text:
 8.8.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 237/24
 Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 46 – Vienoti noteikumi par netiešās redzamības ierīču un mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz šo ierīču uzstādīšanu
 Iekļauts viss spēkā esošais teksts līdz
 03. grozījumu sērijas 3. papildinājumam, kas stājas spēkā 2014. gada 9. oktobrī
 04. grozījumu sērijas 1. papildinājumam, kas stājas spēkā 2014. gada 9. oktobrī
 SATURS
 NOTEIKUMI
 1.
 Darbības joma
 I. Netiešās redzamības ierīces
 2.
 Definīcijas
 3.
 Apstiprinājuma pieteikums
 4.
 Marķējumi
 5.
 Apstiprinājums
 6.
 Prasības
 7.
 Netiešās redzamības ierīču tipa grozījums un apstiprinājuma paplašinājums
 8.
 Ražošanas atbilstība
 9.
 Sankcijas par ražošanas neatbilstību
 10.
 Pilnīga ražošanas izbeigšana
 11.
 To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprināšanas iestāžu nosaukumi un adreses
 II. Netiešās redzamības ierīču uzstādīšana
 12.
 Definīcijas
 13.
 Apstiprinājuma pieteikums
 14.
 Apstiprinājums
 15.
 Prasības
 16.
 Transportlīdzekļa tipa grozījumi un apstiprinājuma paplašinājums
 17.
 Ražošanas atbilstība
 18.
 Sankcijas par ražošanas neatbilstību
 19.
 Pilnīga ražošanas izbeigšana
 20.
 To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprināšanas iestāžu nosaukumi un adreses
 21.
 Pārejas noteikumi
 PIELIKUMI
 1.
 Informatīvs dokuments netiešās redzamības ierīces tipa apstiprinājumam
 2.
 Informatīvs dokuments transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu
 3.
 Paziņojums par netiešās redzamības ierīces tipa apstiprinājuma piešķiršanu, atteikumu, paplašināšanu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr 46
 4.
 Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, atteikumu, paplašināšanu, atsaukšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr 46
 5.
 Netiešās redzamības ierīces apstiprinājuma marķējuma izvietojums
 6.
 Atstarošanas spējas noteikšanas testa metode
 7.
 Spoguļa atstarojošās virsmas izliekuma rādiusa “r” noteikšanas procedūra
 8.
 H punkta un faktiskā rumpja leņķa noteikšanas procedūra mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām
 9.
 (Rezervēts)
 10.
 Izšķirtspējas attāluma aprēķināšana
 11.
 Redzamā objekta izmēra noteikšana
 1. DARBĪBAS JOMA
 Šie noteikumi attiecas uz:
 a)
 obligātajām un fakultatīvajām netiešās redzamības ierīcēm M un N kategorijas transportlīdzekļiem (1), kas norādītas šo noteikumu 15.2.1.1.1 punkta tabulā, un šo noteikumu 15.2.1.1.3 un 15.2.1.1.4 punktā minētajām obligātajām un fakultatīvajām netiešās redzamības ierīcēm L kategorijas transportlīdzekļiem (2), kuru virsbūve vismaz daļēji aptver vadītāju;
 b)
 netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu M un N kategorijas un L kategorijas transportlīdzekļiem (3), kuru virsbūve vismaz daļēji aptver vadītāju.
 I. NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪCES
 2. DEFINĪCIJAS
 Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas:
 2.1. “Netiešās redzamības ierīces” ir ierīces, ar kurām var novērot brauktuvi, kas ir līdzās transportlīdzeklim un ir ārpus tiešās redzamības lauka. Tās var būt parasti spoguļi, kameras un ekrāna ierīces vai citas ierīces, kas var sniegt informāciju par vadītāja netiešās redzamības lauku.
 2.1.1. “Spogulis” ir jebkura ierīce, izņemot tādas ierīces kā periskopi, ar ko šo noteikumu 15.2.4 punktā noteiktajos redzamības laukos paredzēts nodrošināt skaidru redzamību transportlīdzekļa aizmugurē, sānos vai priekšā.
 2.1.1.1. “Iekšējais spogulis” ir iepriekš 2.1 punktā noteiktā ierīce, ko var uzstādīt transportlīdzekļa pasažieru salonā.
 2.1.1.2. “Ārējais spogulis” ir iepriekš 2.1 punktā noteiktā ierīce, ko var uzstādīt uz transportlīdzekļa ārējās virsmas.
 2.1.1.3. “Kontrolspogulis” ir spogulis, izņemot 2.1.1 punktā noteiktos spoguļus, kuru var uzstādīt transportlīdzekļa iekšpusē vai ārpusē, lai nodrošinātu redzamības laukus, kas nav norādīti šo noteikumu 15.2.4 punktā.
 2.1.1.4. “Redzamības atbalsta sistēma” ir sistēma, kas ļauj vadītājam pamanīt un/vai redzēt priekšmetus transportlīdzekļa tuvumā.
 2.1.1.5. “r” ir izliekuma vidējais rādiuss, ko mēra uz atstarojošās virsmas saskaņā ar 7. pielikumā aprakstīto metodi.
 2.1.1.6. “Izliekuma pamatrādiusi vienā atstarojošās virsmas punktā (ri)” ir vērtības, ko nosaka ar 7. pielikumā paredzēto iekārtu, mērot uz atstarojošās virsmas loka, kas iet caur šīs virsmas centru paralēli b segmentam, kā noteikts šo noteikumu 6.1.2.1.2.1 punktā, un uz loka, kas ir perpendikulārs šim segmentam.
 2.1.1.7. “Izliekuma rādiuss vienā atstarojošās virsmas punktā (rp)” ir izliekuma pamatrādiusu ri un ri′ vidējais aritmētiskais, t. i.,
 2.1.1.8. “Sfēriska virsma” ir virsma, kurai visos virzienos ir nemainīgs un vienāds rādiuss.
 2.1.1.9. “Asfēriska virsma” ir virsma, kurai tikai vienā plaknē ir nemainīgs rādiuss.
 2.1.1.10. “Asfērisks spogulis” ir spogulis, kurš sastāv no sfēriskas un asfēriskas daļas un kurā jābūt iezīmētai atstarojošās virsmas pārejai no sfēriskās daļas uz asfērisko daļu. Spoguļa galvenās ass izliekumu nosaka x/y koordinātu sistēmā, ko definē ar galvenā sfēriskā segmenta rādiusu:
 R
 :
 sfēriskās daļas nominālais rādiuss,
 k
 :
 izliekuma izmaiņu konstante,
 a
 :
 galvenā sfēriskā segmenta sfēriskā izmēra konstante.
 2.1.1.11. “Atstarojošās virsmas centrs” ir atstarojošās virsmas redzamā laukuma centrs.
 2.1.1.12. “Spoguļa sastāvdaļu izliekuma rādiuss” ir tā apļa loka rādiuss “c”, kas visvairāk atbilst attiecīgās daļas izliektajai formai.
 2.1.1.13. “Spoguļa klase” ir visas ierīces, kam ir viens vai vairāki kopīgi raksturlielumi vai funkcijas. Tās iedala šādi:
 a)
 I klase – “Iekšējie atpakaļskata spoguļi”, kas nodrošina šo noteikumu 15.2.4.1 punktā noteikto redzamības lauku;
 b)
 II un III klase – “Galvenais ārējais atpakaļskata spogulis”, kas nodrošina šo noteikumu 15.2.4.2 un 15.2.4.3 punktā noteikto redzamības lauku;
 c)
 IV klase – “Platleņķa ārējais spogulis”, kas nodrošina šo noteikumu 15.2.4.4 punktā noteikto redzamības lauku;
 d)
 V klase – “Tuvās redzamības ārējais spogulis”, kas nodrošina šo noteikumu 15.2.4.5 punktā noteikto redzamības lauku;
 e)
 VI klase – “Priekšējais spogulis”, kas nodrošina šo noteikumu 15.2.4.6 punktā noteikto redzamības lauku;
 f)
 VII kategorija – Spoguļi, kas paredzēti L kategorijas transportlīdzekļiem ar virsbūvi un nodrošina šo noteikumu 15.2.4.7 punktā noteikto redzamības lauku.
 2.1.2. “Netiešās redzamības kameras un ekrāna ierīce” ir 2.1 punktā definēta ierīce, kurā redzamības lauku nodrošina kameras un ekrāna kombinācija, kā noteikts turpmāk 2.1.2.1 un 2.1.2.2 punktā.
 2.1.2.1. “Kamera” ir ierīce, kas uztver ārējās vides attēlu un tad pārvērš šo attēlu signālā (piemēram, video signālā).
 2.1.2.2. “Ekrāns” ir ierīce, kas pārvērš signālu attēlos, kuri ir pārveidoti redzamās gaismas spektrā.
 2.1.2.3. “Izšķirtspēja” ir spēja noteiktā attālumā atšķirt objektu no tā fona/apkārtnes.
 2.1.2.4. “Spilgtuma kontrasts” ir spožuma attiecība starp objektu un tā tuvāko fonu/apkārtni, kas ļauj atšķirt objektu no tā fona/apkārtnes.
 2.1.2.5. “Izšķiršana” ir mazākā detaļa, ko var atšķirt ar uztveršanas sistēmu, t. i., uztvert kā atsevišķu daļu no lielāka veseluma. Cilvēka acs izšķiršana ir “redzes asums”.
 2.1.2.6. “Kritiskais objekts” ir cilindrisks objekts, kura augstums ir 0,50 m un diametrs 0,30 m.
 2.1.2.7. “Kritiskā uztvere” ir uztveres līmenis, kuru var sasniegt tikai kritiskos apstākļos ar izmantojamo vizuālās novērošanas sistēmu. Tas atbilst situācijai, kurā kritiskā objekta attēlojuma mērogs ir vairākas reizes lielāks par mazāko detaļu, kuru var uztvert ar vizuālās novērošanas sistēmu.
 2.1.2.8. “Redzamības lauks” ir telpiska telpas daļa, kas tiek pārraudzīta ar netiešās redzamības ierīces palīdzību. Ja nav noteikts citādi, tam pamatā ir redzamība zemes līmenī, ko nodrošina ierīce un/vai ierīces, kas nav spoguļi. To var ierobežot attiecīgais izšķirtspējas attālums, kas atbilst kritiskajam objektam.
 2.1.2.9. “Izšķirtspējas attālums” ir attālums, ko mēra no kameras lēcas centra līdz punktam, kurā kritisko objektu var tikko uztvert (atbilstoši kritiskajai uztverei).
 2.1.2.10. (Rezervēts)
 2.1.2.11. (Rezervēts)
 2.1.2.12. “Redzamās gaismas spektrs” ir gaisma, kuras viļņa garums ir cilvēka acs uztveršanas robežu diapazonā 380–780 nm.
 2.1.2.13. “Novērošanas kameras–ekrāna–ieraksta ierīce” ir ar ekrānu vai ieraksta ierīci aprīkota kamera, kas nav iepriekš 2.1.2 punktā definētā kameras un ekrāna ierīce, kuru var uzstādīt transportlīdzekļa iekšpusē vai ārpusē, lai nodrošinātu redzamības laukus, kas nav norādīti šo noteikumu 15.2.4 punktā, vai arī lai nodrošinātu drošības sistēmu transportlīdzeklī vai ap to.
 2.1.2.14. “Plankums” ir vertikāla spilgta svītra, kura parādās ekrānā, kad kameras lēcā tieši iespīd saules gaisma vai cita spilgta gaismas avota gaisma. Plankums ir optiskais artefakts.
 2.1.3. “Citas netiešās redzamības ierīces” ir iepriekš 2.1 punktā definētās ierīces, kur redzamības lauku nenodrošina spogulis vai kameras un ekrāna tipa netiešās redzamības ierīce.
 2.1.4. “Netiešās redzamības ierīces tips” ir ierīces, kas neatšķiras pēc šādiem būtiskiem raksturlielumiem:
 a)
 ierīces konstrukcija, vajadzības gadījumā ietverot tās stiprinājumus pie virsbūves;
 b)
 attiecībā uz spoguļiem – spoguļa klase, forma, izmēri un spoguļa atstarojošās virsmas izliekuma rādiuss;
 c)
 attiecībā uz kameras un monitora ierīcēm – izšķirtspējas attālums un redzamības diapazons.
 3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS
 3.1. Apstiprinājuma pieteikumu netiešās redzamības ierīcei iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.
 3.2. Informatīvā dokumenta paraugs ir dots 1. pielikumā.
 3.3. Katram netiešās redzamības ierīces tipam papildus pieteikumam iesniedz:
 3.3.1. attiecībā uz spoguļiem, četrus paraugus: trīs izmanto testos un vienu patur laboratorijā jebkurai turpmākai pārbaudei, kas vēlāk var izrādīties vajadzīga. Laboratorija var pieprasīt iesniegt papildu paraugus;
 3.3.2. attiecībā uz citām netiešās redzamības ierīcēm – katras daļas vienu paraugu.
 4. MARĶĒJUMI
 4.1. Uz apstiprinājumam iesniegtajiem netiešās redzamības ierīču paraugiem ir izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.
 4.2. Uz katras ierīces ir pietiekami liela vieta, lai uz tās izvietotu apstiprinājuma marķējumu, kam jābūt salasāmam, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklī. Šī vieta ir norādīta 1. pielikumā minētajos rasējumos.
 5. APSTIPRINĀJUMS
 5.1. Ja apstiprinājumam iesniegtie paraugi atbilst šo noteikumu 6. punkta prasībām, attiecīgajam netiešās redzamības ierīces tipam piešķir apstiprinājumu.
 5.2. Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 04) norāda uz grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas dienai izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati puse to pašu numuru nepiešķir citam netiešās redzamības ierīces tipam.
 5.3. Paziņojumu par netiešās redzamības ierīces tipa apstiprinājumu, atteikumu, paplašinājumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem paziņo nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 3. pielikumā.
 5.4. Katrai netiešās redzamības ierīcei, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, papildus iepriekš 4.1 punktā noteiktajam marķējumam 4.2 punktā norādītajā vietā piestiprina skaidri redzamu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kas sastāv no:
 5.4.1. apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4);
 5.4.2. apstiprinājuma numura;
 5.4.3. papildu simbola I, II, III, IV, V, VI vai VII, kas norāda klasi, kurai spoguļa tips pieder, vai simbola S, ja netiešās redzamības ierīce nav spogulis. Papildu simbolu ieraksta jebkurā piemērotā vietā tuvu aplim, kurā ir burts “E”.
 5.5. Apstiprinājuma marķējums un papildu simbols ir skaidri salasāms un neizdzēšams.
 5.6. Šo noteikumu 5. pielikumā dots iepriekš minētā apstiprinājuma marķējuma un papildu simbola izvietojuma paraugs.
