimassa olevan yleiskaavan mahdollistamalle alueelle tutkitaan asema-kaavalla kaavoittamalla monipuolisia ja erikokoisia yritystontteja pääosin pienelle ja keskisuurelle teollisuus- ja varastorakentamiselle. Alueen pinta-ala on noin 10 hehtaaria. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan ja rakennetaan Alueelta voi luovuttaa teollisuustontteja Asemakaavan aikataulu, aloitus 2015, hyväksyminen Kolmenkulman teollisuusalueen laajennus tulevan yleiskaavan mahdollistamalle alueelle tutkitaan asemakaavalla kaavoittamalla monipuolisia ja erikokoisia yritystontteja pääosin pienelle ja keskisuurelle teollisuus- ja varastorakentamiselle. Alueen pinta-ala on noin 20 hehtaaria. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan ja rakennetaan Alueelta voi luovuttaa teollisuustontteja Asemakaavan aikataulu, aloitus 2017, hyväksyminen 2018.
 42 Lounainen Ylöjärvi tontinluovutus ja asuntotuotanto Alueelta luovutetaan asuintontteja vuosittain seuraavan aikataulun mukaisesti. Luovutuksen seurauksena ennakoidaan asuntotuotannon ja asukasluvun kehittyvän alueella seuraavasti: Tontinluovutus (asuntoa) Asuntotuotanto (kpl) Asukasluvun kasvu AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK=asuinkerrostalo, AR=asuinrivitalo, AO=asuinomakotitalo Alueelta luovutetaan teollisuus- ja liiketontteja seuraavalla aikataululla: Kohde kpl/m2 Kolmenkulma Kolmenkulman laajennus 4 4
 43 Lounainen Ylöjärvi talonrakennus 1 0 t karkea t karkea t karkea Sisäilmakorjauksia kesän 2014 aikana raportin mukaisessa laajuudessa. Lattiapinnoitteiden vaihtotyötä pääosin toisessa kerroksessa. 2. Kirjoita tähän. 3. Kirjoita tähän.
 44 Lounainen Ylöjärvi liikenneväylät 1 rakentaminen Kolmenkulman teollisuusalue 600 t karkea t 300 t rakentaminen Kolmenkulman pohjoisosan teollis 600 t karkea t 300 t 3 rakentaminen Malminmäki 150 t suun. mukainen 100 t t - 4 rakentaminen Kolmenkulmantien kevyenliikentee 600 t suun. mukainen t Alueen katuverkon rakentaminen. Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat kaavoituksen myötä. 2. Alueen katuverkon rakentaminen. Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat kaavoituksen myötä. Hanke jatkuu 2019 ( ) 3. Alueen katuverkon rakentaminen v Viimeistely ja päällystys v Rakennettavan katuverkon pituus 150 m. 4. Kevyenliikenteen väylän rakentaminen Kolmenkulmantien varteen välillä: kaupungin raja - Ahveniston eritasoliittymä.
 45 Lounainen Ylöjärvi liikenneväylät 5 viimeistely Koreeniitty 30 t karkea 30 t rakentaminen Pohjolantie-Hatolantie risteys 100 t karkea - 50 t 50 t rakentaminen Yrjöntien kevyenliikenteen väylä 60 t karkea 60 t t Aikaisemmin rakennettujen katujen viimeistely ja päällystys 6. Risteysalueen parantaminen ja kevyenliikenteen väylän lisärakentamista 7. Kevyen liikenteen väylän rakentaminen Yrjöntien varteen välille Hatolantie-Käyräkuja 8. Kevyen liikenteen väylän rakentaminen Siwan kohdalle Pohjolantien varteen.
 46 Lounainen Ylöjärvi yleiset alueet 1 rakentaminen Ulkoilureitin siirto 50 t karkea 50 t muutos Vuorentaustan monitoimikenttä 45 t karkea t - 3 rakentaminen Soppeenmäen kuntoreitti, välineet 30 t - 30 t Soppeenharjun kenttä, WC-tilat 50 t 50 t Kuntoiluvälineiden hankinta Soppeenmäen kuntoradalle. 2. Vuorentaustan kentän muuttaminen monitoimikentäksi 3. Kirjoita tähän. 4. Kirjoita tähän.
 47 Lounainen Ylöjärvi vesihuolto 1 rakentaminen Kolmenkulman teollisuusalue 0 t karkea - Tre vesi Tre vesi Tre vesi Tre vesi 2 rakentaminen Kolmenkulman pohjoisosan teollis 0 t karkea - Tre vesi Tre vesi Tre vesi Tre vesi 3 0 t t Alue on Tampereen Veden toiminta-aluetta, joka vastaa hankkeen toteuttamisesta. 2. Alue on Tampereen Veden toiminta-aluetta, joka vastaa hankkeen toteuttamisesta. 3. Alue on Tampereen Veden toiminta-aluetta, joka vastaa hankkeen toteuttamisesta. 4. Kirjoita tähän.
 48 5. Toimenpiteet alueittain Kaupunki on jaettu 11 alueeseen hyödyntäen tilastokeskuksen tilastoaluejakoa. Julkujärvi Osa-alue koostuu Soppeenmäen harjun teollisuusalueesta ja virkistysalueista. Soppeenmäen teollisuusalue on toiminnallisesti osa kaupunkikeskustaa. Alueella on merkittävät pohjavesivarat. Pohjaveden suojelun johdosta alueen teollisuutta ei ole enää laajennettu ja pitemmällä tähtäimellä teollisuusalue muuttuu ainakin osittain muuhun käyttöön, esim. asuminen ja palvelut. Alueelle ei sijoitu uusia yrityksiä tai asukkaita. Vähäinen asutus, noin 100 asukasta, alueen keskiosassa harjun eteläpuolella pysyy nykyisen suuruisena.
