text:
Capitolul IArticolul 1Articolul 2Articolul 3Articolul 4Articolul 5Capitolul IIArticolul 6Articolul 7Articolul 8Articolul 10Capitolul IIIArticolul 11Capitolul IVArticolul 12Articolul 13Articolul 14Articolul 15Articolul 16Capitolul VArticolul 17Articolul 18Articolul 19Articolul 20Capitolul VIArticolul 21Articolul 22Articolul 23Capitolul VIIArticolul 24Articolul 25Articolul 26Articolul 27Articolul 28Articolul 29Articolul 30Capitolul VIIIArticolul 31Articolul 32Articolul 33Articolul 34Articolul 35Articolul 36Articolul 37Articolul 38Articolul 39Articolul 40Articolul 41Capitolul IXArticolul 42Articolul 43Articolul 44Articolul 45Articolul 46Articolul 47Articolul 48Articolul 49Articolul 50Articolul 51Capitolul XArticolul 52Articolul 53Articolul 54Articolul 55Articolul 56Articolul 57Articolul 58Articolul 59Articolul 60Capitolul XIArticolul 61Articolul 62Articolul 63Articolul 64Articolul 65Articolul 66Articolul 67Articolul 68Articolul 69Articolul 70Articolul 71Articolul 72Capitolul XIIArticolul 73Articolul 74Articolul 75Articolul 76Articolul 77Articolul 78Articolul 79Articolul 80Articolul 81Articolul 82Articolul 83Articolul 84Articolul 85Articolul 86Articolul 87
 LEGE nr. 29 din 31 martie 2000 (*actualizata*)privind sistemul naţional de decoratii al României(actualizata până la data de 14 iunie 2000*)EMITENTPARLAMENTUL------------*) Textul initial a fost publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 146 din 7 aprilie 2000. Aceasta este forma actualizata de S.C. "Centrul Teritorial de Calcul Electronic" S.A. Piatra Neamt până la data de 14 iunie 2000, cu modificările şi completările aduse de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 70 din 6 iunie 2000.Parlamentul României adopta prezenta lege.
 + Capitolul I Dispozitii generale
 + Articolul 1Se instituie sistemul naţional de decoratii al României potrivit prevederilor prezentei legi.
 + Articolul 2Sistemul naţional de decoratii cuprinde:A. decoratii naţionale:- ordine, cruci şi medalii;B. decoratii pe domenii de activitate: a) ordine şi medalii civile; ... b) ordine şi medalii militare: ... - de pace;- de razboi;C. semne onorifice.
 + Articolul 3 (1) Decoratiile sunt conferite cetatenilor români pentru serviciile excepţionale aduse statului şi poporului român, pentru acte de eroism savarsite în serviciul militar şi pentru merite deosebite în activitate. ... (2) Decoratiile pot fi conferite şi unităţilor militare pentru fapte deosebite savarsite în timp de pace şi pentru acte de eroism în timp de razboi. ... (3) Decoratiile pot fi conferite şi cetatenilor straini pentru contribuţia deosebită la progresul umanitatii, la promovarea pacii şi a democratiei în lume, la dezvoltarea relatiilor de colaborare şi prietenie cu România sau pentru fapte şi servicii remarcabile aduse statului şi poporului român. ... + Articolul 4 (1) Decoratiile sunt conferite de Preşedintele României, prin decret, în baza propunerilor de decorare individuale. ... (2) Propunerile de decorare se fac de către: ... a) preşedintele Senatului sau de preşedintele Camerei Deputatilor, pentru Preşedintele României, primul-ministru, senatori şi deputati; ... b) primul-ministru, pentru membrii Guvernului; ... c) ministrii şi conducătorii instituţiilor şi organizaţiilor centrale autonome, pentru persoanele din domeniul lor de activitate. ... (3) Preşedintele României poate să confere decoratii şi din proprie iniţiativă, în proportie de 1% din numărul total stabilit prin lege pentru fiecare grad sau clasa a fiecarei decoratii, cu excepţia gradelor de Mare Ofiter, Mare Cruce şi Colan. ... (4) Pentru cetatenii români decorarea are loc o dată pe an, cu ocazia Zilei Naţionale a României. ... (5) În cazuri speciale decoratiile pot fi conferite şi pe parcursul anului calendaristic. ... + Articolul 5Propunerile nominale pentru conferirea decoratiilor sunt avizate de Cancelaria Ordinelor, care se infiinteaza în cadrul Presedintiei României.