 6. PRASĪBAS
 6.1. Spoguļi
 6.1.1. Vispārīgas specifikācijas
 6.1.1.1. Visi spoguļi ir regulējami.
 a)
 Ārējie atpakaļskata spoguļi (II–VII klase)
 Atstarojošās virsmas malai jābūt ievietotai aizsargapvalkā (turētājā u. tml.), kam pa perimetru visos punktos un visos virzienos vērtībai “c” jābūt 2,5 mm vai lielākai par to. Ja atstarojošā virsma izvirzās ārpus aizsargapvalka, izliekuma “c” rādiuss izvirzītās daļas malā nedrīkst būt mazāks par 2,5 mm, un atstarojošajai virsmai jāiebīdās aizsargapvalkā, pieliekot 50 N lielu spēku vislielākā izvirzījuma punktam attiecībā pret aizsargapvalku horizontālā virzienā, apmēram paralēli transportlīdzekļa vidējai plaknei garenvirzienā.
 b)
 Iekšējie atpakaļskata spoguļi (I klase)
 Ja atstarojošās virsmas mala ir ievietota aizsargapvalkā (turētājā u. tml.), izliekuma “c” rādiusam pa perimetru visos punktos un visos virzienos jābūt ne mazākam par 2,5 mm. Ja atstarojošās virsmas mala ir izvirzīta ārpus aizsargapvalka, šī prasība attiecas uz izvirzītās daļas malu.
 6.1.1.3. Ja spogulis ir uzstādīts uz plakanas virsmas, izliekuma “c” rādiusam jābūt vismaz 2,5 mm visām daļām neatkarīgi no ierīces noregulējuma, tajā skaitā arī daļām, kas joprojām ir savienotas ar balstu pēc turpmāk 6.1.3.2 punktā noteiktā testa, ja šīs daļas statiskā stāvoklī varētu nonākt kontaktā ar lodi, kuras diametrs ir vai nu165 mm – salona atpakaļskata spogulim vai arī 100 mm – ārējam atpakaļskata spogulim.
 6.1.1.4. Iepriekš 6.1.1.2 un 6.1.1.3 punktā paredzētās prasības neattiecas uz ārējās virsmas daļām, kuras ir izvirzītas par mazāk nekā 5 mm, taču šādu daļu ārējiem pretējiem leņķiem ir jābūt neasiem, izņemot ja šādas daļas ir izvirzītas par mazāk nekā 1,5 mm. Šāda izvirzījuma izmēra noteikšanai izmanto šādu metodi:
 6.1.1.4.1. Uz izliektas virsmas uzstādītas sastāvdaļas izvirzījuma izmēru var noteikt tieši vai pēc norādēm uzstādītā stāvoklī novietotas sastāvdaļas šķērsgriezuma rasējumā.
 6.1.1.4.2. Ja izvirzījuma izmēru sastāvdaļai, kas uzstādīta uz neizliektas virsmas, nevar noteikt, vienkārši izmērot, to nosaka pēc maksimālās pārmaiņas attālumā starp paneļa atskaites līniju un 100 mm diametra sfēras centru, to pārvietojot pastāvīgā saskarē ar sastāvdaļu. Šādas procedūras pielietošanas piemērs sniegts 1. attēlā.
 1. attēls
 6.1.1.5. Prasības, kas attiecībā uz rādiusu paredzētas iepriekš 6.1.1.3 punktā, nepiemēro tādu stiprinājuma iedobumu vai padziļinājumu malām, kuru diametrs vai garākā diagonāle ir mazāka nekā 12 mm ar noteikumu, ka šīs malas ir neasas.
 6.1.1.6. Ierīcei, ar ko spoguļus piestiprina pie transportlīdzekļa, jābūt konstruētai tā, lai vismaz daļai no virsmas, pie kuras piestiprināta ierīce, ietu cauri 70 mm rādiusa cilindrs (50 mm L kategorijas transportlīdzekļiem), kura ass ir tas šarnīrs vai rotācijas ass (vai viena no asīm), kas nodrošina spoguļa novirzīšanos attiecīgā trieciena virzienā.
 6.1.1.7. Attiecīgos noteikumus nepiemēro 6.1.1.2 un 6.1.1.3 punktā minētajām ārējo spoguļu daļām, kas ir izgatavotas no materiāla, kura Šora A cietība nepārsniedz 60.
 6.1.1.8. Ja iekšējo spoguļu daļas ir izgatavotas no materiāla, kura Šora A cietība ir mazāka nekā 50, un tās ir uzstādītas uz stingra balsta, tad 6.1.1.2 un 6.1.1.3 punkta prasības piemēro vienīgi balstam.
 6.1.2. Īpašas specifikācijas
 6.1.2.1. Izmēri
 6.1.2.1.1. Iekšējie atpakaļskata spoguļi (I klase)
 Atstarojošās virsmas izmēriem jābūt tādiem, lai uz tās varētu uzzīmēt taisnstūri, kura vienas malas garums ir 40 mm, bet otras malas garums ir “a” mm, kur
 un “r” ir izliekuma rādiuss.
 6.1.2.1.2. Galvenie ārējie atpakaļskata spoguļi (II un III klase)
 6.1.2.1.2.1. Atstarojošās virsmas izmēriem jābūt tādiem, lai uz tās varētu uzzīmēt:
 a)
 taisnstūri ar 40 mm augstu malu, kura pamata garums milimetros ir “a”;
 b)
 segmentu, kas ir paralēls taisnstūra sānu malai un kura garums milimetros ir “b”.
 6.1.2.1.2.2. Minimālās “a” un “b” vērtības ir sniegtas šajā tabulā:
 Atpakaļskata spoguļa klase
 a (mm)
 b (mm)
 II
 200
 III
 70
 6.1.2.1.3. Platleņķa ārējie spoguļi (IV klase)
 Atstarojošās virsmas kontūrām jābūt vienkāršā ģeometriskā formā un virsmas izmēriem jānodrošina šo noteikumu 15.2.4.4 punktā norādītais redzamības lauks – vajadzības gadījumā kopā ar II klases ārējo spoguli.
 6.1.2.1.4. Tuvās redzamības ārējie spoguļi (V klase)
 Atstarojošās virsmas kontūrām jābūt vienkāršā ģeometriskā formā un virsmas izmēriem jābūt tādiem, lai tā nodrošinātu šo noteikumu 15.2.4.5 punktā norādīto redzamības lauku.
 6.1.2.1.5. Priekšējie spoguļi (VI klase)
 Atstarojošās virsmas kontūrām jābūt vienkāršā ģeometriskā formā un virsmas izmēriem jābūt tādiem, lai tā nodrošinātu šo noteikumu 15.2.4.6 punktā norādīto redzamības lauku.
 6.1.2.1.6. Spoguļi L kategorijas transportlīdzekļiem ar virsbūvi (VII klase).
 6.1.2.1.6.1. Galvenie ārējie spoguļi (VII klase)
 Atstarojošās virsmas minimālie izmēri ir tādi, lai:
 a)
 tās laukums ir vismaz 6 900 mm2;
 b)
 apaļu spoguļu diametrs ir vismaz 94 mm;
 c)
 ja atpakaļskata spoguļi nav apaļi, izmērs ir tāds, ka to atstarojošajā virsmā var uzzīmēt apli, kura diametrs ir 78 mm.
 Atstarojošās virsmas maksimālie izmēriem ir tādi, lai:
 a)
 jebkura apaļa atpakaļskata spoguļa diametrs nav lielāks par 150 mm;
 b)
 visu to atpakaļskata spoguļu atstarojošā virsma, kuri nav apaļi spoguļi, ietilpst 120 × 200 mm taisnstūrī.
 6.1.2.2. Atstarojošā virsma un atstarojuma koeficienti
 6.1.2.2.1. Spoguļa atstarojošajai virsmai jābūt vai nu plakanai vai sfēriski izliektai. Ārējie spoguļi var būt aprīkoti ar papildu asfērisku daļu ar noteikumu, ka galvenais spogulis atbilst prasībām par netiešās redzamības lauku.
 6.1.2.2.2. Spoguļu izliekuma rādiusu starpības
 6.1.2.2.2.1. Starpība starp ri vai ri′ un rp jebkurā atskaites punktā nedrīkst pārsniegt 0,15 r.
 6.1.2.2.2.2. Starpība starp izliekuma rādiusiem (rp1, rp2 un rp3) un r nepārsniedz 0,15 r.
 6.1.2.2.2.3. Ja r nav mazāks kā 3 000 mm, iepriekš 6.1.2.2.2.1 un 6.1.2.2.2.2 punktā norādīto vērtību 0,15 r aizstāj ar vērtību 0,25 r.
 6.1.2.2.3. Prasības par spoguļu asfēriskajām daļām
 6.1.2.2.3.1. Asfēriskie spoguļi ir pietiekama izmēra un formas, lai sniegtu vadītājam noderīgu informāciju. Parasti tie ir vismaz 30 mm plati kādā punktā.
 6.1.2.2.3.2. Asfēriskās daļas izliekuma ri rādiuss nav mazāks par 150 mm.
 6.1.2.2.4. Sfēriskajiem spoguļiem “r” vērtība nedrīkst būt mazāka par:
 6.1.2.2.4.1. 1 200 mm iekšējiem atpakaļskata spoguļiem (I klase);
 6.1.2.2.4.2. 1 200 mm II un III klases galvenajiem ārējiem atpakaļskata spoguļiem;
 6.1.2.2.4.3. 300 mm platleņķa ārējiem spoguļiem (IV klase) un tuvās redzamības ārējiem spoguļiem (V klase);
 6.1.2.2.4.4. 200 mm priekšējiem spoguļiem (VI klase);
 6.1.2.2.4.5. 1 000 mm vai vairāk nekā 1 500 mm VII klases spoguļiem.
 6.1.2.2.5. Parastā atstarojuma koeficienta vērtība, ko nosaka saskaņā ar 6. pielikumā aprakstīto metodi, nedrīkst būt mazāka par 40 %.
 Attiecībā uz atstarojošām virsmām ar maināmu atstarošanas pakāpi, “dienas” režīmam jānodrošina ceļu satiksmē izmantoto signālu krāsu atpazīšanu. Parastā atstarojuma koeficienta vērtība “nakts” režīmā nedrīkst būt mazāka par 4 %.
 6.1.2.2.6. Atstarojošajai virsmai jāsaglabā iepriekš 6.1.2.2.5 punktā paredzētie parametri, neraugoties uz ilgstošu nelabvēlīgu laika apstākļu iedarbību normālā ekspluatācijas režīmā.
 6.1.3. Testi
 6.1.3.1. I līdz VI klases un VII klases spoguļiem (ja to piederumi ir identiski III klasei) veic turpmāk 6.1.3.2.1 un 6.1.3.2.2 punktā aprakstītos testus. VII klases spoguļiem ar kātiem veic turpmāk 6.1.3.2.3 punktā noteiktos testus.
 6.1.3.1.1. Tests, kas paredzēts 6.1.3.2 punktā, nav vajadzīgs ārējiem spoguļiem, kam, neatkarīgi no noregulējuma, neviena daļa nav zemāk kā 2 m no zemes, arī tad, kad transportlīdzeklis noslogots ar maksimālo tehniski pieļaujamo masu.
 Šis izņēmums attiecas arī uz spoguļu stiprinājumiem (stiprinājumu plāksnes, balsti, grozāmie savienojumi u. tml.), kas atrodas zemāk nekā 2 m no zemes un kas nav izvirzīti ārpus transportlīdzekļa kopējā platuma, mērot šķērsplaknē, kas iet caur zemākajiem spoguļu stiprinājumiem vai caur jebkuru citu punktu uz priekšu no šīs plaknes, ja šī konfigurācija veido lielāku kopējo platumu.
 Šādos gadījumos jāiesniedz apraksts, kurā norādīts, ka spogulis jāuzstāda, ievērojot iepriekš minētos nosacījumus attiecībā uz spoguļa stiprinājumu novietojumu uz transportlīdzekļa.
 Ja piemēro šo izņēmumu, balstu marķē ar šādu neizdzēšamu simbolu:
 un izdara attiecīgu atzīmi tipa apstiprinājuma apliecībā.
 6.1.3.2. Triecienizturības tests
 Atbilstoši šim punktam testu neveic ierīcēm, kuras ir iebūvētas transportlīdzekļa virsbūvē un veido priekšējo izliekto zonu leņķī, kas nepārsniedz 45° attiecībā pret transportlīdzekļa vidējo plakni garenvirzienā, vai ierīcēm, kuras neizvirzās vairāk par 100 mm ārpus transportlīdzekļa virsbūves konstrukcijas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 26.
 6.1.3.2.1. Testa iekārtas apraksts
 6.1.3.2.1.1. Testa iekārtu veido svārsts, kas var svārstīties ap divām horizontālām asīm, kuras viena pret otru atrodas taisnā leņķī un no kurām viena ir perpendikulāra attiecībā pret atbrīvotā svārsta trajektorijas plakni.
 Svārsta galā ir āmurs – cieta 165 ± 1 mm diametra lode, kas pārklāta ar 5 mm biezu gumiju, kuras Šora A cietība ir 50.
 Ierīce ir nostiprināta, kas ļauj noteikt balsta maksimālo leņķi atbrīvošanas plaknē.
 Balstu, kas cieši piestiprināts pie svārsta rāmja, izmanto, lai turētu paraugus atbilstoši turpmāk 6.1.3.2.2.6 punktā norādītajām prasībām attiecībā uz triecienu.
 1. attēlā ir norādīti testa iekārtas izmēri (mm) un īpašas specifikācijas attiecībā uz konstrukciju.
 1. attēls
 6.1.3.2.1.2. Svārsta spēka impulsa centrs sakrīt ar āmuru veidojošās lodes centru. Tas atrodas atbrīvošanas plaknē tādā attālumā “l” no svārstību ass, kas ir vienāds ar 1 ± 5 mm. Svārsta samazinātā masa ir mo = 6,8 ± 0,05 kg. Attiecību starp mo un svārsta kopējo masu “m” un attālumu “d” starp svārsta smaguma centru un tā rotācijas asi izsaka ar šādu vienādojumu:
 6.1.3.2.2. Testa apraksts
 6.1.3.2.2.1. Procedūru, ko izmanto, lai piestiprinātu spoguli pie balsta, iesaka ierīces izgatavotājs vai attiecīgā gadījumā – transportlīdzekļa izgatavotājs.
 6.1.3.2.2.2. Spoguļa uzstādīšana testa veikšanai
 6.1.3.2.2.2.1. Spoguļus nostiprina svārsta trieciena ierīcē tā, lai asis, kas atrodas horizontāli un vertikāli, uzstādot spoguli transportlīdzeklī saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja uzstādīšanas instrukcijām, atrastos tādā pašā stāvoklī.
 6.1.3.2.2.2.2. Ja spogulis ir regulējams attiecībā pret pamatni, testu veic tādā stāvoklī, kurā pieteikuma iesniedzēja paredzētā regulējuma robežās jebkurai šarnīrierīcei ir vismazākās iespējas darboties.
 6.1.3.2.2.2.3. Ja spogulim ir ierīce, ar ko regulēt tā attālumu no pamatnes, ierīce jānoregulē tādā stāvoklī, kurā attālums starp apvalku un pamatni ir vismazākais.
 6.1.3.2.2.2.4. Ja atstarojošā virsma apvalkā ir kustīga, to noregulē tā, lai augšējais stūris, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa, būtu vistālāk izvirzīts attiecībā pret apvalku.
 6.1.3.2.2.3. Izņemot 2. testu iekšējiem spoguļiem (skatīt turpmāk 6.1.3.2.2.6.1 punktu), ja svārsts ir vertikālā stāvoklī, horizontālajai un vertikālajai garenasij, kas iet caur āmura centru, jāiet caur šo noteikumu 2.1.1.11 punktā noteiktās atstarojošās virsmas centru. Svārsta svārstību gareniskais virziens ir paralēls transportlīdzekļa gareniskajai vidus plaknei.