 49 Julkujärvi kaavoitus Alueella ei ole suunnittelukaudella kaavoitushankkeita. Julkujärvi tontinluovutus ja asuntotuotanto Alueelta ei luovuteta asuintontteja
 50 Julkujärvi kaavoitus 1 0 t Karkea t Karkea t Karkea Kirjoita tähän. 2. Kirjoita tähän. 3. Kirjoita tähän.
 51 Julkujärvi tontinluovutus ja asuntotuotanto Alueelta luovutetaan asuintontteja vuosittain seuraavan aikataulun mukaisesti. Luovutuksen seurauksena ennakoidaan asuntotuotannon ja asukasluvun kehittyvän alueella seuraavasti: Tontinluovutus (asuntoa) Asuntotuotanto (kpl) Asukasluvun kasvu AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK=asuinkerrostalo, AR=asuinrivitalo, AO=asuinomakotitalo Alueelta luovutetaan teollisuus- ja liiketontteja seuraavalla aikataululla: Kohde kpl/m2
 52 Julkujärvi talonrakennus 1 saneeraus 0 t karkea t karkea t karkea Kirjoita tähän. 2. Kirjoita tähän. 3. Kirjoita tähän.
 53 Julkujärvi liikenneväylät 1 0 t t t t Kirjoita tähän. 2. Kirjoita tähän. 3. Kirjoita tähän. 4. Kirjoita tähän.
 54 Julkujärvi yleiset alueet 1 0 t t t t Ulkoilureitin siirto Julkujärven leirikeskuksen alueella. 2. Kirjoita tähän. 3. Kirjoita tähän. 4. Kirjoita tähän.
 55 Julkujärvi vesihuolto 1 0 t t t t Kirjoita tähän. 2. Kirjoita tähän. 3. Kirjoita tähän. 4. Kirjoita tähän.
 56 5. Toimenpiteet alueittain Kaupunki on jaettu 11 alueeseen hyödyntäen tilastokeskuksen tilastoaluejakoa. Metsäkylä Metsäkylä on ollut vanhahko perinteinen pientaloalue. Viimeisen 20 vuoden aikana Metsäkylää on kehitetty merkittävästi asemakaavoittamalla uusia pientaloalueita. Tätä kautta asukasmäärä on noussut erityisesti viimeisinä 10 vuotena useita satoja. Metsäkylä on ollut ja on myös tulevaisuudessa keskustan ja Siltatien alueen jälkeen merkittävin kasvualue. Tällä hetkellä alue on suurin omakotitalojen rakentamiskohde ja merkittävä myös muun pientalotuotannon alue. Metsäkylä sijoittuu yhdyskuntarakenteen kannalta hyvin keskustan palveluihin ja työpaikka-alueiden läheisyyteen. Joukkoliikenneyhteydet ovat hyvin hoidettavissa. Myöskään kevyellä liikenteellä ei ole liian pitkä matka keskustan palveluihin. Metsäkylää kehitetään suunnitelmakaudella edelleen monipuolisena pientaloalueena, jossa pääosa rakentamisesta sijoittuu omakotitaloihin ja paritaloihin sekä vähenevässä määrin rivitaloihin. Metsäkylässä lisääntyvä asutus turvaa nykyiset lähipalvelut. Metsäkylän osayleiskaavasuunnittelussa on varauduttu tuhansien asukkaiden väestökasvuun, mutta suunnitelmakaudella väestökasvu lienee noin 850 henkeä. Nyt asukasmäärä on noin Metsäkylän nykyiset ja tulevat asukkaat tukevat merkittävästi enemmän kaupungin keskustan palveluita kuin esim. Tampereen rajan läheisyydessä sijaitsevat Siivikkala ja Vuorentausta. Metsäkylä on koko suunnitelmakauden merkittävin omakotitalorakentamisen ja Siltatien alueen jälkeen toiseksi merkittävin muun pientalotuotannon alue.
 57 Metsäkylä kaavoitus 1 osayleiskaava Metsäkylä 5 t Karkea 5 t asemakaava Metsäkylän Työläjärven alue 1 15 t Karkea 5 t 10 t asemakaava Metsäkylän Työläjärven alue 2 20 t Karkea - 10 t 10 t Osayleiskaavalla tutkitaan Metsäkylän asuntoalueen tiivistämisen ja laajentamisen mahdollisuudet valtatien 3 uuden linjauksen mahdollistamalla tavalla. Aluetta suunnitellaan pientalovaltaisena ja alue on tällä hetkellä Ylöjärven merkittävin laajeneva omakotialue. Alueen väestön kasvun vuoteen 2030 mennessä arvioidaan olevan noin 3000 asukasta, jolloin alueen koko väestö olisi 5900 asukasta. Alueen pinta-ala on noin 640 hehtaaria. Alueen asemakaavatyötä jatketaan vuosittain koko suunnittelukauden. Osayleiskaavan aikataulu, hyväksyminen Metsäkylän pientaloalueen asemakaavaa jatketaan Metsäkyläntien länsipuolelle. Työssä tutkitaan joukkoliikennereitin jatko Heikkiläntieltä Metsäkyläntielle. Alueen pinta-ala on noin 15 hehtaaria ja alueelle sijoittuu arviolta 30 rivitaloasuntoa ja 30 omakotitonttia. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja tarkennetaan katusuunnitelmaksi Kunnallistekniikka toteutetaan 2017 lähtien. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2015, hyväksyminen Metsäkylän pientaloalueen asemakaavaa jatketaan Metsäkyläntien länsipuolelle. Alueen pinta-ala on noin 10 hehtaaria ja alueelle sijoittuu arviolta 20 rivitaloasuntoa ja 20 omakotitonttia. Alueen katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja tarkennetaan katusuunnitelmaksi Kunnallistekniikka toteutetaan 2019 lähtien. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2016, hyväksyminen 2018.