 + Capitolul II Sistemul de decoratii
 + Articolul 6Decoratiile naţionale sunt urmatoarele:A. Ordine:I. Ordinul Steaua României;II. Ordinul Serviciul Credincios;III. Ordinul Pentru Merit;B. Cruci şi medalii:I. Crucea Serviciul Credincios;II. Medalia Serviciul Credincios;III. Medalia Pentru Merit;C. Cruci comemorative:I. Crucea Comemorativa a Rezistentei Anticomuniste;II. Crucea Comemorativa a Revolutiei Anticomuniste din Decembrie 1989;III. Crucea Comemorativa a celui de-al doilea Razboi Mondial.
 + Articolul 7Decoratiile civile pe domenii de activitate sunt urmatoarele:A. Ordine:- Ordinul Meritul Agricol;- Ordinul Meritul Cultural;- Ordinul Meritul Industrial şi Comercial;- Ordinul Meritul pentru Invatamant;- Ordinul Meritul Sanitar;- Ordinul Meritul Sportiv;B. Medalii:- Medalia Meritul Agricol;- Medalia Meritul Cultural;- Medalia Meritul Industrial şi Comercial;- Medalia Meritul pentru Invatamant;- Medalia Meritul Sanitar;- Medalia Meritul Sportiv.
 + Articolul 8Decoratiile militare de pace sunt urmatoarele:A. Ordine:- Ordinul Virtutea Militara;- Ordinul Virtutea Aeronautica;- Ordinul Virtutea Maritima;B. Medalii:- Medalia Virtutea Militara;- Medalia Virtutea Aeronautica;- Medalia Virtutea Maritima;- Medalia Barbatie şi Credinta. ART. 9 Decoratiile militare de razboi sunt urmatoarele: A. Ordine: I. Ordinul Mihai Viteazul; II. Ordinul Steaua României; III. Ordinul Serviciul Credincios; IV. Ordinul Pentru Merit; V. - Ordinul Virtutea Militara; - Ordinul Virtutea Aeronautica; - Ordinul Virtutea Maritima; VI. Ordinul Meritul Sanitar; B. Medalii: I. - Medalia Virtutea Militara; - Medalia Virtutea Aeronautica; - Medalia Virtutea Maritima; II. Crucea Serviciul Credincios; III. Medalia Serviciul Credincios; IV. Medalia Pentru Merit; V. Medalia Barbatie şi Credinta; VI. Medalia Meritul Sanitar.
 + Articolul 10Semnele onorifice sunt urmatoarele:1. Semnul onorific Vulturul României, care se conferă parlamentarilor;2. Semnul onorific Rasplata Muncii în Serviciul Public;3. Semnul onorific în serviciul armatei, care se conferă ofiterilor care au: a) 15 ani de activitate în armata; ... b) 20 de ani de activitate în armata; ... c) 25 de ani de activitate în armata; ... 4. Semnul onorific în serviciul armatei, care se conferă maistrilor militari şi subofiterilor care au: a) 15 ani de activitate în armata; ... b) 20 de ani de activitate în armata; ... c) 25 de ani de activitate în armata. ... + Capitolul III Ierarhia decoratiilor
 + Articolul 11 (1) Ierarhia fiecarei decoratii, în ordine descrescatoare, este urmatoarea: ... I. Ordine naţionale:1. Ordinul Steaua României, instituit prin Ordonanţa de urgenta a Guvernului nr. 11/1998pentru reinstituirea Ordinului naţional Steaua României, republicată, cuprinde 6 grade: a) Colan; ... b) Mare Cruce; ... c) Mare Ofiter; ... d) Comandor; ... e) Ofiter; ... f) Cavaler. ... ----------Pct. I.1 al alin. (1) al art. 11 a fost modificat de pct. 1 al art. unic din ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 70 din 6 iunie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 267 din 14 iunie 2000.2. Ordinul Serviciul Credincios cuprinde 5 grade: a) Mare Cruce; ... b) Mare Ofiter; ... c) Comandor; ... d) Ofiter; ... e) Cavaler. ... 3. Ordinul Pentru Merit cuprinde 5 grade: a) Mare Cruce; ... b) Mare Ofiter; ... c) Comandor; ... d) Ofiter; ... e) Cavaler. ... II. Ordine civile, pe domenii de activitate:1. Ordinul Meritul Agricol cuprinde 4 grade: a) Mare Ofiter; ... b) Comandor; ... c) Ofiter; ... d) Cavaler. ... 2. Ordinul Meritul Cultural cuprinde 4 grade: a) Mare Ofiter; ... b) Comandor; ... c) Ofiter; ... d) Cavaler. ... 3. Ordinul Meritul Industrial şi Comercial cuprinde 4 grade: a) Mare Ofiter; ... b) Comandor; ... c) Ofiter; ... d) Cavaler. ... 4. Ordinul Meritul pentru Invatamant cuprinde 4 grade: a) Mare Ofiter; ... b) Comandor; ... c) Ofiter; ... d) Cavaler. ... 5. Ordinul Meritul Sanitar cuprinde 4 grade: a) Mare Ofiter; ... b) Comandor; ... c) Ofiter; ... d) Cavaler. ... 