 6.1.3.2.2.4. Ja saskaņā ar 6.1.3.2.2.1 un 6.1.3.2.2.2 punktā paredzētajiem nosacījumiem, kas reglamentē regulējumu, spoguļa daļas neļauj āmuram brīvi atgriezties, trieciena punkts jāpārvieto virzienā, kas ir perpendikulārs attiecīgajai rotācijas vai šarnīra asij.
 To nedrīkst pārvietot tālāk nekā vajadzīgs testa izpildīšanai; šī pārvietošana jāierobežo tādējādi, ka:
 a)
 āmura galā esošā lode paliek vismaz tangenciālā stāvoklī pret cilindru, kā noteikts 6.1.1.6 punktā;
 b)
 vai arī punkts, kurā notiek saskare ar āmuru, atrodas vismaz 10 mm no atstarojošās virsmas malas.
 6.1.3.2.2.5. Tests ir šāds: āmuram ļauj krist no augstuma, kas atbilst svārsta stāvoklim 60° leņķī pret vertikāli, lai āmurs atsitas pret spoguli brīdī, kad svārsts nonāk vertikālā stāvoklī.
 6.1.3.2.2.6. Spoguļus pakļauj triecienam dažādos turpmāk minētajos stāvokļos.
 6.1.3.2.2.6.1. Iekšējie spoguļi
 a)
 1. tests. Trieciena punkti ir noteikti iepriekš 6.1.3.2.2.3 punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret spoguļa atstarojošās virsmas pusi.
 b)
 2. tests. Trieciena punkts ir uz aizsargapvalka malas, lai radītais trieciens veidotu 45° leņķi ar atstarojošās virsmas plakni, un atrodas horizontālā plaknē, kas iet caur šīs virsmas centru. Triecienu vērš pret atstarojošās virsmas pusi.
 6.1.3.2.2.6.2. Ārējie spoguļi
 a)
 1. tests. Trieciena punkti ir noteikti 6.1.3.2.2.3 un 6.1.3.2.2.4 punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret spoguļa atstarojošās virsmas pusi.
 b)
 2. tests. Trieciena punkti ir noteikti 6.1.3.2.2.3 un 6.1.3.2.2.4 punktā. Triecienam jābūt tādam, lai āmurs atsistos pret to spoguļa pusi, kas ir pretēja atstarojošās virsmas pusei.
 Ja II vai III klases atpakaļskata spoguļus uzstāda uz tā paša stiprinājuma kā IV klases atpakaļskata spoguļus, iepriekšminētos testus izpilda ar zemāk esošo spoguli. Tehniskais dienests, kas atbild par testēšanu, tomēr var atkārtot vienu vai abus šos testus ar augšējo spoguli, ja tas atrodas zemāk nekā 2 m no zemes.
 6.1.3.2.3. Kātam piestiprinātā aizsargapvalka lieces tests (VII klase)
 6.1.3.2.3.1. Testa apraksts
 Aizsargapvalku ierīcē ieliek horizontāli, tā, lai stiprinājumu regulatorus var stingri noslēgt. Apvalka lielākā izmēra virzienā to galu, kas atrodas tuvāk regulatora stiprinājuma punktam, visā platumā nekustīgi nostiprina ar 15 mm platu, stingru aizturi.
 Tādu pašu aizturi uzliek apvalka otrā galā, lai apvalkam var pielikt testam norādīto slodzi (2. attēls).
 To apvalka galu, uz kuru neiedarbojas ar spēku, var drīzāk noslēgt nekā turēt tādā stāvoklī, kāds parādīts 2. attēlā.
 2. attēls
 Atpakaļskata spoguļa lieces testa ierīces paraugs
 6.1.3.2.3.2. Testē vienu minūti ar 25 kilogramu slodzi.
 6.1.3.3. Testu rezultāti
 6.1.3.3.1. Testos, kas aprakstīti iepriekš 6.1.3.2 punktā, svārstam jāturpina svārstīties pēc trieciena tā, lai balsta stāvokļa projekcija atbrīvošanas plaknē veido vismaz 20° leņķi attiecībā pret vertikāli. Leņķa mērījuma precizitāte ir ± 1°.
 6.1.3.3.1.1. Šo prasību nepiemēro spoguļiem, kas piestiprināti pie priekšējā stikla un kam pēc testa piemēro 6.1.3.3.2 punktā paredzēto prasību.
 6.1.3.3.1.2. Visiem II un IV klases atpakaļskata spoguļiem un III klases atpakaļskata spoguļiem, kas uzstādīti ar tādu pašu stiprinājumu kā IV klases atpakaļskata spoguļi, vajadzīgo leņķi attiecībā pret vertikāli samazina no 20° līdz 10°.
 6.1.3.3.2. Ja, veicot 6.1.3.2 punktā aprakstītos testus, kas paredzēti pie priekšējā stikla piestiprinātiem spoguļiem, salūst spoguļa stiprinājums, atlikušās daļas izvirzījums virs pamatnes nedrīkst būt lielāks kā 10 mm, un pēc testa atlikušajai konfigurācijai jāatbilst šo noteikumu 6.1.1.3 punktā paredzētajiem nosacījumiem.
 6.1.3.3.3. Atstarojošā virsma nedrīkst saplīst 6.1.3.2 punktā aprakstīto testu laikā. Atstarojošās virsmas saplīšana tomēr ir pieļaujama, ja ir izpildīts viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem:
 6.1.3.3.3.1. stikla šķembas joprojām turas pie apvalka aizmugures vai virsmas, kas stingri savienota ar apvalku; stikla daļēja atdalīšanās no apvalka aizmugures ir pieļaujama ar noteikumu, ka atstarpes starp plaisām nepārsniedz 2,5 mm. Pieļaujama sīku šķembu atdalīšanās no stikla virsmas trieciena punktā;
 6.1.3.3.3.2. atstarojošā virsma ir izgatavota no neplīstoša stikla.
 6.2. Netiešās redzamības ierīces, kas nav spoguļi
 6.2.1. Vispārīgās prasības
 6.2.1.1. Ja lietotājam ir jāregulē netiešās redzamības ierīce, tad tā ir regulējama bez instrumentu izmantošanas.
 6.2.1.2. Ja netiešās redzamības ierīce paredzēto kopējo redzamības lauku var attēlot, tikai skenējot redzamības lauku, tad viss skenēšanas, attēlošanas process un atgriešanās sākuma stāvoklī nedrīkst aizņemt vairāk par 2 sekundēm.
 6.2.2. Netiešās redzamības kameras un ekrāna ierīces
 6.2.2.1. Vispārīgās prasības
 6.2.2.1.1. Kad netiešās redzamības kameras un ekrāna ierīci uzstāda uz plaknes virsmas, izliekuma “c” rādiusam jābūt vismaz 2,5 mm visās daļās neatkarīgi no ierīces noregulējuma, ja šīs daļas statiskā stāvoklī varētu nonākt kontaktā ar lodi, kuras diametrs ir vai nu 165 mm – ekrānam, vai arī 100 mm – kamerai.
 6.2.2.1.2. Prasības, kas attiecībā uz rādiusu paredzētas iepriekš 6.2.2.1.1 punktā, nepiemēro tādu stiprinājuma iedobumu vai padziļinājumu malām, kuru diametrs vai garākā diagonāle ir mazāka nekā 12 mm ar noteikumu, ka šīs malas ir neasas.
 6.2.2.1.3. Ja kameras un ekrāna daļas ir izgatavotas no materiāla, kura Šora A cietība ir mazāka nekā 60, un tās ir uzstādītas uz stingra balsta, tad 6.2.2.1.1 punkta prasības piemēro vienīgi balstam.
 6.2.2.2. Funkcionālās prasības
 6.2.2.2.1. Kamerai labi jādarbojas tiešas saules gaismas apstākļos. Pārgaismotais apgabals, kas ir apgabals, kurā augsta kontrasta raksta spilgtuma kontrasta koeficients (C = Lw/Lb) ir mazāks par 2,0, drīkst aptvert ne vairāk kā 15 % no redzamā attēla turpmāk 6.2.2.2.1.1–6.2.2.2.1.4 punktā minētajos apstākļos.
 Ja testa laikā kameras sistēmai tiek novērotas attēla izplūšanas apgabala dinamiskas izmaiņas, maksimālajam izplūdušajam attēla apgabalam ir jāatbilst noteiktajām prasībām.
 6.2.2.2.1.1. Kameras priekšā novieto melnbaltā testa rakstu, kura minimālais kontrasta koeficients ir 20.
 Testa rakstu vienmērīgi apgaismo ar 3 000 ± 300 lx spēcīgu gaismu.
 Testa rakstam ir jābūt vidēji pelēkam un jāaptver visa zona, kura tiek filmēta ar kameru; kameras radītajā attēlā nedrīkst būt redzami nekādi citi priekšmeti, izņemot testa rakstu.
 6.2.2.2.1.2. Pret kameru ir jāvērš mākslīga 40 klx spēcīga saules gaisma, kuras krišanas leņķis ir starp 0,6 un 0,9 grādiem, bet augstuma leņķis – 10 grādi (tieši vai netieši ar spoguļa starpniecību), ko novirza no sensora optiskās ass.
 Gaismas avotam jāatbilst šādām prasībām:
 a)
 gaismas spektrs D65 ar pielaidi ± 1 500 K;
 b)
 viendabīgums telpā un laikā atbilstoši pielaidei 2 klx.
 Ir pieļaujams tikai maznozīmīgs gaismas avota infrasarkanais starojums.
 6.2.2.2.1.3. Testa laikā pie ekrāna nav pieļaujams nekāds ārējs apgaismojums.
 6.2.2.2.1.4. Testa veikšanas piemērs ir redzams turpmāk A attēlā.
 A attēls
 Attēla izplūšanas mērījumu veikšanas shēma
 6.2.2.2.2. Dažādos gaismas apstākļos ekrāna attēlotais minimālais kontrasts atbilst standartam ISO 15008:2003.
 6.2.2.2.3. Ekrāna vidējo spilgtumu ir iespējams manuāli vai automātiski pielāgot vides apstākļiem.
 6.2.2.2.4. Ekrāna spilgtuma kontrasta mērījumus veic saskaņā ar ISO 15008:2009.
 6.2.3. Citas netiešās redzamības ierīces
 Jāpierāda, ka ierīce atbilst šādām prasībām.
 6.2.3.1. Ierīce uztver redzamās gaismas spektru un vienmēr atveido attēlu bez vajadzības to pārveidot redzamās gaismas spektrā.
 6.2.3.2. Funkcionalitāti garantē tādos lietošanas apstākļos, kādos sistēma tiks nodota ekspluatācijā. Atkarībā no attēlu iegūšanas un to veidošanā izmantotās tehnoloģijas 6.2.2.2 punktu piemēro pilnībā vai daļēji. Citos gadījumos to var nodrošināt ar 6.2.2.2 punktā norādītajai sistēmai analoģisku sistēmu, nosakot un parādot, ka sistēmas jutību nodrošina funkcija, kas ir vismaz salīdzināma ar pieprasīto, un parādīt, ka ir garantēta funkcionalitāte, kas ir vismaz līdzvērtīga vai labāka par to, kura noteikta netiešās redzamības spoguļiem vai kameras un ekrāna ierīcēm.
 7. NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪČU TIPA GROZĪJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS
 7.1. Par katru netiešās redzamības ierīces tipa grozījumu, tostarp attiecībā uz tās savienojumu ar virsbūvi jāpaziņo tipa apstiprināšanas iestādei, kas apstiprinājusi konkrēto netiešās redzamības ierīces tipu. Tipa apstiprināšanas iestāde var:
 a)
 pēc apspriešanās ar izgatavotāju nolemt piešķirt jaunu tipa apstiprinājumu; vai
 b)
 piemērot 7.1.1 punktā (“Pārskatīšana”) paredzēto procedūru un vajadzības gadījumā – 7.1.2 punktā (“Paplašināšana”) paredzēto procedūru.
 7.1.1. Pārskatīšana
 Ja ir mainījušās informatīvajā mapē iekļautās ziņas un tipa apstiprināšanas iestāde uzskata, ka veiktajiem grozījumiem nebūs būtisku nelabvēlīgu seku un ka jebkurā gadījumā netiešās redzamības ierīce joprojām atbilst prasībām, grozījumus kvalificē kā “pārskatīšanu”.
 Šādā gadījumā tipa apstiprināšanas iestāde vajadzības gadījumā izsniedz pārskatītas informatīvās mapes lapas, katrā pārskatītajā lapā skaidri norādot grozījumu būtību un atkārtotās izsniegšanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata konsolidētu un atjauninātu informatīvo mapi, kurai pievienots pilnīgs grozījumu apraksts.
 7.1.2. Paplašināšana
 Grozījumu kvalificē kā “paplašināšanu”, ja papildus informatīvajā mapē iekļauto ziņu izmaiņām
 a)
 ir nepieciešamas papildu pārbaudes vai testi; vai
 b)
 ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus); vai
 c)
 pēc apstiprinājuma stāšanās spēkā ir nepieciešams apstiprināt vēlāk veiktus grozījumus.
 7.2. Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, iekļaujot informāciju par attiecīgajām izmaiņām, 5.3 punktā noteiktajā kārtībā nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus. Papildus attiecīgi groza paziņojuma dokumentam pievienoto informatīvo dokumentu komplekta sarakstu, lai atspoguļotu pēdējās pārskatīšanas vai paplašināšanas datumu.
 7.3. (Rezervēts)
 7.4. Tipa apstiprināšanas iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai šādam paplašinājumam izveidotajai paziņojuma veidlapai.
 8. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA
 8.1. Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) izklāstītajām procedūrām.
 8.2. Ikvienu netiešās redzamības ierīci, kas apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo atbilstīgi tipam, kurš apstiprināts, izpildot iepriekš 6. punktā noteiktās prasības.
 9. SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU
 9.1. Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts konkrētam netiešās redzamības ierīces tipam, var atsaukt, ja nav izpildīta iepriekš 8.1 punktā noteiktā prasība vai ja netiešās redzamības ierīces tips neatbilst 8.2 punktā noteiktajām prasībām.
 9.2. Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ar lieliem burtiem ir norāde “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS”, kas apstiprināta ar parakstu un datumu.
 10. PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA
 Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta netiešās redzamības ierīces tipa ražošanu, viņš par to informē tipa apstiprināšanas iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas minētā iestāde par to informē pārējās nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, nosūtot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ar lieliem burtiem ir norāde “RAŽOŠANA IZBEIGTA”, kas apstiprināta ar parakstu un datumu.
 11. TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀŠANAS IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES
 Nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kuri atbild par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprināšanas iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.
 II. NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪČU UZSTĀDĪŠANA
 12. DEFINĪCIJAS
 Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas:
 12.1. “Vadītāja acu pozīcija” ir divi punkti, kas atrodas 65 mm attālumā viens no otra un 635 mm pa vertikāli virs 8. pielikumā noteiktā vadītāja sēdekļa R punkta. Taisnā līnija, kas savieno šos punktus, ir perpendikulāra transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā. Abus acu pozīcijas punktus savienojošā segmenta centrs atrodas uz vertikālās plaknes garnvirzienā, kam jāšķērso vadītājam paredzētās sēdpozīcijas centrs, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.
 12.2. “Ambinokulārā redzamība” ir viss redzamības lauks, ko iegūst, pārklājoties labās un kreisās acs monokulārās redzamības laukiem (skatīt 3. attēlu).