 58 Metsäkylä kaavoitus 4 0 t Karkea t Karkea t Karkea Kirjoita tähän. 5. Kirjoita tähän. 6. Kirjoita tähän
 59 Metsäkylä tontinluovutus ja asuntotuotanto Alueelta luovutetaan asuintontteja vuosittain seuraavan aikataulun mukaisesti. Luovutuksen seurauksena ennakoidaan asuntotuotannon ja asukasluvun kehittyvän alueella seuraavasti: Tontinluovutus (asuntoa) Asuntotuotanto (kpl) Asukasluvun kasvu AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK AR AO AK=asuinkerrostalo, AR=asuinrivitalo, AO=asuinomakotitalo Alueelta luovutetaan teollisuus- ja liiketontteja seuraavalla aikataululla: Kohde kpl/m2
 60 Metsäkylä talonrakennus 1 uudiskohde Mustarastaantien päiväkoti (työni 0 t karkea Yksityinen Yksityinen uudiskohde Metsäkylän koulu laajennus vaihe t karkea t t uudiskohde Metsäkylän koulu laajennus vaihe t karkea t t - 1. Toteutetaan palvelusetelimallilla. Vaihtoehtona investointi 3,5 milj. euroa v Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset sekä toiminnan aiheuttamat käyttömenomuutokset Rakentaminen kvr laajuus 2150 hm2. Uudisrakennus nykyisen koulun tontille Metsäkyläntien varteen. 3. Rakentaminen kvr laajuus 1350 hm2. Uudisrakennus koulun taakse talonmiehen asunnon paikalle. Investointien aiheuttamat käyttötalouden energia- ja ylläpitokustannukset
 61 Metsäkylä liikenneväylät 1 rakentaminen Työläjärven alue 1.vaihe 700 t karkea t rakentaminen Työläjärven alue 2.vaihe 700 t karkea t - 3 rakentaminen Työlänojan alue 1. vaihe t karkea t t - 4 rakentaminen Työlänojan alue 2. vaihe t karkea t t 1. Alueen katuverkon rakentaminen v Viimeistely ja päällystys v ( ). Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 2. Rakentaminen jatkuu 2019 ( ), viimeistely ja päällystys v ( ). Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 3. Alueen katuverkon rakentaminen v Viimeistely ja päällystys v Rakennettava katupituus 1500 m. Hankkeen rakentamiseen on myönnetty valtion avustusta 2014: ja 2015: Alueen katuverkon rakentaminen v Viimeistely ja päällystys v Rakennettava katupituus 1500 m. Hankkeen rakentamiseen on myönnetty valtion avustusta 2014: ja 2015:
 62 Metsäkylä liikenneväylät 5 viimeistely Kangasniemi 0 t suun. mukainen viimeistely Aholan alue 100 t karkea t rakentaminen Aholan alueen eteläosa 20 t karkea t t Rakennetun alueen katujen viimeistely ja päällystys 6. Rakennetun alueen katujen viimeistely ja päällystys 7. Alueen katujen rakentaminen. 8. MAL-sopimuksen perusteella yhteistyössä ELY-keskuksen kanssa toteutettava kiertoliittymä, kaupungin osuus kustannuksista.
 63 Metsäkylä yleiset alueet 1 rakentaminen Maankaatopaikka 100 t karkea 80 t 20 t rakentaminen Leikkikenttä 40 t karkea - 40 t rakentaminen Metsäkylän tekonurmikenttä 200 t karkea t rakentaminen Kangasniemen pallo- ja luisteluke 40 t karkea - 40 t Rakentamisessa syntyvien ylijäämämaiden maankaatopaikan toteuttaminen 2. Metsäkylän leikkikentän rakentaminen 3. Metsäkylän koulun kentän rakentaminen 4. Kangasniemen alueelle rakennettava pallo- ja luistelukenttä.
 64 Metsäkylä vesihuolto 1 rakentaminen Työläjärven alue 1.vaihe 700 t karkea t rakentaminen Työläjärven alue 2.vaihe 700 t karkea t 300 t 3 rakentaminen Työlänojan alue 1. vaihe t karkea 600 t t rakentaminen Työlänojan alue 2. vaihe 550 t karkea t Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen v Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 2. Alueen vesihuoltoverkoston rakentamiskustannukset v. 2018, hanke jatkuu 2019 ( ). Lopullinen laajuus ja kustannukset tarkentuvat asemakaavoituksen myötä. 3. Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen v Rakennettavan katupituus 1500 m. 4. Alueen vesihuoltoverkoston rakentaminen v Rakennettava katupituus 2000 m.