6. Ordinul Meritul Sportiv cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... III. Ordine militare de pace:1. Ordinul Virtutea Militara cuprinde 4 grade: a) Mare Ofiter; ... b) Comandor; ... c) Ofiter; ... d) Cavaler. ... 2. Ordinul Virtutea Aeronautica cuprinde 4 grade: a) Mare Ofiter; ... b) Comandor; ... c) Ofiter; ... d) Cavaler. ... 3. Ordinul Virtutea Maritima cuprinde 4 grade: a) Mare Ofiter; ... b) Comandor; ... c) Ofiter; ... d) Cavaler. ... IV. Ordine militare de razboi:- Ordinul Mihai Viteazul cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... (2) Ordinele naţionale şi militare, precum şi Ordinul Meritul Sanitar, conferite ca decoratii de razboi, au insemne speciale şi îşi păstrează fiecare ierarhia proprie, ordinea lor ierarhica fiind cea prevăzută la art. 9 lit. A. ... V. Cruci şi medalii naţionale:1. Crucea Comemorativa a Rezistentei Anticomuniste cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 2. Crucea Comemorativa a Revolutiei Anticomuniste din Decembrie 1989 cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 3. Crucea Comemorativa a celui de-al doilea Razboi Mondial, fără clase, este cea instituita prin Legea nr. 68/1994 privind înfiinţarea Medaliei Crucea Comemorativa a celui de-al doilea Razboi Mondial 1941-1945.4. Crucea Serviciul Credincios cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 5. Medalia Serviciul Credincios cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 6. Medalia Pentru Merit cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... VI. Medalii civile, pe domenii de activitate:1. Medalia Meritul Agricol cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 2. Medalia Meritul Cultural cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 3. Medalia Meritul Industrial şi Comercial cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 4. Medalia Meritul pentru Invatamant cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 5. Medalia Meritul Sanitar cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 6. Medalia Meritul Sportiv cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... VII. Medalii militare de pace:1. Medalia Virtutea Militara cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 2. Medalia Virtutea Aeronautica cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 3. Medalia Virtutea Maritima cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... 4. Medalia Barbatie şi Credinta cuprinde 3 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a; ... c) clasa a III-a. ... VIII. Medalii militare de razboi:- Medalia Virtutea Militara de razboi cuprinde 2 clase: a) clasa I; ... b) clasa a II-a. ... (3) Medalia Virtutea Militara de razboi este cea mai înaltă decoratie de razboi care se poate conferi maistrilor militari, subofiterilor şi trupei din toate armele şi specialitatile militare, echivalenta ca importanţa cu Ordinul Mihai Viteazul pentru ofiteri. ... (4) Celelalte medalii naţionale şi militare, precum şi Medalia Meritul Sanitar, conferite ca decoratii de razboi, au insemne speciale şi îşi păstrează fiecare ierarhia proprie, ordinea lor ierarhica fiind prevăzută la art. 9 lit. B. ... IX. Semne onorifice:1. Semnul onorific Vulturul României, care se conferă parlamentarilor, cuprinde 5 grade: a) Mare Cruce; ... b) Mare Ofiter; ... c) Comandor; ... d) Ofiter; ... e) Cavaler. ... 2. Semnul onorific Rasplata Muncii în Serviciul Public se conferă pentru: a) 20 de ani de activitate; ... b) 25 de ani de activitate; ... c) 30 de ani de activitate. ... 3. Semnul onorific pentru ofiteri se conferă pentru: a) 15 ani de activitate în armata; ... b) 20 de ani de activitate în armata; ... c) 25 de ani de activitate în armata. ... 4. Semnul onorific pentru maistri militari şi subofiteri cuprinde 3 categorii: a) 15 ani de activitate în armata; ... b) 20 de ani de activitate în armata; ... c) 25 de ani de activitate în armata. ... 5. Semnele onorifice pentru militari se instituie în locul vechiului Ordin Meritul Militar.6. Ofiterii, maistrii militari, subofiterii decorati cu insemnele onorifice beneficiaza de prevederile Legii nr. 80/1995 privind statutul cadrelor militare.