 3. attēls
 12.3. “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz netiešo redzamību” ir mehāniskie transportlīdzekļi, kam turpmāk minētās galvenās pazīmes ir vienādas:
 12.3.1. netiešās redzamības ierīces tips;
 12.3.2. virsbūves īpatnības, kas samazina redzamības lauku;
 12.3.3. R punkta koordinātas (ja piemērojams);
 12.3.4. obligāto un fakultatīvo (ja tādas ir) netiešās redzamības ierīču paredzētās pozīcijas un tipa apstiprinājuma marķējumi.
 12.4. “L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi” ir transportlīdzekļi, kas definēti Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (dokuments TRANSP/WP.29/78/Rev.2, 2. punkts).
 12.5. “Dzinēju pārsedzošā kabīne” nozīmē konfigurāciju, kurā vairāk nekā puse dzinēja garuma atrodas aiz priekšējā vējstikla pamata un stūres rata rumba atrodas transportlīdzekļa garuma priekšējā ceturtdaļā.
 13. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS
 13.1. Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā likumīgi pilnvarots pārstāvis.
 13.2. Informatīvā dokumenta paraugs ir dots 2. pielikumā.
 13.3. Tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprinājuma testu veikšanu, iesniedz transportlīdzekļa paraugu, kas atbilst apstiprināmajam transportlīdzekļa tipam.
 13.4. Tipa apstiprināšanas iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, vai ir paredzēti atbilstoši pasākumi, kas nodrošina efektīvu ražošanas atbilstības nodrošināšanas kontroli.
 14. APSTIPRINĀJUMS
 14.1. Ja saskaņā ar 13. punktu apstiprinājumam iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu 15. punkta prasībām, tam piešķir apstiprinājumu.
 14.2. Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik – 04) norāda uz grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos nozīmīgos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas dienai izdarīti noteikumos. Viena un tā pati nolīguma Puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.
 14.3. Par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, paplašinājumu vai atsaukumu atbilstoši šiem noteikumiem paziņo nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikuma paraugam.
 15. PRASĪBAS
 15.1. Vispārīgi norādījumi
 15.1.1. Tabulā, kas sniegta 15.2.1.1.1 punktā, norādītās obligātās un fakultatīvās netiešās redzamības ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļos, atbilst tipam, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem.
 15.1.2. Spoguļi un citas netiešās redzamības ierīces jāuzstāda tā, lai spogulis vai cita ierīce nekustētos, būtiski izmainot noteikto redzamības lauku, un nevibrētu tā, ka vadītājs varētu nepareizi uztvert attēlu.
 15.1.3. Nosacījumiem, kas paredzēti 15.1.2 punktā, jābūt spēkā, kad transportlīdzeklis kustas ar ātrumu līdz 80 % no maksimālā aprēķina ātruma, bet nepārsniedz 150 km/h.
 15.1.4. Turpmāk definētos redzamības laukus nosaka, izmantojot ambinokulāro redzi, kad acis atrodas “vadītāja acu pozīcijā”, kā definēts iepriekš 12.1 punktā. Redzamības laukus nosaka, kad transportlīdzeklis ir tehniskā kārtībā, kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2.2.5.4 punkts), pieskaitot vienu pasažieri priekšējā sēdeklī (75 kg) M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem. Ja redzamības laukus nosaka caur logiem, stiklojuma kopējam gaismas caurlaidības faktoram jāatbilst Noteikumu Nr. 43 21. pielikumam.
 15.2. Spoguļi
 15.2.1. Skaits
 15.2.1.1. Obligāto spoguļu minimālais skaits
 15.2.1.1.1. Redzamības laukus, kas paredzēti 15.2.4 punktā, nodrošina ar obligāto spoguļu minimālo skaitu, kas norādīts turpmākajā tabulā. Ja spogulis obligāti netiek pieprasīts, tad nevienu citu netiešās redzamības sistēmu nevar obligāti pieprasīt.
 Transportlīdzekļa kategorija
 Iekšējais spogulis
 Ārējie spoguļi
 Iekšējais spogulis,
 I klase
 Galvenais (lielais) spogulis,
 II klase
 Galvenais (mazais) spogulis,
 III klase
 Platleņķa spogulis,
 IV klase
 Tuvās redzamības spogulis,
 V klase
 Priekšējais spogulis,
 VI klase
 M1
 Obligāts
 Ja vien transportlīdzeklis 15.2.4.1 punktā noteiktajā redzamības laukā nav aprīkots ar materiālu, kas nav neplīstošs stiklojums.
 Fakultatīvs
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē. Kā alternatīvu var uzstādīt II klases spoguļus.
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē
 (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)
 Fakultatīvs
 (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)
 M2
 Fakultatīvs
 (nav prasību par redzamības lauku).
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē.
 Aizliegts
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)
 Fakultatīvs
 (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)
 M3
 Fakultatīvs
 (nav prasību par redzamības lauku).
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē.
 Aizliegts
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)
 Fakultatīvs
 (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)
 N1
 Obligāts
 Ja vien transportlīdzeklis 15.2.4.1 punktā noteiktajā redzamības laukā nav aprīkots ar materiālu, kas nav neplīstošs stiklojums.
 Fakultatīvs
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē. Kā alternatīvu var uzstādīt II klases spoguļus.
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē un/vai 1 – pasažiera pusē
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes)
 Fakultatīvs
 (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)
 N2 ≤ 7,5 t
 Fakultatīvs
 (nav prasību par redzamības lauku)
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē
 Aizliegts
 Obligāts
 Abās pusēs, ja var uzstādīt V klases spoguli.
 Fakultatīvs
 Abās pusēs kopā, ja nevar.
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 Obligāts
 (skatīt 15.2.2.7 un 15.2.4.5.5 punktu) 1 – pasažiera pusē
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes).
 Var piemērot pielaidi + 10 cm.
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 Fakultatīvs
 1 priekšējais spogulis (abiem jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 N2 > 7,5 t
 Fakultatīvs
 (nav prasību par redzamības lauku)
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē
 Aizliegts
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē.
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 Obligāts
 (skatīt 15.2.2.7 un 15.2.4.5.5 punktu) 1 – pasažiera pusē.
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes).
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 Obligāts
 (skatīt 15.2.1.1.2 punktu)
 1 priekšējais spogulis (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes)
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 N3
 Fakultatīvs
 (nav prasību par redzamības lauku)
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē
 Aizliegts
 Obligāts
 1 – vadītāja pusē un 1 – pasažiera pusē.
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 Obligāts
 (skatīt 15.2.2.7 un 15.2.4.5.5 punktu) 1 pasažiera pusē.
 Fakultatīvs
 1 – vadītāja pusē (abiem jābūt uzstādītiem vismaz 2 m virs zemes).
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 Obligāts
 (skatīt 15.2.1.1.2 punktu)
 1 priekšējais spogulis (jābūt uzstādītam vismaz 2 m virs zemes).
 Papildus saskaņā ar 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktu transportlīdzekļiem, kuriem V klases spoguļa uzstādīšanas augstums nav mazāks par 2,4 m (skatīt 15.2.4.5.12 punktu): nepieciešamo redzamības lauku (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punkts) var iegūt, izmantojot tiešās un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V, VI klase).
 15.2.1.1.2. Ja 15.2.4.6 punktā paredzētā priekšējā spoguļa un/vai 15.2.4.5 punktā paredzētā tuvās redzamības spoguļa nodrošināto redzamības lauku var iegūt ar citu netiešās redzamības ierīci, kas ir apstiprināta saskaņā ar šo noteikumu 6.2 punktu un kas ir uzstādīta saskaņā ar 15 punktu, tad šo ierīci var izmantot attiecīgā spoguļa vai spoguļu vietā.
 Ja izmanto kameras un ekrāna ierīci, tad ekrānam jārāda tikai:
 a)
 15.2.4.5 punktā paredzētais redzamības lauks, ja ir aizstāts tuvās redzamības spogulis;
 b)
 15.2.4.6 punktā paredzētais redzamības lauks, ja, transportlīdzeklim pārvietojoties uz priekšu ar ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, ir aizstāts priekšējais spogulis; vai
 c)
 vienlaicīgi 15.2.4.5 un 15.2.4.6 punktā paredzētais redzamības lauks, ja ir aizstāts tuvās redzamības spogulis un priekšējais spogulis. Ja transportlīdzeklis pārvietojas uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h, vai pārvietojas atpakaļgaitā, tad ekrānu var izmantot, lai gūtu citu informāciju, ja vien 15.2.4.5 punktā paredzētais redzamības lauks ir pastāvīgi redzams ekrānā.
 15.2.1.1.3. Obligātie atpakaļskata spoguļi L kategorijas transportlīdzekļiem ar virsbūvi
 Transportlīdzekļa kategorija
 Iekšējais spogulis
 (I klase)
 Galvenais(-ie) ārējais(-ie) spogulis(-ļi)
 (III un VII klase)
 L kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar virsbūvi, kas daļēji vai pilnībā aptver vadītāju.
 1 (5)
 1, ja ir iekšējais spogulis;
 2, ja nav iekšējā spoguļa.
 Ja uzstāda tikai vienu ārējo atpakaļskata spoguli, tas atrodas transportlīdzekļa kreisajā pusē valstīs, kur satiksme ir pa brauktuves labo pusi, un labajā pusē valstīs, kur satiksme ir pa brauktuves kreiso pusi.
 15.2.1.1.4. Fakultatīvie atpakaļskata spoguļi L kategorijas transportlīdzekļiem
 Atļauts uzstādīt ārējo atpakaļskata spoguli transportlīdzekļa pusē, kas ir pretēja tai, kurā uzstādīts 15.2.1.1.3 punktā minētais obligātais atpakaļskata spogulis. Atpakaļskata spogulim ir jāatbilst šo noteikumu prasībām.
 15.2.1.2. Šo noteikumu nosacījumi neattiecas uz kontrolspoguļiem, kas definēti šo noteikumu 2.1.1.3 punktā. Tomēr ārējie kontrolspoguļi jāuzstāda vismaz 2 m virs zemes, kad transportlīdzeklis ir noslogots ar tehniski maksimāli pieļaujamo masu.
 15.2.2. Stāvoklis
 15.2.2.1. Spoguļi jānovieto tā, lai vadītājs, atrodoties vadītāja sēdeklī normālā novietojumā brauciena laikā, skaidri pārredzētu ceļu transportlīdzekļa aizmugurē, sānā(-os) vai priekšā.
 15.2.2.2. Ārējie spoguļi ir redzami pa sānu logiem vai caur to priekšējā stikla daļu, ko notīra priekšējā stikla tīrītāji. Tomēr konstruktīvu īpatnību dēļ šo iepriekšējo noteikumu (t. i., noteikumu par notīrīto priekšējā stikla daļu) nepiemēro:
 a)
 M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu ārējiem spoguļiem pasažiera pusē un fakultatīvajiem ārējiem spoguļiem vadītāja pusē;
 b)
 VI klases spoguļiem.
 15.2.2.3. Nosakot redzamības lauku transportlīdzeklim, kurš ir šasijas/kabīnes versijā, minimālo un maksimālo virsbūves platumu nosaka izgatavotājs, nepieciešamības gadījumā imitējot tos ar virsbūves konstruktīvo elementu maketiem. Attiecībā uz spoguļu uzstādīšanu transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma apliecībā norāda visas transportlīdzekļa un spoguļu konfigurācijas, kas pārbaudītas testos (skatīt 4. pielikumu).
 15.2.2.4. Paredzētajam ārējam spogulim transportlīdzekļa vadītāja pusē jābūt novietotam tā, lai izveidojas ne vairāk kā 55° leņķis starp transportlīdzekļa vertikālo vidējo plakni garenvirzienā un vertikālo plakni, kas iet caur spoguļa centru un tās 65 mm garās taisnās līnijas centru, kas savieno vadītāja abu acu pozīcijas.
 15.2.2.5. Spoguļus nedrīkst izvirzīt ārpus transportlīdzekļa virsbūves vairāk nekā vajadzīgs, lai izpildītu prasības attiecībā uz 15.2.4 punktā noteiktajiem redzamības laukiem.
 15.2.2.6. Ja ar tehniski pieļaujamo maksimālo pilnmasu noslogota transportlīdzekļa ārējā spoguļa apakšējā mala atrodas mazāk nekā 2 m virs zemes, šo ārējo spoguli nedrīkst izvirzīt vairāk par 250 mm ārpus transportlīdzekļa kopējā platuma, ko nosaka, neņemot vērā spoguļus.
 15.2.2.7. V un VI klases spoguļus uzstāda uz transportlīdzekļiem tā, lai, neatkarīgi no to novietojuma, pēc noregulēšanas neviena no šo spoguļu daļām vai to turētājiem neatrodas mazāk kā 2 m no zemes, kad transportlīdzeklis ir noslogots ar tehniski pieļaujamo maksimālo pilnmasu.
 Šos spoguļus tomēr neuzstāda transportlīdzekļos, kuru kabīnes augstums neļauj izpildīt šo prasību. Šajā gadījumā nav vajadzīga cita netiešās redzamības ierīce.
 15.2.2.8. Ievērojot 15.2.2.5, 15.2.2.6 un 15.2.2.7 punkta prasības, spoguļus drīkst izvirzīt ārpus transportlīdzekļu pieļaujamā maksimālā platuma.
 15.2.2.9. Visus VII klases spoguļus piestiprina tā, lai transportlīdzekļa normālas braukšanas apstākļos tie neizkustas no vietas.
 15.2.3. Regulēšana
 15.2.3.1. Iekšējam spogulim jābūt tādam, ka vadītājs to var regulēt, sēžot savā sēdeklī.
 15.2.3.2. Ārējam spogulim, kas atrodas vadītāja pusē, jābūt regulējamam no transportlīdzekļa iekšpuses, kad durvis ir aizvērtas, kaut arī logs var būt atvērts. Spoguli tomēr var bloķēt vajadzīgajā stāvoklī no ārpuses.
 15.2.3.3. Prasības, kas minētas 15.2.3.2 punktā, nepiemēro ārējiem spoguļiem, kurus pēc izkustināšanas var atgriezt iepriekšējā stāvoklī bez regulēšanas.
 15.2.4. Redzamības lauki
 15.2.4.1. Iekšējie atpakaļskata spoguļi (I klase)
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 20 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kas centrēta ap transportlīdzekļa vertikālo vidējo plakni garenvirzienā un kas sākas 60 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (4. attēls).
 4. attēls
 I klases spoguļa redzamības lauks
 15.2.4.2. Galvenie ārējie atpakaļskata spoguļi, II klase
 15.2.4.2.1. Ārējais atpakaļskata spogulis vadītāja pusē
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 5 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un kas sākas 30 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim.
 Turklāt vadītājam jāredz ceļš 1 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 4 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju (skatīt 5. attēlu).
 15.2.4.2.2. Ārējais atpakaļskata spogulis pasažiera pusē
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 5 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru pasažiera pusē nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu pasažiera pusē, un kas sākas 30 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim.
 Turklāt vadītājam jāredz ceļš 1 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 4 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju (skatīt 5. attēlu).
 5. attēls
 II klases spoguļu redzamības lauks
 15.2.4.3. Galvenie ārējie atpakaļskata spoguļi, III klase
 15.2.4.3.1. Ārējais atpakaļskata spogulis vadītāja pusē
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 4 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un kas sākas 20 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (skatīt 6. attēlu).