 65 Metsäkylä vesihuolto 5 rakentaminen Metsäkylä-Saurio siirtoviemäri 700 t karkea t 300 t 200 t 6 0 t t t Siirtoviemärin rakentaminen Metsäkylästä Sauriolle. Hanke jatkuu 2019 ( ) 6. Alueen vesihuollon rakentaminen 7. Kirjoita tähän. 8. Kirjoita tähän.
 66 5. Toimenpiteet alueittain Kaupunki on jaettu 11 alueeseen hyödyntäen tilastokeskuksen tilastoaluejakoa. Siltatien alue Ydinkeskustan jälkeen merkittävin kasvusuunta on Siltatien alue, joka on tällä hetkellä rakentamaton alue. Osayleiskaavoituksen tavoitteena on muodostaa alueesta itsenäinen noin asukkaan taajama. Alueelle sijoittuvat omat lähipalvelut ja osa koko kaupunkikeskustan palveluista. Alueelle rakennetaan suunnitelmien mukaan kerrostaloalueita ja tiiviitä pientaloalueita. Kerrostaloihin sijoittuisi noin asukasta ja pientaloalueelle n asukasta. Alue hahmottuu tulevaisuudessa selkeästi laajaan, yhtenäiseen kerrostalovaltaiseen länsiosaan kokoojakadun varrella väljempään, pientalovaltaiseen pohjois- ja itäosaan. Rakentamisen tulee sitomaan yhteen uusi joukkoliikenteen kokoojakatu, joka muodostaa Siltatien kanssa kehämäisen pääkadun. Paha-Kaurasen ympärille muodostuu laaja keskuspuisto. Alueelle muodostuu palvelukeskusta liikenteen ja joukkoliikenteen kannalta keskeiselle paikalle lounaisosaan. Alueen pohjoisosaan varataan laajat lähivirkistysalueet korvaamaan nyt rakennettavia alueita. Nämä virkistysalueet palvelevat myös koko keskustaasutusta. Suunnittelussa on erityisesti otettu huomioon hyvät joukkoliikenneyhteydet ja kevyen liikenteen yhteydet. Ensimmäisessä vaiheessa joukkoliikenne toteutuu linja-autoilla ja pitemmällä tähtäimellä katuratikalla. Suunnitelmakaudelle vuoteen 2018 mennessä alueelle sijoittuu noin 150 asukasta. Ns. Haaviston yhtenäiskoulun ja siihen liittyvän päiväkodin rakentamistarve on syytä selvittää lähivuosina sen jälkeen, kun alueen asemakaavat ovat laillistuneet. Alueelle on kaavailtu neljää päiväkotia, joista 1-2 sijaitsee koulujen yhteydessä. Alueella varaudutaan kahden yhtenäiskoulun rakentamiseen.
 67 Siltatien alue kaavoitus 1 asemakaava Siltatien keskus 10 t Karkea 10 t asemakaava Siltatien pohjoispuoli 2. vaihe 15 t Karkea 10 t 5 t asemakaava Siltatien eteläpuoli 3. vaihe 15 t Karkea - 10 t 5 t Asemakaavalla tutkitaan Lähdevainiontien ja Siltatien liittymän pohjoispuolen ympäristön maankäyttö. Suunnittelualue käsittää koulu- ja päiväkotitontin järjestelyt sekä noin 400 asukkaan pientalovaltaisen asuntoalueen suunnittelun. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja tarkennetaan katusuunnitelmaksi Katuverkon rakentaminen alkaa Asuntotonttien luovutus aloitetaan Asemakaavan aikataulu, hyväksyminen Asemakaavalla tutkitaan Siltatien pohjoispuolisen alueen maankäyttö 1. vaiheen jatkoksi. Suunnittelualue käsittää noin 450 asukkaan pientalovaltaisen asuntoalueen ja keskeisen virkistysalueyhteyden reitteineen. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja tarkennetaan katusuunnitelmaksi Katuverkon rakentaminen etenee tälle alueelle Asuntotonttien luovutus aloitetaan tällä alueella Asemakaavan aikataulu, aloitus 2015, hyväksyminen Asemakaavalla tutkitaan Siltatien eteläpuolisen alueen maankäyttö. Suunnittelualue käsittää noin 600 asukkaan pientalovaltaisen asuntoalueen ja keskeisen virkistysalueyhteyden reitteineen. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja tarkennetaan katusuunnitelmaksi Katuverkon rakentaminen tehdään tällä alueella 2020 jälkeen. Myös asuntotonttien luovutus aloitetaan 2020 jälkeen. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2016, hyväksyminen 2017.
 68 Siltatien alue kaavoitus 4 asemakaava Siltatien koillispuoli 4. vaihe 20 t Karkea t 10 t - 5 asemakaava Siltatien koillispuoli 5. vaihe 20 t Karkea t 10 t 6 asemakaava Siltatien länsipuoli 6. vaihe 10 t Karkea t 4. Asemakaavalla tutkitaan Siltatien ja Hietasmäen välisellä alueella olevien teollisuusalueiden järjestely sekä olevan asuntoalueen täydentäminen. Katuverkon ja kunnallistekniikan muutokset suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja tarkennetaan katusuunnitelmaksi. Katuverkon rakentaminen ja asuntotonttien luovutus etenee tälle alueelle luvun puoli välissä. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2017, hyväksyminen Asemakaavalla tutkitaan Siltatien liittyminen Viljakkalantielle sekä tietä ympäröivän alueen maankäyttö. Suunnittelualue käsittää noin 600 asukkaan pientalovaltaisen asuntoalueen ja keskeisen virkistysalueyhteyden reitteineen. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja tarkennetaan katusuunnitelmaksi. Katuverkon rakentaminen ja asuntotonttien luovutus etenee tälle alueelle luvun lopussa. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2018, hyväksyminen Asemakaavalla tutkitaan Siltatieltä länteen kiertävä katuyhteys ja alueen maankäyttö. Suunnittelualue käsittää noin 400 asukkaan pientalovaltaisen asuntoalueen ja keskeisen virkistysalueyhteyden reitteineen. Katuverkko ja kunnallistekniikka suunnitellaan asemakaavatyön yhteydessä ja tarkennetaan katusuunnitelmaksi. Katuverkon rakentaminen ja asuntotonttien luovutus etenee tälle alueelle luvun lopussa. Asemakaavan aikataulu, aloitus 2019, hyväksyminen 2020.