 + Articolul 12Conferirea ordinelor naţionale cetatenilor români se face începând cu gradul de Cavaler, ceea ce determina admiterea în ordinul naţional respectiv.
 + Articolul 13 (1) Conferirea gradelor superioare în cadrul unui ordin naţional se face potrivit reglementarilor cuprinse în legile de instituire a acestora. ... (2) Persoanele decorate cu un ordin, indiferent de gradul pe care îl au, sunt cavaleri ai ordinului respectiv. ... + Articolul 14 (1) Propunerile pentru decorare cu ordine naţionale trebuie să fie temeinic motivate, iar esenta acestor motivatii se va inscrie în brevetele care însoţesc insemnele. ... (2) Propunerile prevăzute la alin. (1) se fac de autorităţile menţionate la art. 4 alin. (2), pentru persoanele din sfera respectiva de activitate, în limitele locurilor vacante pentru fiecare grad al fiecarui ordin stabilit pentru promotia anuală de Cancelaria Ordinelor. ... + Articolul 15Efectuarea stagiului pentru fiecare ordin şi grad nu da automat dreptul la conferirea unui ordin sau grad superior, ci constituie doar limita de timp după care pot fi facute noi propuneri de decorare, în cazul existentei unor noi merite ale aceleiasi persoane.
 + Articolul 16Cetatenii straini nu sunt supuşi regulilor de acordare stabilite pentru cetatenii români.
 + Articolul 17 (1) Cetatenilor români li se conferă o cruce sau o medalie naţionala începând cu cea mai mica clasa. ... (2) Crucea Comemorativa a Rezistentei Anticomuniste se acordă în conformitate cu prevederile Decretului-lege nr. 118/1990 privind acordarea unor drepturi persoanelor persecutate din motive politice de dictatura instaurata cu incepere de la 6 martie 1945, precum şi celor deportate în strainatate ori constituite în prizonieri. ... (3) Crucea Comemorativa a Revolutiei Anticomuniste din Decembrie 1989 se acordă în conformitate cu prevederile Legii nr. 42/1990 pentru cinstirea eroilor-martiri şi acordarea unor drepturi urmasilor acestora, ranitilor, precum şi luptatorilor pentru victoria Revolutiei din decembrie 1989. ... + Articolul 18 (1) Propunerile se fac de instituţiile prevăzute la art. 4 alin. (2) pentru domeniile lor de activitate, în limitele locurilor vacante, pentru fiecare clasa a fiecarei cruci sau medalii stabilite pentru promotia anuală de Cancelaria Ordinelor. ... (2) Propunerile pentru decorare în toate clasele crucilor şi medaliilor naţionale vor fi motivate, iar esenta motivarii trebuie înscrisă în brevetele care însoţesc insemnele. ... + Articolul 19Efectuarea stagiului în clasele inferioare ale crucilor şi medaliilor naţionale nu da automat dreptul la conferirea de clase superioare, ci constituie doar limita de timp după care poate fi facuta noua propunere de decorare, în cazul existentei unor noi merite.
 + Articolul 20Cetatenii straini cărora li se conferă cruci şi medalii naţionale româneşti nu sunt supuşi regulilor stabilite pentru cetatenii români.
 + Articolul 21Cetatenilor români li se conferă un ordin sau o medalie pentru un domeniu de activitate, începând cu cel mai mic grad sau clasa.
 + Articolul 22Conferirea medaliilor civile pe domenii de activitate constituie un factor în favoarea promovarii în ordinul respectiv, dar nu este obligatoriu ca acordarea ordinului să fie precedata de decernarea medaliilor.
 + Articolul 23Efectuarea stagiului prevăzut pentru fiecare grad sau clasa a ordinelor şi, medaliilor civile, pe domenii de activitate, nu da automat dreptul la conferirea de grade sau de clase superioare, ci constituie doar limita de timp după care pot fi facute noi propuneri de decorare, în cazul existentei unor noi merite ale aceleiasi persoane.