 Turklāt vadītājam jāredz ceļš 1 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, kas sākas no punkta 4 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju.
 15.2.4.3.2. Ārējais atpakaļskata spogulis pasažiera pusē
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 4 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu pasažiera pusē, un kas sākas 20 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (skatīt 6. attēlu).
 Turklāt vadītājam jāredz ceļš 1 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, kas sākas no punkta 4 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju.
 6 attēls
 III klases spoguļu redzamības lauks
 15.2.4.4. Platleņķa ārējais spogulis (IV klase)
 15.2.4.4.1. Platleņķa ārējais spogulis vadītāja pusē
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 15 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un kas aptver vismaz 10 līdz 25 m aiz vadītāja acu pozīcijas.
 Turklāt vadītājam jāredz ceļš 4,5 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 1,5 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju (skatīt 7. attēlu).
 15.2.4.4.2. Platleņķa ārējais spogulis pasažiera pusē
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 15 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu pasažiera pusē, un kas aptver vismaz 10 līdz 25 m aiz vadītāja acu pozīcijas.
 Turklāt vadītājam jāredz ceļš 4,5 m platumā, ko ierobežo plakne, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu, un kas sākas no punkta 1,5 m attālumā aiz vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju (skatīt 7. attēlu).
 7 attēls
 IV klases platleņķa spoguļu redzamības lauks
 15.2.4.5. Tuvās redzamības ārējais spogulis (V klase)
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs transportlīdzekļa abās pusēs varētu redzēt plakanu ceļa horizontālo daļu, ko norobežo šādas vertikālas plaknes (skatīt 8.a un 8.b attēlu):
 15.2.4.5.1. plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā, kura iet caur transportlīdzekļa kabīnes vistālāko punktu pasažiera pusē;
 15.2.4.5.2. šķērsvirzienā – paralēlā plakne, kas atrodas 2 m uz priekšu no 15.2.4.5.1 punktā minētās plaknes;
 15.2.4.5.3. uz aizmuguri – plakne, kas ir paralēla vertikālajai plaknei, kura iet caur vadītāja acu pozīciju, un atrodas 1,75 m aiz minētās vertikālās plaknes;
 15.2.4.5.4. uz priekšpusi – plakne, kas ir paralēla vertikālajai plaknei, kura iet caur vadītāja acu pozīciju, un atrodas 1 m pirms minētās vertikālās plaknes. Ja vertikālā šķērsplakne, kas iet caur transportlīdzekļa bufera ārējo malu, atrodas mazāk nekā 1 m uz priekšu no vertikālās plaknes, kas iet caur vadītāja acu pozīciju, tad redzamības lauku ierobežo ar šo plakni.
 15.2.4.5.5. Ja redzamības lauku, kas aprakstīts 8.a un 8.b attēlā, var aptvert, kombinējot IV klases platleņķa spoguļa redzamības lauku un VI klases priekšējā spoguļa redzamības lauku, tad V klases tuvās redzamības spoguļa uzstādīšana nav obligāta.
 8.a. un 8.b attēls
 V klases tuvās redzamības spoguļu redzamības lauks
 15.2.4.5.6. Tikai pasažiera pusē redzamības laukam ir jābūt arī tādam, lai vadītājs transportlīdzekļa abās pusēs varētu redzēt plakanu ceļa horizontālo daļu, kura ir ārpus iepriekš 15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 punktā definētā lauka, taču kura atrodas ar turpmāk minētajām vertikālajām plaknēm nodalītajā laukā; šā redzamības lauka priekšējo daļu var noapaļot ar 2 000 mm rādiusu (skatīt 8.c un 8.d attēlu):
 15.2.4.5.7. šķērsvirzienā – paralēlā plakne, kas atrodas 4,5 m uz priekšu no iepriekš 15.2.4.5.1 punktā minētās plaknes;
 15.2.4.5.8. uz aizmuguri – plakne, kas ir paralēla vertikālajai plaknei, kura iet caur vadītāja acu pozīciju, un atrodas 1,75 m aiz minētās vertikālās plaknes;
 15.2.4.5.9. uz priekšpusi – plakne, kas ir paralēla vertikālajai plaknei, kura iet caur vadītāja acu pozīciju, un atrodas 3 m pirms minētās vertikālās plaknes. Šo redzamības lauku var daļēji nodrošināt ar priekšējo spoguli (VI klase).
 15.2.4.5.10. Iepriekš 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktā paredzēto redzamības lauku var daļēji nodrošināt ar platleņķa ārējo spoguli (IV klase) vai ar tuvās redzamības ārējā spoguļa (V klase) un priekšējā spoguļa (VI klase) kombināciju.
 15.2.4.5.11. Iepriekš 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktā paredzēto zonu var novērot, izmantojot tiešās redzamības un netiešās redzamības ierīču kombināciju (IV, V un VI klase).
 15.2.4.5.11.1. Ja izmanto IV klases netiešās redzamības ierīci, lai nodrošinātu daļu no redzamības lauka, kas paredzēts 15.2.4.5.6 līdz 15.2.4.5.9 punktā, tā jānoregulē tā, lai tā vienlaicīgi nodrošinātu arī 15.2.4.4.2 punktā noteikto redzamības lauku.
 15.2.4.5.11.2. Ja izmanto V klases netiešās redzamības ierīci, lai nodrošinātu daļu no redzamības lauka, kas paredzēts 15.2.4.5.6 līdz 15.2.4.5.9 punktā, tā jānoregulē tā, lai tā vienlaicīgi nodrošinātu arī 15.2.4.5.1 līdz 15.2.4.5.4 punktā noteikto redzamības lauku.
 15.2.4.5.11.3. Ja izmanto VI klases netiešās redzamības ierīci, lai nodrošinātu daļu no redzamības lauka, kas paredzēts 15.2.4.5.6 līdz 15.2.4.5.9 punktā, tā jānoregulē tā, lai tā vienlaicīgi nodrošinātu arī 15.2.4.6.1 punktā noteikto redzamības lauku.
 15.2.4.5.12. Iepriekš 15.2.4.5.1 līdz 15.2.4.5.4 punktā noteikto redzamības lauku var novērot, izmantojot tuvās redzamības ārējā spoguļa (V klase) un platleņķa ārējā spoguļa (IV klase) kombināciju.
 Tādā gadījumā tuvās redzamības ārējam spogulim (V klase) ir jānodrošina vismaz 90 % no redzamības lauka, kas noteikts 15.2.4.5.1 līdz 15.2.4.5.4 punktā, un IV klases spogulis jānoregulē tā, lai tas vienlaicīgi nodrošinātu 15.2.4.4.2 punktā noteikto redzamības lauku.
 15.2.4.5.13. Iepriekšējie 15.2.4.5.6–15.2.4.5.12 punkti neattiecas uz transportlīdzekli, kuram kaut viena V klases spoguļa vai tā turētāja daļa atrodas zemāk par 2,4 m no zemes neatkarīgi no spoguļa novietojuma pēc noregulēšanas.
 15.2.4.5.14. Iepriekšējie 15.2.4.5.6–15.2.4.5.12 punkti neattiecas uz M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļiem.
 8.c un 8.d attēls
 Lielāks redzamības lauks pasažiera pusē
 15.2.4.6. Priekšējais spogulis (VI klase)
 15.2.4.6.1. Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala:
 a)
 vertikāla šķērsplakne, kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko priekšējo punktu;
 b)
 vertikāla šķērsplakne, kas ir 2 000 mm uz priekšu no a) punktā minētās plaknes;
 c)
 vertikāla plakne garenvirzienā, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē; un
 d)
 vertikāla plakne garenvirzienā, kura ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kura ir 2 000 mm uz ārpusi no vistālākās transportlīdzekļa malas vadītājam pretējā pusē.
 Šī redzamības lauka priekšējo daļu, kas ir vadītājam pretējā pusē, var noapaļot ar 2 000 mm rādiusu (skatīt 9. attēlu).
 Attiecībā uz definēto redzamības lauku skatīt arī 15.2.4.9.2 punktu.
 Noteikumi par priekšējiem spoguļiem ir obligāti N2 > 7,5 t un N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kuriem ir dzinēju pārsedzoša kabīne (kā noteikts šo noteikumu 12.5. punktā).
 Ja šo kategoriju transportlīdzekļiem nevar izpildīt prasības, izmantojot priekšējo spoguli vai kameras un ekrāna ierīci, tad izmanto vizuālās redzamības atbalsta sistēmu. Ja izmanto vizuālās redzamības atbalsta sistēmu, šai ierīcei jāspēj 9. attēlā noteiktajā laukumā izšķirt objektu, kura augstums ir 50 cm un diametrs – 30 cm.
 9 attēls
 VI klases priekšējā spoguļa redzamības lauks
 15.2.4.6.2. Tomēr, ja vadītājs var redzēt, ņemot vērā A veida statņu radītos traucējumus, taisnu 300 mm līniju, kura ir transportlīdzekļa priekšā 1 200 mm augstumā virs ceļa virsmas un kura ir starp vertikālo garenisko plakni, kas ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un vertikālo vidējo plakni garenvirzienā, kas ir paralēla vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas ir 900 mm uz ārpusi no transportlīdzekļa vistālākās malas vadītājam pretējā pusē, tad VI klases priekšējais spogulis nav obligāts.
 15.2.4.6.3. Attiecībā uz 15.2.4.6.1 un 15.2.4.6.2 punktu, definējot transportlīdzekļa priekšpusi, neņem vērā transportlīdzeklim pastāvīgi piestiprinātās detaļas, kas atrodas gan virs vadītāja acu pozīcijas, gan uz priekšu no vertikālās šķērsplaknes, kas iet caur transportlīdzekļa priekšējā bufera vistālāko priekšējo virsmu.
 15.2.4.7. L kategorijas spogulis (VII klase)
 15.2.4.7.1. Ārējais atpakaļskata spogulis vadītāja pusē
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 2,50 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu vadītāja pusē, un kas sākas 10 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (skatīt 10. attēlu).
 15.2.4.7.2. Ārējais atpakaļskata spogulis pasažiera pusē
 Redzamības laukam jābūt tādam, lai vadītājs varētu redzēt vismaz 4 m platu, plakanu ceļa horizontālo daļu, kuru nodala plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa vertikālajai vidējai plaknei garenvirzienā un kas iet caur transportlīdzekļa vistālāko punktu pasažiera pusē, un kas sākas 20 m aiz vadītāja acu pozīcijas un stiepjas līdz apvārsnim (skatīt 10. attēlu).
 10 attēls
 VII klases spoguļu redzamības lauks
 15.2.4.8. Ja spoguļi sastāv no vairākām atstarojošām virsmām, kam ir atšķirīgs izliekums vai kas veido leņķi savā starpā, vismaz vienai no atstarojošajām virsmām jānodrošina savai klasei norādītais redzamības lauks un jāatbilst šīs klases izmēriem (skatīt šo noteikumu 6.1.2.1.2.2 punktu).
 15.2.4.9. Traucējumi
 15.2.4.9.1. Iekšējie atpakaļskata spoguļi (I klase)
 Redzamības lauku var ierobežot tādas ierīces kā saulessargi, vējstikla tīrītāji, sildelementi un S3 kategorijas bremžu signāllukturi ar nosacījumu, ka visas šīs ierīces kopā aizsedz nepieciešamo redzamības lauku ne vairāk kā par 15 procentiem. Šajā aprēķinā neņem vērā pagalvjus, rāmja vai virsbūves daļas, piemēram, pakaļējo divviru durvju logu balstus, pakaļējā loga rāmi. Atbilstību šai prasībai pārbauda, izvirzot spoguli uz vertikālās plaknes taisnā leņķī attiecībā pret transportlīdzekļa garenvirziena centra plakni. Traucējumu pakāpi nosaka ar atlocītiem saulessargiem.
 15.2.4.9.2. Ārējie spoguļi (II, III, IV, V, VI un VII klase)
 Neņem vērā iepriekš minēto redzamības lauku traucējumus, ko rada virsbūve un tās daļas, piemēram, citi kabīnes spoguļi, durvju rokturi, gabarītgaismu lukturi, virzienrādītāji un priekšējie un pakaļējie buferi, kā arī atstarojošās virsmas tīrītājelementi, ja tie kopumā traucē redzamībai ne vairāk kā 10 % apmērā no paredzētā redzamības lauka. Īpašiem mērķiem konstruētam un būvētam transportlīdzeklim, kuram īpašā aprīkojuma dēļ šo prasību nevar nodrošināt, īpašā aprīkojuma radītie traucējumi VI klases spogulim noteiktajam redzamības laukam var pārsniegt 10 %, bet ne vairāk, kā vajadzīgs īpašās funkcijas nodrošināšanai.
 15.2.4.10. Testa procedūra
 Redzamības lauku nosaka, novietojot jaudīgus gaismas avotus acu pozīcijā un pārbaudot gaismu, ko atstaro vertikāls kontroles ekrāns. Var izmantot citas ekvivalentas metodes.
 15.3. Netiešās redzamības ierīces, kas nav spoguļi
 15.3.1. Netiešās redzamības ierīces efektivitātei ir jābūt tādai, lai vadītājs kritisko objektu varētu redzēt visā nepieciešamajā redzamības laukā, ņemot vērā kritisko uztveri saskaņā ar 10. pielikumā noteikto kārtību.
 Tāpat arī attēlotā objekta izmēra noteikšanu veic saskaņā ar 11. pielikumu.
 15.3.2. Vadītāja tiešā redzamības lauka traucējumi, ko rada netiešās redzamības ierīces uzstādīšana, jāierobežo līdz minimumam.
 15.3.3. (Rezervēts)
 15.3.4. Ekrāna uzstādīšanas prasības
 Ekrāns ir vērsts aptuveni tajā pašā virzienā kā galvenais spogulis.
 15.3.5. Transportlīdzekļus var aprīkot ar papildu netiešās redzamības ierīcēm.
 15.3.6. Šo noteikumu prasības neattiecas uz novērošanas kameras-ekrāna-ieraksta ierīcēm, kas definētas šo noteikumu 2.1.2.13 punktā. Ārējās novērošanas kameras jāuzstāda tā, lai tās atrastos vismaz 2 m virs zemes noslogotā transportlīdzeklī, kas noslogots ar tehniski maksimāli pieļaujamo masu, vai arī tā, lai gadījumā, ja kameru apakšējā mala atrodas mazāk nekā 2 m virs zemes, tās nebūtu izvirzītas vairāk par 50 mm ārpus transportlīdzekļa kopējā platuma, kas noteikts, neņemot vērā šīs ierīces, un to izliekuma rādiusi būtu ne mazāki par 2,5 mm.
 16. TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA GROZĪJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS
 16.1. Par visiem transportlīdzekļa tipa grozījumiem paziņo tai tipa apstiprināšanas iestādei, kas ir apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu. Tipa apstiprināšanas iestāde var:
 a)
 pēc apspriešanās ar izgatavotāju nolemt piešķirt jaunu tipa apstiprinājumu; vai
 b)
 piemērot 16.1.1 punktā (“Pārskatīšana”) paredzēto procedūru un vajadzības gadījumā – 16.1.2 punktā (“Paplašināšana”) paredzēto procedūru.