 Leppävirran kunnan kaavoituskatsaus 2019
 Leppävirran kunnan kaavoituskatsaus 2019 Tekninen lautakunta 22.1.2019 3 Yleistä Maankäyttö- ja rakennuslain 7 :n mukaan kunnan tulee vähintään kerran vuodessa laatia katsaus kunnassa ja maakunnan liitossa
 KANGASALAN KAUPUNKI Kaavaselostus 1 (7) ASEMAN ASEMAKAAVAN MUUTOS, LAATOITTAJANTIE 1. Perus- ja tunnistetiedot PÄIVÄYS 9.4.2019 ASEMAKAAVAN NUMERO 815 KAUPUNKI Kangasala OSA-ALUE Asema/18 KORTTELI 5039
 Leppävirran kunnan kaavoituskatsaus 2018
 Leppävirran kunnan kaavoituskatsaus 2018 Tekninen lautakunta 23.1.2018 5 Yleistä Maankäyttö- ja rakennuslain 7 :n mukaan kunnan tulee vähintään kerran vuodessa laatia katsaus kunnassa ja maakunnan liitossa
 972, 975, 977 ja niihin liittyvät katualueet
 1 ASEMAKAAVAN SELOSTUS 1. PERUS- JA TUNNISTETIEDOT PÄIVÄYS 11.12.2018 ASEMAKAAVAN NUMERO 821 KUNTA KANGASALA OSA-ALUE NATTARI/2 KORTTELI 972, 975, 977 ja niihin liittyvät katualueet KAAVA-ALUEEN SIJAINTI


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 29.5.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 132/3
 IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2015/828
 z dne 28. maja 2015
 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji
 SVET EVROPSKE UNIJE JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011 (1) in zlasti člena 32(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Svet je 18. januarja 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 36/2012.
 (2)
 Glede na resnost razmer bi bilo treba na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012, dodati eno osebo.
 (3)
 S seznama fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012, bi bilo treba črtati eno osebo.
 (4)
 Ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča z dne 9. julija 2014 v združenih zadevah T-329/12 in T-74/13, Mazen Al-Tabbaa proti Svetu (2), ter sodbe Splošnega sodišča z dne 26. februarja 2015 v zadevi T-652/11, Bassam Sabbagh proti Svetu (2), Mazen Al-Tabbaa in Bassam Sabbagh nista vključena na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012.
 (5)
 Podatke, ki se nanašajo določene osebe s seznama iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012, bi bilo treba posodobiti.
 (6)
 Prilogo II k Uredbi (EU) št. 36/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Priloga II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 28. maja 2015
 Za Svet
 Predsednik
 E. RINKĒVIČS
 (1) UL L 16, 19.1.2012, str. 1.
 (2) Še ni objavljena.
 PRILOGA
 I.
 Na seznam oseb iz oddelka A Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se doda naslednja oseba:
 Ime
 Podatki za ugotavljanje istovetnosti
 Razlogi
 Datum uvrstitve na seznam
 206.
 General Muhamad (
 ) (tudi Mohamed, Muhammad) Mahalla (
 ) (tudi Mahla, Mualla, Maalla, Muhalla)
 Rojen v Jablehu v provinci Lattakia.
 Vodja sirske vojaške obveščevalne službe, sektor 293 (notranje zadeve) od aprila 2015. Odgovoren v zatiranje civilnega prebivalstva v Damasku in okolici ter nasilje nad njim.
 Nekdanji namestnik vodje službe za politično varnost (2012), častnik sirske republiške garde in namestnik direktorja direktorata za politično varnost. Vodja vojaške policije, član državnega varnostnega urada.
 29.5.2015
 II.
 S seznama oseb iz oddelka A Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se črta vnos v zvezi z naslednjo osebo:
 11. Rustum () Ghazali ()
 III.
 Vnosi v zvezi s spodaj navedenimi osebami, kot so določeni v oddelku A Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012, se nadomestijo z naslednjimi vnosi:
 Ime
 Podatki za ugotavljanje istovetnosti
 Razlogi
 Datum uvrstitve na seznam
 3.
 Ali (
 ) Mamluk (
 ) (tudi Mamlouk)
 Rojen 19. februarja 1946
 v Damasku;
 št. diplomatskega potnega lista: 983.
 Vodja državnega varnostnega urada; nekdanji vodja direktorata za obveščevalno dejavnost Sirije; vpleten v nasilje nad protestniki.
 9.5.2011
 6.