 + Articolul 24Brevetul reprezinta documentul oficial prin care se atesta conferirea decoratiilor.
 + Articolul 25Brevetul are imprimata pe suprafaţa sa stema tarii şi are inscrise date privind: denumirea decoratiei, gradul sau clasa acesteia, numărul şi data decretului de conferire, precum şi numele şi prenumele posesorului, cu initiala tatalui, şi meritele pentru care se acordă decoratia. Pentru militari şi unitatile militare se trece şi denumirea unităţii militare.
 + Articolul 26Brevetele sunt validate prin semnatura şi sigiliu, după cum urmeaza: a) pentru ordinele naţionale, cu semnatura autografa sau cu parafa Presedintelui României şi cu contrasemnatura cancelarului ordinelor; ... b) pentru ordinele pe domenii de activitate, cu semnatura autografa sau cu parafa Presedintelui României, cu contrasemnaturile ministrilor de resort şi a cancelarului ordinelor; ... c) pentru semnul onorific Vulturul României, care se conferă parlamentarilor, cu semnatura autografa sau cu parafa Presedintelui României, cu contrasemnaturile presedintelui Senatului şi, respectiv, presedintelui Camerei Deputatilor şi cancelarului ordinelor. ... + Articolul 27În timp de razboi, brevetele pentru Ordinul Mihai Viteazul şi Medalia Virtutea Militara sunt semnate autograf de Preşedintele României şi contrasemnate de ministrul apararii naţionale şi de cancelarul ordinelor.
 + Articolul 28Brevetele pentru medalii şi semne onorifice sunt validate prin semnatura sau parafa ministrului din domeniul caruia s-au facut propunerile şi a cancelarului ordinelor.
 + Articolul 29Brevetul poarta doua numere: a) numărul de ordine din cadrul ierarhiei decoratiei respective; ... b) numărul de înregistrare în evidenta Cancelariei Ordinelor. ... + Articolul 30În caz de deces, brevetul, împreună cu insemnul decoratiei rămân mostenitorilor legali.
 + Capitolul VIII Modul de purtare a decoratiilor
 + Articolul 31 1) Portul decoratiilor româneşti de pace, în ordinea importantei ierarhice, este urmatorul: ... 1. gradul de Colan al Ordinului Steaua României;2. gradul de Mare Cruce al Ordinului Steaua României;3. gradul de Mare Cruce al Ordinului Serviciul Credincios;4. gradul de Mare Cruce al Ordinului Pentru Merit este egal cu gradul de Mare Ofiter al Ordinului Steaua României;5. gradul de Mare Ofiter al Ordinului Serviciul Credincios;6. gradul de Mare Ofiter al Ordinului Pentru Merit este egal cu gradul de Comandor al Ordinului Steaua României, egal cu gradul de Mare Ofiter al ordinelor: Meritul Agricol, Meritul Cultural, Meritul Industrial şi Comercial, Meritul pentru Invatamant, Meritul Sanitar, Virtutea Militara de pace, Virtutea Aeronautica de pace şi Virtutea Maritima de pace;7. gradul de Comandor al Ordinului Serviciul Credincios;8. gradul de Comandor al Ordinului Pentru Merit este egal cu gradul de Comandor al ordinelor: Meritul Agricol, Meritul Cultural, Meritul Industrial şi Comercial, Meritul pentru Invatamant, Meritul Sanitar, Virtutea Militara de pace, Virtutea Aeronautica de pace, Virtutea Maritima de pace şi clasa I a Ordinului Meritul Sportiv;9. gradul de Ofiter al Ordinului Steaua României;10. gradul de Ofiter al Ordinului Serviciul Credincios;11. gradul de Ofiter al Ordinului Pentru merit este egal cu gradul de ofiter al ordinelor: Meritul Agricol, Meritul Cultural, Meritul Industrial şi Comercial, Meritul pentru Invatamant, Meritul Sanitar, Virtutea Militara de pace, Virtutea Aeronautica de pace, Virtutea Maritima de pace şi clasa a II-a a Ordinului Meritul Sportiv;12. gradul de Cavaler al Ordinului Steaua României;13. gradul de Cavaler al Ordinului Serviciul Credincios;14. gradul