 16.1.1. Pārskatīšana
 Ja ir mainījušās informatīvajā mapē iekļautās ziņas un tipa apstiprināšanas iestāde uzskata, ka veiktajiem grozījumiem nebūs būtisku nelabvēlīgu seku un ka jebkurā gadījumā transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām, grozījumus kvalificē kā “pārskatīšanu”.
 Šādā gadījumā tipa apstiprināšanas iestāde vajadzības gadījumā izsniedz pārskatītas informatīvās mapes lapas, katrā pārskatītajā lapā skaidri norādot grozījumu būtību un atkārtotās izsniegšanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata konsolidētu un precizētu informatīvo mapi, kurai pievienots pilnīgs grozījumu apraksts.
 16.1.2. Paplašināšana
 Grozījumu kvalificē kā “paplašināšanu”, ja papildus informatīvajā mapē iekļauto ziņu izmaiņām
 a)
 ir nepieciešamas papildu pārbaudes vai testi; vai
 b)
 ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus); vai
 c)
 pēc apstiprinājuma stāšanās spēkā ir nepieciešams apstiprināt vēlāk veiktus grozījumus.
 16.2. Apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 4. pielikumā sniegtajam paraugam. Papildus attiecīgi groza paziņojuma dokumentam pievienoto informatīvo dokumentu komplekta sarakstu, lai atspoguļotu pēdējās pārskatīšanas vai paplašināšanas datumu.
 16.3. Tipa apstiprināšanas iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai šādam paplašinājumam izveidotajai paziņojuma veidlapai.
 17. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA
 17.1. Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) izklāstītajām procedūrām.
 17.2. Katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstoši apstiprinātajam tipam, izpildot 15 punktā izklāstītās prasības.
 18. SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU
 18.1. Apstiprinājumu, kas piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu saskaņā ar šiem noteikumiem, var atsaukt, ja transportlīdzeklis neatbilst iepriekš 17.1 punktā izklāstītajām prasībām vai arī – ja tas nav izturējis iepriekš 17.2 punktā minētās pārbaudes.
 18.2. Ja nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kuras beigās ar lieliem burtiem ir norāde “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS”, kas apstiprināta ar parakstu un datumu.
 19. PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA
 Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde par šādu izbeigšanu informē citas nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kuras beigās ar lieliem burtiem ir norāde “RAŽOŠANA IZBEIGTA”, kas apstiprināta ar parakstu un datumu.
 20. TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀŠANAS IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES
 Nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprināšanas iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.
 21. PĀREJAS NOTEIKUMI
 21.1. No šo noteikumu 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, nenoraida apstiprinājuma pieteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.
 21.2. Tiklīdz ir beidzies 12 mēnešu termiņš pēc šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās datuma, nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, netiešās redzamības ierīču tipa apstiprinājumus piešķir tikai tad, ja tips atbilst šo noteikumu prasībām pēc grozījumiem, kas izdarīti ar 03. grozījumu sēriju.
 21.3. Tiklīdz ir beidzies 18 mēnešu termiņš pēc šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās datuma, nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, apstiprinājumus transportlīdzekļa tipam attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu piešķir tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām pēc grozījumiem, kas izdarīti ar 03. grozījumu sēriju.
 21.4. Tiklīdz ir beidzies 24 mēnešu termiņš pēc šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās datuma, nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, drīkst atteikties atzīt transportlīdzekļa tipa apstiprinājumus attiecībā uz netiešās redzamības kameras un ekrāna ierīču uzstādīšanu vai netiešās redzamības kameras un ekrāna ierīces tipu, kuri nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 03. grozījumu sēriju.
 21.5. No 2010. gada 26. janvāra attiecībā uz M1 un N1 transportlīdzekļu kategoriju un no 2007. gada 26. janvāra attiecībā uz citām transportlīdzekļu kategorijām nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, drīkst atteikties atzīt netiešās redzamības ierīču apstiprinājumus, kuri nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sēriju.
 21.6. Apstiprinājumi, kurus I vai III klases netiešās redzamības ierīcēm piešķīra saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā (00. sērija) vai saskaņā ar 01. vai 02. grozījumu sēriju pirms 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās datuma, paliek spēkā, un nolīguma Puses turpina tos pieņemt. Nolīguma Puses neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu, ko piešķir saskaņā ar sākotnējo redakciju vai 01. vai 02. grozījumu sēriju.
 21.7. Neatkarīgi no 21.2 punkta noteikumiem joprojām ir derīgi apstiprinājumi, kuri pirms 03. grozījumu sērijas stāšanās spēkā tika piešķirti II, IV, V, VI vai VII klases spoguļiem saskaņā ar šiem noteikumiem un to grozījumiem, kas veikti ar 02. grozījumu sēriju, un nolīguma Puses turpina tos pieņemt. Nolīguma Puses neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu, ko piešķir saskaņā ar 02. grozījumu sēriju.
 21.8. Šie noteikumi neaizliedz apstiprināt transportlīdzekļa tipu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, ja uz visām I vai III klases netiešās redzamības ierīcēm, ar kurām transportlīdzekļi aprīkoti, vai uz daļas no tām ir apstiprinājuma marķējums, kas ir paredzēts šo noteikumu sākotnējā redakcijā (00. sērija) vai grozījumos, kas veikti ar 01. vai 02. grozījumu sēriju.
 21.9. Šie noteikumi neaizliedz apstiprināt transportlīdzekļa tipu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, ja uz visiem II, IV, V, VI vai VII klases atpakaļskata spoguļiem, ar kuriem transportlīdzekļi aprīkoti, vai uz daļas no tiem ir apstiprinājuma marķējums, kas ir paredzēts šo noteikumu 02. grozījumu sērijā.
 21.10. Neatkarīgi no 21.2, 21.4 un 21.5 punkta noteikumiem nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, attiecībā uz rezerves daļām turpina piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sēriju netiešās redzamības ierīču izmantošanai transportlīdzekļu tipiem, kuri apstiprināti pirms 21.2 punktā minētā datuma saskaņā ar noteikumu Nr. 46 02. grozījumu sēriju, un vajadzības gadījumā piemērojot arī šo apstiprinājumu turpmākos paplašinājumus.
 21.11. No šo noteikumu 04. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, nenoraida apstiprinājuma pieteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju.
 21.12. No 2014. gada 30. jūnija nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, apstiprinājumus netiešās redzamības ierīču tipam piešķir tikai tad, ja ierīces tips atbilst šo noteikumu prasībām saskaņā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 04. grozījumu sēriju.
 21.13. No 2014. gada 30. jūnija nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, apstiprinājumus transportlīdzekļa tipam attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu piešķir tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām saskaņā ar grozījumiem, kas izdarīti ar 04. grozījumu sēriju.
 21.14. No 2015. gada 30. jūnija nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, nav pienākuma atzīt transportlīdzekļa tipa vai netiešās redzamības ierīces tipa apstiprinājumus, kuri nav izsniegti saskaņā ar šo noteikumu grozījumiem, kas izdarīti ar 04. grozījumu sēriju.
 21.15. Neatkarīgi no 21.14 punkta noteikumiem tipa apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, kuras neskar 04. grozījumu sērija, joprojām ir derīgi un nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt.
 21.16. Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt tipa apstiprinājumu paplašinājumus esošajiem transportlīdzekļu vai ierīču tipiem, kurus neskar 04. grozījumu sērija un kuri ir piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 02. vai 03. grozījumu sēriju.
 21.17. Neatkarīgi no 21.2, 21.4, 21.5, 21.13 un 21.15 punkta noteikumiem nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, attiecībā uz rezerves daļām turpina piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 01. grozījumu sēriju I līdz V klases netiešās redzamības ierīču izmantošanai transportlīdzekļu tipiem, kuri saskaņā ar noteikumu Nr. 46 01. grozījumu sēriju ir apstiprināti pirms 2006. gada 26. janvāra, vajadzības gadījumā piemērojot arī šo apstiprinājumu turpmākos paplašinājumus.
 (1) Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (3) Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (4) 1958. gada nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir uzskaitīti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (5) Ja 15.2.5.4.1 punktā minētos redzamības apstākļus nevar nodrošināt, iekšējie atpakaļskata spoguļi nav obligāti. Šādā gadījumā obligāti ir divi ārējie atpakaļskata spoguļi – viens transportlīdzekļa labajā pusē un viens kreisajā pusē.
 1. PIELIKUMS
 INFORMATĪVS DOKUMENTS NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪCES TIPA APSTIPRINĀJUMAM
 Vajadzības gadījumā šī informācija jāiesniedz trijos eksemplāros kopā ar satura rādītāju.
 Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šāda formāta mapē.
 Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.
 1. Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...
 2. Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ...
 3. Tipa identifikācijas veidi, ja tas norādīts uz ierīces: ...
 4. Transportlīdzekļa, kam ierīce ir paredzēta, kategorija: ...
 5. Izgatavotāja nosaukums vai vārds, uzvārds un adrese: ...
 6. Apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta un piestiprināšanas veids: ...
 7. Ražošanas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...
 8. Spoguļi (norādīt par katru spoguli atsevišķi): ...
 8.1. Variants: ...
 8.2. Rasējums(-i) spoguļa identifikācijai: ...
 8.3. Ziņas par stiprinājuma veidu: ...
 9. Netiešās redzamības ierīces, kas nav spoguļi: ...
 9.1. Tips un raksturlielumi (piemēram, ierīces pilnīgs apraksts): ...
 9.1.1. Attiecībā uz kameras un ekrāna ierīci – izšķirtspējas attālums (mm), kontrasts, spilgtuma diapazons, apžilbināšanas korekcija, displeja īpašības (melnbalts/krāsains), attēla atkārtošanas frekvence, ekrāna spožuma diapazons: ...
 9.2. Pietiekami sīki izstrādāti rasējumi, lai varētu identificēt visu ierīci, ieskaitot uzstādīšanas instrukciju; rasējumos jānorāda tipa apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta: ...
 2. PIELIKUMS
 Informatīvs dokuments transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu
 Vajadzības gadījumā šī informācija jāiesniedz trijos eksemplāros kopā ar satura rādītāju.
 Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šā formāta mapē.
 Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.
 Vispārīga informācija
 1. Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...
 2. Tips un vispārīgs(-i) komercapraksts(-i): ...
 3. Tipa identifikācijas veids, ja tas norādīts uz transportlīdzekļa: ...
 4. Šo norāžu atrašanās vieta: ...
 5. Transportlīdzekļa kategorija: ...
 6. Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...
 7. Ražošanas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...
 TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS
 8. Transportlīdzekļa prototipa fotoattēls(-i) un/vai rasējums(-i): ...
 9. Vadītāja kabīne (dzinēju pārsedzoša vai aiz dzinēja) (1): ...
 10. Vadības puse: kreisajā/labajā pusē (1) ...
 10.1. Transportlīdzeklis ir aprīkots braukšanai pa labo/kreiso pusi (1): ...
 11. Transportlīdzekļa gabarītu diapazons (kopumā): ...
 11.1. Šasijai bez virsbūves: ...
 11.1.1. Platums (2): ...
 11.1.1.1. Maksimālais pieļaujamais platums: ...
 11.1.1.2. Minimālais pieļaujamais platums: ...
 11.2. Šasijai ar virsbūvi: ...
 11.2.1. Platums (2): ...
 12. Virsbūve:
 12.1. Netiešās redzamības ierīces:
 12.1.1. Spoguļi: ...
 12.1.1.1. Rasējums(-i), kas parāda spoguļa novietojumu attiecībā pret transportlīdzekļa struktūru: ...
 12.1.1.2. Ziņas par stiprinājuma veidu, tostarp norādes par to transportlīdzekļa struktūras daļu, pie kuras veikts piestiprinājums: ...
 12.1.1.3. Papildaprīkojums, kas var iespaidot aizmugures redzamības lauku: ...
 12.1.1.4. Īss regulēšanas ierīces elektronisko sastāvdaļu apraksts (ja tādas ir): ...
 12.1.2. Netiešās redzamības ierīces, kas nav spoguļi: ...
 12.1.2.1. Pietiekami sīki izstrādāti rasējumi, tostarp – uzstādīšanas instrukcija: ...
 (1) Nevajadzīgo svītrot.
 (2) “Transportlīdzekļa kopējais platums” ir gabarīts, kuru mēra atbilstoši ISO standartam 612-1978, termins Nr. 6.2. Transportlīdzekļiem, kuri nepieder M1 kategorijai, papildus minētā standarta noteikumiem, mērot transportlīdzekļa platumu, neņem vērā šādas ierīces:
 a)
 muitas plombas un to aizsargierīces;
 b)
 brezenta nostiprināšanas ierīces un to aizsargierīces;
 c)
 riepu bojājumu kontrolierīces;
 d)
 pretšļakatu sistēmas uz āru izvirzītās elastīgās daļas;
 e)
 apgaismes ierīces;
 f)
 autobusiem – darba kārtībā esošās piekļuves platformas, pacelšanas platformas un līdzīgas darba kārtībā esošas iekārtas ar noteikumu, ka tās neatrodas tālāk par 10 mm no transportlīdzekļa sāniem, un platformu stūri, kas vērsti uz priekšu vai atpakaļ, ir noapaļoti līdz rādiusam, kas nav mazāks par 5 mm; malām jābūt noapaļotām līdz rādiusam, kas nav mazāks kā 2,5 mm;
 g)
 netiešās redzamības ierīces;
 h)
 spiediena riepās devēji;
 i)
 ievelkamie pakāpieni;
 j)
 riepas sānu malas izvirzītā daļa tieši virs saskares punkta ar zemi.
 3. PIELIKUMS
 PAZIŅOJUMS
 (Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))
 Izdod:
 iestādes nosaukums
 ...
 ...
 ...
 Par netiešās redzamības ierīces tipa (1)
 :
 apstiprinājuma piešķiršanu
 apstiprinājuma paplašināšanu
 apstiprinājuma atteikumu
 apstiprinājuma atsaukšanu
 pilnīgu ražošanas izbeigšanu
 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46.
 Apstiprinājuma Nr.: ... Paplašinājuma Nr.: ...
 1.
 Ierīces tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...
 2.
 Ierīces tipa izgatavotāja nosaukums: ...
 3.
 Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...
 4.
 Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds, uzvārds / nosaukums un adrese: ...
 5.
 Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...
 6.
 Tehniskais dienests, kas ir atbildīgs par apstiprinājuma testu veikšanu: ...
 7.
 Minētā dienesta sniegtā protokola datums: ...
 8.
 Minētā dienesta sniegtā protokola numurs: ...
 9.
 Īss apraksts: ...
 Ierīces identifikācija: spogulis, kamera un ekrāns, cita ierīce (1):
 I, II, III, IV, V, VI, S (1) klases netiešās redzamības ierīce:
 Simbols , kā definēts šo noteikumu 6.1.3.1.1. punktā: jā/nē (1).
 10.
 Apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta: ...
 11.
 Paplašinājuma(-u) pamatojums (ja piemērojams): ...
 12.
 Apstiprinājums ir piešķirts/atteikts/paplašināts/atsaukts (1):
 13.
 Vieta: ...
 14.
 Datums: ...
 15.
 Paraksts: ...
 16.
 Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas deponēti tipa apstiprināšanas iestādē, kura piešķīra apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma.
 (1) Nevajadzīgo svītrot.
 4. PIELIKUMS
 PAZIŅOJUMS
 (Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))
 Izdod:
 iestādes nosaukums
 ...