 Muhammad (
 ) Dib (
 ) Zaytun (
 ) (tudi Mohammed Dib Zeitoun; tudi Mohamed Dib Zeitun)
 Rojen 20. maja 1951
 v Damasku;
 št. diplomatskega potnega lista: D000001300.
 Vodja direktorata za splošno varnost; vpleten v nasilje nad protestniki.
 9.5.2011
 16.
 Faruq (
 ) (tudi Farouq, Farouk) Al Shar' (
 ) (tudi Al Char', Al Shara', Al Shara)
 Rojen 10. decembra 1938.
 Nekdanji podpredsednik Sirije; vpleten v nasilje nad civilnim prebivalstvom.
 23.5.2011
 37.
 Brigadni general Rafiq (
 ) (tudi Rafeeq) Shahadah (
 ) (tudi Shahada, Shahade, Shahadeh, Chahada, Chahade, Chahadeh, Chahada)
 Nekdanji vodja sirske vojaške obveščevalne službe, sektor 293 (notranje zadeve), v Damasku. Neposredno vpleten v zatiranje civilnega prebivalstva v Damasku in izvajanje nasilja nad njim. Svetovalec predsednika Basharja Al-Assada za strateška vprašanja in vojaško obveščevalno dejavnost.
 23.8.2011
 42.
 Brigadni general Nawful (
 ) (tudi Nawfal, Nofal, Nawfel) Al-Husayn (
 ) (tudi Al-Hussain, Al-Hussein)
 Vodja sektorja sirske vojaške obveščevalne službe v Idlibu; neposredno vpleten v zatiranje civilnega prebivalstva v provinci Idlib ter nasilje nad njim.
 23.8.2011
 44.
 Brigadni general Muhammed (
 ) (tudi Muhamad) Zamrini (
 ) (tudi Zamreni)
 Vodja sektorja sirske vojaške obveščevalne službe v Homsu. Neposredno vpleten v zatiranje civilnega prebivalstva v Homsu ter nasilje nad njim.
 23.8.2011
 53.
 Adib (
 ) Mayaleh (
 ) (tudi André Mayard)
 Rojen 15. maja 1955
 v Bassirju.
 Adib Mayaleh je odgovoren za zagotavljanje gospodarske in finančne podpore sirskemu režimu prek svoje funkcije kot guverner centralne banke Sirije.
 15.5.2012
 55.
 Polkovnik Lu'ai (
 ) (tudi Louay, Loai) al-Ali (
 )
 Vodja sirske vojaške obveščevalne službe, enota na območju Dara. Odgovoren za nasilje nad protestniki v Dari.
 14.11.2011
 80.
 Brigadir Nazih (
 ) (tudi Nazeeh) Hassun (
 ) (tudi Hassoun)
 Vodja sirske vojaške obveščevalne službe, enota za okolico Damaska /Rif Dimashq, nekdanji pripadnik obveščevalne službe sirskih letalskih sil. Član vojaškega osebja, vpleten v nasilje v Homsu.
 1.12.2011
 137.
 Brigadir general Ibrahim (
 ) Ma'ala (
 ) (tudi Maala, Maale, Ma'la)
 Vodja sektorja 285 (Damask) direktorata za splošno obveščevalno dejavnost (konec leta 2011 je zamenjal brigadnega generala Hussama Fendija). Odgovoren za mučenje nasprotnikov režima v priporu.
 24.7.2012


type: caselaw

text:
 16.4.2005
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 93/25
 AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ÍTÉLETE
 2005. február 15.
 a T-256/01. sz. Norman Pyres kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben (1)
 (Tisztviselők - Ideiglenes alkalmazottak felvételi eljárása - A vizsgára való felvétel elutasítása - Korhatár - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve)
 (2005/C 93/49)
 Az eljárás nyelve: francia
 A T-256/01. sz. Norman Pyres, az Európai Közösségek Bizottságának egykori ideiglenes alkalmazottja, lakóhelye: Brüsszel (Belgium), képviselik: G. Vandersanden és L. Levi ügyvédek, kontra Európai Közösségek Bizottsága (meghatalmazott: J. Curral és F. Clotuche-Duvieusart, kézbesítési cím: Luxembourg) ügyben, a „Kutatási” felvételi bizottság COM/R/A/14/2000 2000. december 1-jei, a COM/R/A/07/2000 bizottság 2000. december 4-i, a COM/R/A/10/2000 bizottság 2000. december 7-i, a felperesnek a „Kutatási” főigazgatóság által szervezett felvételi eljárásokra való felvételét a korhatárra vonatkozó feltétel nem teljesítése miatt elutasító határozatának megsemmisítése tárgyában, az Elsőfokú Bíróság (első tanács), tagjai: B. Vesterdorf elnök, P. Mengozzi és I. Labucka bírák; hivatalvezető: H. Jung, 2005. február 15-én meghozta ítéletét, amelynek rendelkező része a következő:
 1)
 A keresetet elutasítja.
 2)
 A felek maguk viselik saját költségeiket.
 (1) HL C 17., 2002.1.19.