 ...
 ...
 Par transportlīdzekļa tipa attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu (1)
 :
 apstiprinājuma piešķiršanu
 apstiprinājuma paplašināšanu
 apstiprinājuma atteikumu
 apstiprinājuma atsaukšanu
 pilnīgu ražošanas izbeigšanu
 saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46.
 Apstiprinājuma Nr.: ...Paplašinājuma Nr.: ...
 1. Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...
 2. Tips un vispārīgs komercapraksts: ...
 3. Tipa identifikācijas veids, ja tas norādīts uz transportlīdzekļa: ...
 3.1. Šo norāžu atrašanās vieta: ...
 4. Transportlīdzekļa kategorija: (M1, M2, M3, N1, N2 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5t, N3) (1)
 5. Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...
 6. Ražošanas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...
 7. Papildu informācija (ja ir): skatīt papildinājumu.
 8. Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...
 9. Testa protokola datums: ...
 10. Testa protokola numurs: ...
 11. Piezīmes (ja ir): skatīt papildinājumu.
 12. Vieta: ...
 13. Datums: ...
 14. Paraksts: ...
 15. Pielikumā pievienots tipa apstiprināšanas iestādei iesniegto dokumentu saraksts, kurus var saņemt pēc pieprasījuma.
 (1) Nevajadzīgo svītrot.
 Papildinājums
 Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas Nr. ... papildinājums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz netiešās redzamības ierīču uzstādīšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46.
 1.
 Spoguļu un netiešās redzamības papildierīču tirdzniecības nosaukums vai preču zīme un to sastāvdaļu tipa apstiprinājuma numurs: ...
 2.
 Spoguļu un netiešās redzamības ierīču klase(-es) (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (1)
 3.
 Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma paplašinājums uz attiecīgo netiešās redzamības ierīci: ...
 4.
 Vadītāja sēdvietas R punkta noteikšanas dati: ...
 5.
 Maksimālais un minimālais virsbūves platums, attiecībā uz kuru spogulim un netiešās redzamības ierīcei ir piešķirts tipa apstiprinājums (šo noteikumu 15.2.2.3 punktā minētajām šasijām/kabīnēm): ...
 6.
 Šai apliecībai ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš norādīto tipa apstiprinājuma numuru: ...
 a)
 rasējumi, kuros ir parādīts netiešās redzamības ierīču uzstādījums,
 b)
 rasējumi un plāni, kuros ir parādīts uzstādījuma novietojums, kā arī sniegti parametri tai konstrukcijas daļai, uz kuras uzstāda netiešās redzamības ierīces ...
 7.
 Piezīmes (piem., labās puses / kreisās puses satiksmei (1)): ...
 (1) Nevajadzīgo svītrot.
 5. PIELIKUMS
 NETIEŠĀS REDZAMĪBAS IERĪCES APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS
 (skatīt noteikumu 5.4. punktu)
 Šis netiešās redzamības ierīcei piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka spogulis ir II klases atpakaļskata spogulis, kurš apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 46 un ar apstiprinājuma numuru 042439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājuma piešķiršanas laikā Noteikumi Nr. 46 jau ietvēra 04. grozījumu sēriju.
 Piezīme. Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem jābūt novietotiem blakus aplim un – vai nu virs vai zem burta “E”, vai arī – pa kreisi vai pa labi no šā burta. Visiem apstiprinājuma numura cipariem jābūt vienā un tajā pašā burta “E” pusē un jābūt vērstiem tajā pašā virzienā. Papildu simbolam jābūt diametrāli pretī apstiprinājuma numuram. Apstiprinājuma numurā nevajadzētu izmantot romiešu ciparus, lai novērstu iespēju, ka tos varētu sajaukt ar citiem simboliem.
 6. PIELIKUMS
 ATSTAROŠANĀS SPĒJAS NOTEIKŠANAS TESTA METODE
 1. DEFINĪCIJAS
 1.1. CIE standarta gaismas avots A (1) – kolorimetrisks gaismas avots, kas veido pilnu izstarojuma avotu ar T68 = 2 855,6 K.
 1.1.2. CIE standarta avots A (1) – gāzes volframa kvēlspuldze, kas darbojas korelētas krāsas temperatūrā T68 = 2 855,6 K.
 1.1.3. CIE 1931 standarta kolorimetrisks uztvērējs (1) – starojuma uztvērējs, kura kolorimetriskie parametri atbilst spektrālajam kolometriskajam raksturojumam , , (skatīt tabulu).
 1.1.4. CIE spektrālais kolometriskais raksturojums (1) – līdzvērtīga enerģijas spektra spektrālo elementu kolometriskais raksturojums CIE (XYZ) sistēmā.
 1.1.5. Fotooptiskā redzamība (1) – redzamība ar neapbruņotu aci, kad tā ir pielāgojusies spilgtumam, kas ir vismaz vairākas cd/m2.
 2. IEKĀRTA
 2.1. Vispārīgi norādījumi
 Iekārta sastāv no gaismas avota, testa parauga turētāja, uztvērēja ar fotodetektoru un rādījumu skalu (skatīt 1. attēlu) un ārējās gaismas iedarbības novēršanas līdzekļa.
 Uztvērējā var atrasties gaismu integrējošā lode, lai atvieglotu neplakanu (izliektu) spoguļu atstarojuma noteikšanu (skatīt 2. attēlu).
 2.2. Gaismas avota un uztvērēja spektrālie parametri
 Gaismas avots ir veidots no CIE standarta avota A un ar to saistītas optiskas iekārtas, ar ko nodrošina gandrīz paralēlu gaismas staru kūli. Ieteicams izmantot sprieguma stabilizētāju, lai iekārtas darbības laikā saglabātu fiksētu lampas spriegumu.
 Uztvērējā jābūt fotodetektoram, kura spektrālie rādījumi ir proporcionāli CIE (1931) standarta kolorimetriskā uztvērēja fotooptiskajai spilgtuma funkcijai (skatīt tabulu). Var izmantot jebkuru citu gaismas avota – filtra – uztvērēja kombināciju, kas nodrošina ekvivalentu CIE standarta gaismas avotu A un fotooptisko redzamību. Ja uztvērējā izmanto integrējošo lodi, lodes iekšējo virsmu pārklāj ar matētu (difuzīvu) spektrāli neselektīvu baltu pārklājumu.
 2.3. Ģeometriskie nosacījumi
 Vēlams, lai krītošā staru kūļa leņķis (θ) ir 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) no perpendikula attiecībā pret testējamo virsmu, un lai tas nepārsniedz pielaides augšējo robežu (t. i., 0,53 rad jeb 30°). Uztvērēja ass veido leņķi (θ) ar šo perpendikulu, kas ir vienāds ar leņķi, kuru veido pilnais staru kūlis (skatīt 1. attēlu). Saskaroties ar testējamo virsmu, krītošā staru kūļa diametrs nav mazāks kā 13 mm (0,5 collas). Atstarotais stars nav lielāks kā fotodetektora jutīgā virsma, pārklāj ne mazāk kā 50 % no šīs virsmas un, cik iespējams, pārklāj to pašu virsmas segmentu, kas tika pārklāts iekārtas kalibrēšanas laikā.
 Ja uztvērējā izmanto integrējošo lodi, tās minimālais diametrs ir 127 mm (5 collas). Atveres paraugam un krītošajam staru kūlim lodē ir tik lielas, lai pa tām iekļūtu viss krītošais un atstarotais staru kūlis. Fotodetektoru novieto tā, lai tas neuztvertu tiešu gaismu ne no krītošā, ne arī no atstarotā staru kūļa.
 2.4. Fotodetektora rādījumu skalas elektriskie parametri
 Fotodetektora rādījums, ko nolasa no rādījumu skalas, ir gaismas jutīgās virsmas gaismas intensitātes lineāra funkcija. Lai atvieglotu reducēšanu līdz 0 un kalibrēšanas koriģēšanu, paredz (elektriskus un/vai optiskus) līdzekļus. Šie līdzekļi neietekmē instrumenta linearitāti vai spektrālos parametrus. Uztvērēja rādījumu skalas precizitāte ir ± 2 % no pilnas skalas vai ± 10 % no nolasījuma lieluma – atkarībā no tā, kurš procents ir mazāks.
 2.5. Parauga turētājs
 Šim mehānismam testa paraugs jāfiksē tā, lai avota balsta un uztvērēja asis krustotos uz atstarojošās virsmas. Atstarojošā virsma var atrasties spoguļa parauga iekšpusē vai vienā no tā pusēm atkarībā no tā, vai tas ir spogulis ar “pirmo virsmu”, “otro virsmu” vai prizmatisks “atlokāma” tipa spogulis.
 3. PROCEDŪRA
 3.1. Tiešās kalibrēšanas metode
 Tiešajā kalibrēšanas metodē par atskaites standartu izmanto gaisu. Šo metodi piemēro iekārtām, kas konstruētas tā, lai varētu veikt kalibrēšanu 100 % punktā, iešūpojot uztvērēju vajadzīgajā vietā tieši uz gaismas avota ass (skatīt 1. attēlu).
 Izmantojot šo metodi, dažos gadījumos (piemēram, veicot zema atstarojuma virsmu mērījumus) vēlams izmantot kalibrēšanas starppunktu (starp 0 un 100 % uz skalas). Šādā gadījumā optiskajā ceļā ievieto neitrāla blīvuma filtru, kura caurlaidība ir zināma, un pēc tam koriģē kalibrēšanas kontrolskalu, līdz var nolasīt neitrālā blīvuma filtra caurlaidību procentos. Šo filtru noņem pirms atstarojuma mērījumu veikšanas.
 3.2. Netiešās kalibrēšanas metode
 Netiešās kalibrēšanas metodi piemēro, ja iekārtai ir fiksēta avota un uztvērēja ģeometrija. Vajadzīgs atbilstīgi kalibrēts un uzturēts atstarojuma standarts. Vēlams, lai šis atskaites standarts ir plakans spogulis, kura atstarojuma vērtība pēc iespējas vairāk līdzinās testa paraugu atstarojuma vērtībai.
 3.3. Plakana spoguļa mērījumi
 Plakanu spoguļu paraugu atstarojumu var noteikt ar instrumentiem, izmantojot vai nu tiešo vai netiešo kalibrēšanas metodi. Atstarojumu vērtību nolasa tieši no rādījumu skalas.
 3.4. Neplakana (izliekta) spoguļa mērījumi
 Izliekto spoguļu atstarojuma noteikšanā jāizmanto iekārtas, kuru uztvērējā ir integrējošā lode (skatīt 2. attēlu). Ja instrumenta rādījumu skala standarta spogulim ar E % atstarojumu uzrāda ne dalījumus, nezināma atstarojuma spoguļa nx dalījumi saskaņā ar šādu formulu atbildīs X % atstarojumam:
 1. attēls
 Vispārīgi attēlots reflektometrs, kas demonstrē divu kalibrēšanas metožu shēmu.
 2. attēls
 Vispārīgi attēlots reflektometrs ar integrējošo lodi uztvērējā
 4. CIE 1931 STANDARTA KOLORIMETRISKĀ ATSTAROTĀJA SPEKTRĀLAIS KOLOMETRISKAIS RAKSTUROJUMS (2)
 Šīs tabulas avots ir CIE izdevums 50 (45) (1970).
 λ
 nm
 380
 0,001 4
 0,000 0
 0,006 5
 390
 0,004 2
 0,000 1
 0,020 1
 400
 0,014 3
 0,000 4
 0,067 9
 410
 0,043 5
 0,001 2
 0,207 4
 420
 0,134 4
 0,004 0
 0,645 6
 430
 0,283 9
 0,011 6
 1,385 6
 440
 0,348 3
 0,023 0
 1,747 1
 450
 0,336 2
 0,038 0
 1,772 1
 460
 0,290 8
 0,060 0
 1,669 2
 470
 0,195 4
 0,091 0
 1,287 6
 480
 0,095 6
 0,139 0
 0,813 0
 490
 0,032 0
 0,208 0
 0,465 2
 500
 0,004 9
 0,323 0
 0,272 0
 510
 0,009 3
 0,503 0
 0,158 2
 520
 0,063 3
 0,710 0
 0,078 2
 530
 0,165 5
 0,862 0
 0,042 2
 540
 0,290 4
 0,954 0
 0,020 3
 550
 0,433 4
 0,995 0
 0,008 7
 560
 0,594 5
 0,995 0
 0,003 9
 570
 0,762 1
 0,952 0
 0,002 1
 580
 0,916 3
 0,870 0
 0,001 7
 590
 1,026 3
 0,757 0
 0,001 1
 500
 1,062 2
 0,631 0
 0,000 3
 610
 1,002 6
 0,503 0
 0,000 3
 620
 0,854 4
 0,381 0
 0,000 2
 630
 0,642 4
 0,265 0
 0,000 0
 640
 0,447 9
 0,175 0
 0,000 0
 650
 0,283 5
 0,107 0
 0,000 0
 660
 0,164 9
 0,061 0
 0,000 0
 670
 0,087 4
 0,032 0
 0,000 0
 680
 0,046 8
 0,017 0
 0,000 0
 690
 0,022 7
 0,008 2
 0,000 0
 700
 0,011 4
 0,004 1
 0,000 0
 710
 0,005 8
 0,002 1
 0,000 0
 720
 0,002 9
 0,001 0
 0,000 0
 730
 0,001 4
 0,000 5
 0,000 0
 740
 0,000 7
 0,000 2 (3)
 0,000 0
 750
 0,000 3
 0,000 1
 0,000 0
 760
 0,000 2
 0,000 1
 0,000 0
 770
 0,000 1
 0,000 0
 0,000 0
 780
 0,000 0
 0,000 0
 0,000 0
 Skaidrojošs attēls
 Sfērisko spoguļu atstarojuma koeficienta mērīšanas ierīces paraugs
 (1) Definīcijas avots ir CIE izdevums 50 (45) International Electronical Vocabulary, Group 45, Lighting.
 (2) Saīsināta tabula. Vērtības ir noapaļotas līdz četrām decimāldaļām.
 (3) 1966. gadā mainīts (no 3 uz 2).
 7. PIELIKUMS
 SPOGUĻA ATSTAROJOŠĀS VIRSMAS IZLIEKUMA RĀDIUSA “r” NOTEIKŠANAS PROCEDŪRA
 1. MĒRĪJUMI
 1.1. Iekārtas
 Izmanto “sferometru”, kurš ir līdzīgs šā pielikuma 1. attēlā aprakstītajam un kuram ir noteikti mēraparāta skalas rādītāja attālumi, un kura pamatnes balsti ir fiksēti.
 1.2. Mērījumu punkti
 1.2.1. Izliekuma pamatrādiusus mēra trijos punktos, kas atrodas pēc iespējas tuvāk vienai trešdaļai, pusei un divām trešdaļām tā atstarojošās virsmas loka, kas iet caur šīs virsmas centru paralēli b segmentam, vai arī –, punktos uz tā loka, kas iet caur atstarojošās virsmas centru, kurš tam ir perpendikulārs, ar nosacījumu, ka šis loks ir garāks.
 1.2.2. Ja atstarojošās virsmas izmēra dēļ nav iespējams veikt mērījumus šo noteikumu 2.1.1.6 punktā noteiktajos virzienos, par testiem atbildīgie tehniskie dienesti var veikt mērījumus minētajā punktā divos perpendikulāros virzienos pēc iespējas tuvāk augstāk aprakstītajiem virzieniem.