text:
18 . 10 . 97 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 318/23
 Recurso interposto em 16 de Julho de 1997 por Agnès Recurso interposto em 18 de Julho de 1997 por Eurocoton
 Hubert contra a Comissão das Comunidades Europeias e outros contra o Conselho da União Europeia
 (Processo T-2 12/97) (Processo T-2 13/97)
 ( 97/C 318/45 ) ( 97/C 318/46 )
 (Língua do processo: francês) (Língua do processo: inglês)
 Deu entrada em 16 de Julho de 1997, no Tribunal de Pri Deu entrada em 18 de Julho de 1997 no Tribunal de Pri
 meira Instância das Comunidades Europeias, um recurso meira Instância das Comunidades Europeias um recurso
 contra a Comissão das Comunidades Europeias, interposto contra o Conselho da União Europeia, interposto por
 por Agnès Hubert, residente em Bruxelas, representada Eurocoton, uma association de fait belga que representa
 por Marc-Albert Lucas, advogado no foro de Liège, com os produtores comunitários de tecidos de algodão cru e 13
 domicílio escolhido no Luxemburgho no escritório do produtores comunitários desses tecidos, representados por
 advogado Evelyne Korn, 21 , rue de Nassau. Clive Stanbrook, QC, e pelo Professor Alan Dashwood,
 Barristers do Inner Temple, Londres, com domicílio esco
 A recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne: lhido no Luxemburgo no escritório do advogado Arsène
 Kronshagen, 12, boulevard de la Foire.
 — anular a decisão do director-geral da DG V que fixa
 definitivamente a classificação de serviço da recorrente Os recorrentes concluem pedindo que o Tribunal se digne:
 em relação ao período de 1993-1995, notificada à
 recorrente em 16 de Abril de 1997,
 — anular a decisão do Conselho de rejeição de uma pro
 posta de regulamento da Comissão ( J ) de imposição de
 — condenar a recorrida nas despesas . direitos antidumping definitivos sobre as importações
 de tecido de algodão cru da índia, da Indonésia,
 Fundamentos e principais argumentos Paquistão, Turquia, China e Egipto ( 2 ) e de cobrança
 dos direitos provisórios fixados pelo Regulamento
 ( CEE) n? 2208/96 , de 18 de Novembro de 1996,
 Em apoio do seu recurso de anulação, a recorrente invoca,
 a título principal, ilegalidades formais e processuais que,
 em sua opinião, viciam o relatório impugnado, isto é : — ordenar ao Conselho a reparação de quaisquer prejuí
 zos causados aos recorrentes pela sua rejeição ilegal da
 proposta da Comissão,
 — a violação dos princípios da boa administração e da
 segurança jurídica, na medida em que o relatório foi
 elaborado numa data posterior à que figura no docu e
 mento ,
 — condenar o Conselho no pagamento das despesas da
 — a não consulta, atempada e segundo o procedimento instância .
 imposto, do seu superior hierárquico anterior,
 Fundamentos e principais argumentos
 — violação da obrigação de fundamentar a alteração das
 apreciações analíticas prevista pelo artigo 5?, n? 2, das
 Disposições Gerais de Execução do artigo 43 ? do Esta O Conselho não tinha efectivamente poderes para rejeitar
 tuto, de 27 de Julho de 1979 ( DGE), a proposta da Comissão, infringindo ao fazê-lo o artigo 6?,
 n? 9, e 9?, n? 4, do Regulamento ( CE ) n? 384/96 do Con
 selho (JO L 56 de 6 . 3 . 1996, p. 1 ). Havendo prazos vin
 — violação da obrigação de o relatório de classificação culativos para a conclusão dos inquéritos em matéria de
 de serviço dizer estritamente respeito ao período de direitos antidumping, o Conselho deve adoptar a proposta
 referência, prevista no artigo 5 ?, n? 1 , das DGE. da Comissão antes de ter expirado o prazo limite de
 quinze meses. O mais que o Conselho podia fazer era
 A título subsidiário, invoca ilegalidades respeitantes ao sugerir que a proposta fosse alterada nos seus termos,
 conteúdo do relatório : desde que permanecesse dentro dos limites dos factos jul
 gados provados pela Comissão.
 — violação da obrigação de adoptar as apreciações analí
 ticas independentemente da apreciação geral e com A título subsidiário, se o Conselho tivesse poderes — o
 base nas definições das classificações aplicáveis, que não se concede — para rejeitar a proposta da Comis
 são, neste caso tê-lo-ia feito ignorando deliberadamente os
 — manifestos erros de facto, factos julgados provados pela Comissão ou com base num
 erro manifesto de interpretação desses mesmos factos.
 Além disso, essa rejeição pelo Conselho da proposta da
 — desvio de poder. Comissão constitui uma denegação dos direitos processu
 ais dos demandantes e da sua confiança legítima. Por
 último, o Conselho não fundamentou a sua decisão e não
 ---pagebreak--- C 318/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18 . 10 . 97
 a publicou como lhe impunha o artigo 14?, n? 2, do Regu ção automática em Bruxelas » não era susceptível de iden
 lamento ( CE) n? 384/96 . tificar formalmente o recorrente e, se eventualmente o
 fosse, não tinha natureza difamatória .
 Os segundo a décimo quarto recorrentes sofrerão danos,
 que decorrem directamente da decisão do Conselho. As Em apoio das suas pretensões, o recorrente alega, designa
 conclusões definitivas retiradas pela Comissão nos inquéri damente, que do artigo 24? do Estatuto não resulta, de
 tos antidumping foram que, se não houvesse imposição de forma alguma, que só haja lugar ao cumprimento do dever
 direitos antidumping, a evolução negativa da indústria de assistência em caso de prejuízo causado ao funcionário
 comunitária iria prosseguir, podendo mesmo levar ao seu por afirmações, alusões ou alegações difundidas relativa
 desaparecimento . mente a um funcionário desde que se pròve que essas afir
 mações, alusões ou alegações são inexactas . Concreta
 mente, a existência de um delito de difamação não pressu
 põe que seja feita a prova da inexactidão do facto
 alegado, antes supondo apenas que não seja feita a prova
 do facto alegado.
 Recurso interposto em 17 de Julho de 1997 por Bernard
 Lavorel contra Comissão das Comunidades Europeias Além disso, alega que o processo de informação do seu
 pedido de assistência não teve natureza contraditória .
 ( Processo T-214/97
 ( 97/C 318/47 Por último, o recorrente assinala a existência, a seu res
 peito, de um processo individual paralelo, imputando à
 (Língua do processo: francês) AIPN a vontade de não o promover, vontade que, em seu
 entender, era influenciada por documentos incluídos nesse
 seu processo, cuja existência ignora.
 Deu entrada em 17 de Julho de 1997, no Tribunal de Pri
 meira Instância das Comunidades Europeias, um recurso
 O ColectFP I-A, p. 233 .
 contra a Comissão das Comunidades Europeias, interposto
 por Bernard Lavorel, residente em Bruxelas, representado
 por Yves Rosenoer, advogado do foro de Bruxelas, com
 domicílio escolhido no seu escritório, 98 , rue de J. B.
 Colyns .
 Recurso interposto em 24 de Julho de 1997 pela sociedade
 O recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne : Lema SA contra a Comissão das Comunidades Europeias
 ( Processo T-216/97)
 — anular a decisão da AIPN, de 15 de Maio de 1997,
 relativa à reclamação apresentada pelo recorrente por 97/C 318/48 )
 carta registada de 16 de Dezembro de 1996,
 (Língua do processo: francês)
 — condenar a Comissão a prestar assistência ao recor
 rente , Deu entrada em 24 de Julho de 1997, no Tribunal de Pri
 meira Instância das Comunidades Europeias, um recurso
 contra a Comissão das Comunidades Europeias interposto
 — condenar a Comissão a reparar o prejuízo sofrido pelo pela sociedade Lema SA, estabelecida em Gennevilliers
 recorrente .
 ( França ), representada por Fabrice Goguel, advogado no
 foro de Paris, com domicílio escolhido no Luxemburgo no
 Fundamentos e principais argumentos escritório do advogado Aloyse May, 31 , Grand-rue .
 O recorrente impugna a decisão da AIPN de não lhe pres A recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne :
 tar assistência, nos termos do artigo 24? do Estatuto, na
 sequência de certas afirmações alegadamente difamatórias — anular a decisão da Comissão datada de 24 de Abril
 contidas em panfletos difundidos pelo sindicato RetD, nos de 1997,
 termos dos quais B. Lavorel tinha directamente contri
 buído para a existência de um processo individual paralelo
 de outro funcionário . — declarar que a recorrente tem direito à não cobrança a
 posteriori dos direitos controvertidos,
 No entender da recorrida, o conteúdo dos panfletos em
 causa limitava-se a reproduzir parte da fundamentação do — a título subsidiário, declarar que a recorrente tem
 acórdão do Tribunal de Primeira Instância, de 1 1 de Outu direito à dispensa do pagamento dos direitos contro
 vertidos,
 bro de 1995, nos processos apensos T-39/93 e T-553/93 ,
 Baltsavias contra Comissão ('). Do mesmo modo, a alu
 são, na publicação do sindicato RetD em causa, a um — condenar a Comissão no reembolso da totalidade das
 « antigo jurista linguista francês então incumbido da tradu despesas.


text:
 7.3.2009
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 55/25
 Auto del Tribunal de Primera Instancia de 17 de diciembre de 2008 — Portela/Comisión
 (Asunto T-137/07) (1)
 («Responsabilidad extracontractual - Comercialización de termómetros digitales defectuosos con el marcado “CE’ - Inactividad de la Comisión - Relación de causalidad - Recurso en parte manifiestamente inadmisible y en parte manifiestamente carente de fundamento jurídico»)
 (2009/C 55/46)
 Lengua de procedimiento: portugués
 Partes
 Demandante: Portela — Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda (Queluz, Portugal) (representante: C. Mourato, abogado)
 Demandada: Comisión de las Comunidades Europeas (representantes: P. Guerra e Andrade y B. Schima, agentes)
 Objeto
 Recurso por el que se solicita, con carácter principal, que se obligue a la Comisión a actuar de conformidad con lo dispuesto en el artículo 14 ter de la Directiva 93/42/CEE del Consejo, de 14 de junio de 1993, relativa a los productos sanitarios (DO L 169, p. 1), en su versión modificada por la Directiva 98/79/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de octubre de 1998, sobre productos sanitarios para diagnóstico in vitro (DO L 331, p. 1), instando a la sociedad de certificación TÜV Rheinland Product Safety GmbH, a través de la República Federal de Alemania, para que, con cargo al seguro obligatorio de responsabilidad civil suscrito por dicha sociedad con arreglo al punto 6 del anexo XI de la Directiva 93/42, responda por los perjuicios causados a la demandante, y, con carácter subsidiario, que se condene a la Comisión, en el caso de que los perjuicios alegados no puedan repararse mediante la estimación de la pretensión principal, a indemnizar a la demandante por los perjuicios sufridos como consecuencia de las distintas omisiones que se imputan a dicha institución.
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso.
 2)
 Condenar en costas a Portela — Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda.
 (1) DO C 155 de 7.7.2007.