 2. IZLIEKUMA “r” RĀDIUSA APRĒĶINĀŠANA
 “r”, ko izsaka mm, aprēķina pēc šādas formulas:
 kurā:
 rp1
 =
 izliekuma rādiuss pirmajā mērījuma punktā,
 rp2
 =
 izliekuma rādiuss otrajā mērījuma punktā,
 rp3
 =
 izliekuma rādiuss trešajā mērījuma punktā.
 1 attēls
 Sferometrs
 8. PIELIKUMS
 H PUNKTA UN FAKTISKĀ RUMPJA LEŅĶA NOTEIKŠANAS PROCEDŪRA MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU SĒDVIETĀM (1)
 (1) Procedūra ir aprakstīta Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (RE.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 1. papildinājums.
 Telpiskas H punkta ierīces apraksts (trīsdimensiju H ierīce) (1)
 (1) Procedūra ir aprakstīta Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (RE.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 2. papildinājums
 Trīsdimensiju koordinātu sistēma (1)
 (1) Procedūra ir aprakstīta Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (RE.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 3. papildinājums
 Atskaites dati par sēdvietu novietojumu (1)
 (1) Procedūra ir aprakstīta Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (RE.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 9. PIELIKUMS
 (Rezervēts)
 10. PIELIKUMS
 IZŠĶIRTSPĒJAS ATTĀLUMA APRĒĶINĀŠANA
 1. NETIEŠĀS REDZAMĪBAS KAMERAS UN EKRĀNA IERĪCE
 1.1. Vismazākā uztveramā objekta noteikšana
 Vismazāko objektu, ko var uztvert ar neapbruņotu aci, nosaka saskaņā ar standarta oftalmoloģiskajiem testiem, piemēram, Landolta gredzenu testu vai trīsstūra orientācijas izšķirtspējas (TOD) testu. Vismazāko uztveramo objektu redzamības sistēmas centrā var noteikt ar Landolta gredzena testu vai TOD testu. Pārējā redzeslaukā vismazāko uztveramo objektu var noteikt, pamatojoties uz redzamības sistēmas centrā noteikto vismazāko uztveramo objektu un lokālo attēla deformāciju. Piemēram, digitālās kameras gadījumā vismazākais uztveramais objekts konkrētā pikseļa atrašanās vietā (ekrānā) maina mērogu apgrieztā virzienā attiecībā pret pikseļa telpisko leņķi.
 1.1.1. Landolta gredzenu tests
 Landolta gredzenu testā simbolus atpazīst testējamais subjekts. Saskaņā ar šo testu vismazākais uztveramais objekts ir definēts kā Landolta gredzenu simbola atveres izmēra redzes leņķis pie robežvērtības izmēra, ko izsaka loka minūtēs. Robežvērtības izmērs atbilst izmēram, kurā subjekts pareizi atpazīst vērsumu 75 % pārbaudījumu. Vismazāko uztveramo objektu nosaka ar testu, kurā kā novērotājs piedalās cilvēks. Kameras priekšā novieto testa tabulu ar testa simboliem un novērotājs nosaka testa simbolu vērsumu, skatoties ekrānā. Ņemot vērā Landolta gredzenu testa simbola atveres izmēra robežvērtību d (m) un attālumu starp testa rakstu un kameru D (m), vismazāko uztveramo objektu ωc (loka minūtēs) aprēķina šādi:
 1.1.2. TOD tests
 Landolta gredzenu testu var izmantot, lai noteiktu vismazāko uztveramo objektu kameras un ekrāna sistēmā. Tomēr sensoru sistēmām piemērotāka ir TOD (trīsstūra orientācijas izšķirtspējas) metode, kura ir līdzīga Landolta gredzenu testam, taču ietver vienādsānu trīsstūra testa rakstu. Trīsstūra orientācijas izšķirtspējas metodi ir sīki aprakstījuši Bijl&Valeton (1999), kuri ir izstrādājuši praktiskus norādījumus par TOD mērījumu veikšanu. Atbilstoši šai metodei novērošanas sistēmas testēšanai izmanto no trīsstūriem sastāvošu testa rakstu (skatīt 1. attēlu). Katru trīsstūri var novietot vienā no četrām iespējamajām pozīcijām (pavēršot trīsstūra augšdaļu augšup, pa kreisi, pa labi vai lejup) un novērotājs nosaka/min katra trīsstūra vērsumu. Pēc tam, kad šī procedūra ir atkārtota daudzas reizes ar dažādu izmēru trīsstūriem (kuru vērsums ir izvēlēts pēc nejaušības principa), var noteikt pareizo atbilžu īpatsvaru (skatīt 2. attēlu) un palielināt testa raksta izmēru. Robežvērtība ir definēta kā punkts, kurā pareizo atbilžu īpatsvars pārsniedz rādītāju 0,75, un to var iegūt, uzzīmējot vienmērīgu datu funkciju (skatīt Bijl & Valeton, 1999). Kritiskā uztvere ir sasniegta, kad kritiskā objekta diametrs ir vienāds ar diviem robežvērtības izmēram atbilstoša trīsstūra platumiem. Vismazākais uztveramais objekts (ωc) ir vienāds ar 0,25. daļām no robežvērtības izmēram atbilstoša trīsstūra platuma. Tas nozīmē, ka, ņemot vērā robežvērtības trīsstūra platumu w (m) un attālumu starp testa rakstu un kameru D (m), vismazāko uztveramo objektu ωc (loka minūtēs) aprēķina šādi:
 1 attēls
 Trīsstūra testa raksts, ko izmanto trīsstūra orientācijas izšķirtspējas (TOD) metodei
 2 attēls
 Parastā attiecība starp trīsstūra izmēru un pareizo atbilžu īpatsvaru
 1.2. Ekrāna kritiskā redzamības attāluma noteikšana
 Ekrānam ar noteiktiem izmēriem un īpašībām var aprēķināt tādu attālumu līdz ekrānam, kura robežās izšķirtspējas attālums ir atkarīgs tikai no kameras efektivitātes. Kritiskais redzamības attālums rmcrit ir definēts kā attālums, kurā ekrānā attēlotais vismazākais uztveramais objekts veido 1 loka minūti, ko mēra no acs (standarta asuma robežvērtība novērotājam).
 kurā:
 rmcrit
 :
 ekrāna kritiskais redzamības attālums (m),
 δ
 :
 vismazākā ekrānā uztveramā objekta izmērs (m).
 1.3. Izšķirtspējas attāluma noteikšana
 1.3.1. Attiecībā uz maksimālo izšķirtspējas attālumu kritiskās redzamības attāluma robežās, ja izvietojuma dēļ attālums starp aci un ekrānu ir mazāks par kritiskās redzamības attālumu, teorētisko maksimālo izšķirtspējas attālumu nosaka šādi:
 kurā:
 rdclose
 :
 izšķirtspējas attālums (m),
 D0
 :
 kritiskā objekta diametrs (m) saskaņā ar šo noteikumu 2.1.2.6 punktu; lai aprēķinātu rdclose V un VI klases ierīcēm, izmanto nosacītu vērtību 0,30 m,
 f
 :
 robežvērtības palielināšanas koeficients, kas ir vienāds ar 8,
 ωc
 :
 vismazākais uztveramais objekts (loka minūtēs).
 1.3.2. Izšķirtspējas attālums ir lielāks par kritisko redzamības attālumu. Ja izvietojuma dēļ attālums starp aci un ekrānu ir lielāks par kritiskās redzamības attālumu, teorētisko maksimālo izšķirtspējas attālumu nosaka šādi:
 (m)
 kurā:
 rdfar
 :
 izšķirtspējas attālums, ja attālumi ir lielāki par kritiskās redzamības attālumu (m),
 rdclose
 :
 izšķirtspējas attālums, ja attālumi ir mazāki par kritiskās redzamības attālumu (m),
 rm
 :
 redzamības attālums, t. i., attālums starp aci un ekrānu (m),
 rmcrit
 :
 kritiskais redzamības attālums (m).
 2. PAPILDU FUNKCIONĀLĀS PRASĪBAS
 Pamatojoties uz uzstādīšanas nosacījumiem, nosaka, vai visa uzstādītā ierīce vēl aizvien atbilst šo noteikumu 6.2.2 punktā uzskaitītajām funkcionālajām prasībām, jo īpaši ņemot vērā apžilbināšanas korekciju, ekrāna maksimālo un minimālo spožumu. Nosaka arī iespējamo apžilbināšanas korekcijas pakāpi un leņķi, kādā saules gaisma var krist uz ekrānu (netraucējot redzamību), un datus salīdzina ar atbilstošajiem sistēmas mērījumu rezultātiem. To var veikt vai nu ar datorprojektētu modeli, nosakot gaismas leņķus attiecībā pret ierīci, kad tā ir uzstādīta uz atbilstoša transportlīdzekļa, vai arī veicot attiecīgos mērījumus atbilstošam transportlīdzeklim, kā aprakstīts šo noteikumu 6.2.2.2 punktā.
 11. PIELIKUMS
 REDZAMĀ OBJEKTA IZMĒRA NOTEIKŠANA
 1. NETIEŠĀS REDZAMĪBAS KAMERAS UN EKRĀNA IERĪCE
 1.1. Vispārīga informācija
 Nosakot redzamā objekta izmēru, ņem vērā plankuma iespējamo parādīšanos. Tas ietekmē attēlu ekrānā un tā rezultātā tiek aizklāts redzamības lauks un attiecīgi arī objekts. Izšķir turpmāk minētos gadījumus.
 1.2. A gadījums. Parādās plankums
 1.2.1. 1. darbība. Atbilstoši no noteikumu 6.2.2.2.1.2 punktā aprakstītajiem nosacījumiem jāizmēra ekrānā redzamā vertikālā plankuma platums (s), piemēram, ar mērīšanas mikroskopu.
 1.2.2. 2. darbība. Noteiktā attālumā no kameras ir jānovieto objekts. Ekrānā redzamā objekta platums (b) ir jāizmēra pret saules gaismu aizsargātos apstākļos, piemēram, ar mērīšanas mikroskopu.
 1.2.3. 3. darbība. Aprēķina objekta atlikušo platumu (α) saskaņā ar šādu vienādojumu:
 kurā:
 α
 :
 ekrānā redzamā objekta atlikušais platums (ar plankumu) (loka minūtēs),
 b
 :
 ekrānā redzamā objekta platums (bez plankuma) (mm),
 s
 :
 plankuma platums (mm),
 r
 :
 redzamības attālums (mm).
 1.3. B gadījums. Plankums neparādās
 1.3.1. 1. darbība. Noteiktā attālumā no kameras ir jānovieto objekts. Ekrānā redzamā objekta platums (b) ir jāizmēra pret saules gaismu aizsargātos apstākļos, piemēram, ar mērīšanas mikroskopu.
 1.3.2. 2. darbība. Aprēķina objekta platumu (α) saskaņā ar šādu vienādojumu:
 kurā:
 α
 :
 ekrānā redzamā objekta platums (bez plankuma) (loka minūtēs),
 b
 :
 ekrānā redzamā objekta platums (bez plankuma) (mm),
 r
 :
 redzamības attālums (mm).
 1.4. Lietošanas pamācībā iekļaujamie dati
 V un VI klases kameras un ekrāna ierīču gadījumā lietošanas pamācībā ir jāiekļauj tabula, kurā norāda attiecīgās kameras uzstādīšanas minimālo un maksimālo augstumu virs zemes dažādiem redzamības attālumiem. Kameru uzstāda attiecīgajā augstuma diapazonā. Redzamības attālumus nosaka atbilstoši plānotajiem ekspluatācijas mērķiem. Šī tabula ir sniegta kā paraugs.
 Redzamības attālums
 0,5 m
 1,0 m
 1,5 m
 2,0 m
 2,5 m
 Minimālais uzstādīšanas augstums
 1.4.1 punkts
 1.4.1 punkts
 1.4.1 punkts
 1.4.1 punkts
 1.4.1 punkts
 Maksimālais uzstādīšanas augstums
 1.4.2 punkts
 1.4.2 punkts
 1.4.2 punkts
 1.4.2 punkts
 1.4.2 punkts
 1.4.1. Minimālais uzstādīšanas augstums ir vienāds visiem redzamības attālumiem, jo tas nav atkarīgs no redzamības attāluma. To nosaka, pamatojoties uz redzamības lauka un kameras redzamības lauka izmēriem. Minimālo uzstādīšanas augstumu nosaka atbilstoši turpmāk aprakstītajai kārtībai.
 1.4.1.1. 1. darbība. Atzīmēt uz zemes plānoto redzamības lauku.
 1.4.1.2. 2. darbība. Novietot kameru virs redzamības lauka tādā veidā, lai kamera būtu vērsta pret redzamības lauku. Sānu pozīcijai jāatbilst plānotajai uzstādīšanas vietai uz transportlīdzekļa.
 1.4.1.3. 3. darbība. Kameras augstums virs zemes ir jāmaina tādā veidā, lai ekrānā attēlotais redzamības lauks aptvertu vismaz tikpat lielu zonu kā redzamības lauks. Tāpat arī ekrānā attēlotajam redzamības laukam ir jāaptver viss ekrāns.
 1.4.1.4. 4. darbība. Jāizmēra augstums no zemes līdz kamerai, iegūstot minimālo uzstādīšanas augstumu. Iegūtā vērtība jāpieraksta.
 1.4.2. Maksimālais uzstādīšanas augstums atšķiras dažādiem redzamības attālumiem, jo līdz ar uzstādīšanas augstumu mainās attēlotā objekta izmērs. Maksimālo uzstādīšanas augstumu nosaka atbilstoši turpmāk aprakstītajai kārtībai.
 1.4.2.1. 1. darbība. Katram redzamības attālumam nosaka ekrānā attēlotā kritiskā objekta minimālo platumu bmin.
 kurā:
 r
 :
 redzamības attālums milimetros,
 bmin
 :
 ekrānā attēlotā kritiskā objekta minimālais platums milimetros.
 1.4.2.2. 2. darbība. Novietot kritisko objektu atzīmētajā plānotajā redzamības laukā vietā, kurā attālums starp kritisko objektu un kameru ir vislielākais. Jānodrošina tādi apgaismojuma apstākļi, lai kritiskais objekts būtu skaidri redzams ekrānā.
 1.4.2.3. 3. darbība. Jāizvēlas iespējamā redzamības attāluma pirmā vērtība.
 1.4.2.4. 4. darbība. Kameras augstums virs zemes ir jāmaina tādā veidā, lai ekrānā attēlotā objekta atlikušais platums B būtu vienāds ar attiecīgajam redzamības attālumam noteikto minimālo platumu.
 kurā:
 B
 :
 ekrānā attēlotā objekta atlikušais platums (kas ir “b” gadījumā bez plankuma un “b – s” gadījumā ar plakumu) milimetros (skatīt 1.1 punktu “Vispārīga informācija”).
 1.4.2.5. 5. darbība. Jāizmēra augstums no zemes līdz kamerai, iegūstot maksimālo uzstādīšanas augstumu, kas ir noteikts attiecīgajam redzamības attālumam. Iegūtā vērtība jāpieraksta.
 1.4.2.6. 6. darbība. Iepriekš aprakstītā 4. un 5. darbība ir jāveic attiecībā uz pārējiem redzamības attālumiem.