de Cavaler al Ordinului Pentru Merit este egal cu gradul de Cavaler al ordinelor: Meritul Agricol, Meritul Cultural, Meritul Industrial şi Comercial, Meritul pentru Invatamant, Meritul Sanitar, Virtutea Militara de pace, Virtutea Aeronautica de pace şi Virtutea Maritima de pace şi clasa a III-a a Ordinului Meritul Sportiv;15. Crucea Comemorativa a Rezistentei Anticomuniste;16. Crucea Comemorativa a Revolutiei Anticomuniste din Decembrie 1989;17. Crucea Comemorativa a celui de-al doilea Razboi Mondial;18. Crucea Serviciul Credincios clasa I;19. Medalia Serviciul Credincios clasa I;20. Crucea Serviciul Credincios clasa a II-a este egala cu Medalia Pentru Merit clasa I;21. Medalia Serviciul Credincios clasa a II-a este egala cu medaliile: Meritul Agricol, Meritul Cultural, Meritul Industrial şi Comercial, Meritul pentru Invatamant, Meritul Sanitar, Meritul Sportiv, Virtutea Militara de pace, Virtutea Aeronautica de pace şi Virtutea Maritima de pace, Barbatie şi Credinta de pace clasa I;22. Crucea Serviciul Credincios clasa a III-a este egala cu Medalia Pentru Merit clasa a II-a;23. Medalia Serviciul Credincios clasa a III-a este egala cu medaliile: Meritul Agricol, Meritul Cultural, Meritul Industrial şi Comercial, Meritul pentru Invatamant, Meritul Sanitar, Meritul Sportiv, Virtutea Militara de pace, Virtutea Aeronautica de pace şi Virtutea Maritima de pace, Barbatie şi Credinta de pace clasa a II-a;24. Medalia Pentru Merit clasa a III-a;25. Medaliile Meritul Agricol, Meritul Cultural, Meritul Industrial şi Comercial, Meritul pentru Invatamant, Meritul Sanitar, Meritul Sportiv, Virtutea Militara de pace, Virtutea Aeronautica de pace şi Barbatie şi Credinta de pace clasa a II-a.26. Semnul onorific pentru ofiteri, pentru 15, 20 şi 25 de ani de activitate în armata se poarta după toate ordinele româneşti sau straine, inaintea crucilor şi medaliilor.27. Semnul onorific Rasplata Muncii în Serviciul Public, precum şi semnul onorific pentru maistri militari şi subofiteri pentru activitate în armata de 15, 20 şi 25 de ani se poarta după toate celelalte ordine, cruci şi medalii.28. Semnul onorific Vulturul României, care se conferă parlamentarilor, este egal, la grade egale, cu Ordinul Serviciul Credincios; în cazul detinerii atât a ordinului, cat şi a semnului onorific respectiv, în grade egale, ordinul se poarta inaintea semnului onorific.
 + Articolul 32Portul decoratiilor româneşti de razboi, în ordinea importantei ierarhice, este urmatorul:I. Ordine:1. Ordinul Mihai Viteazul clasa I;2. Marea Cruce a Ordinului Steaua României de razboi;3. Marea Cruce a Ordinului Serviciul Credincios de razboi;4. Marea Cruce a Ordinului Pentru Merit de razboi este egala cu gradul de Mare Ofiter al Ordinului Steaua României de razboi;5. Ordinul Mihai Viteazul clasa a II-a este egal cu gradul de Mare Ofiter al Ordinului Serviciul Credincios de razboi;6. gradul de Mare Ofiter al Ordinului Pentru Merit de razboi este egal cu gradul de Mare Ofiter al ordinelor: Virtutea Militara, Virtutea Aeronautica şi Virtutea Maritima de razboi şi Meritul Sanitar de razboi;7. Ordinul Mihai Viteazul clasa a III-a este egal cu gradul de Comandor al Ordinului Steaua României de razboi;8. gradul de Comandor al Ordinului Serviciul Credincios;9. gradul de Comandor al Ordinului Pentru Merit;10. gradul de Ofiter al Ordinului Steaua României de razboi;11. gradul de Ofiter al Ordinului Serviciul Credincios de razboi;12. gradul de Ofiter al Ordinului Pentru Merit de razboi este egal cu gradul de Ofiter al ordinelor: Virtutea Militara, Virtutea Aeronautica şi Virtutea Maritima de razboi şi al Ordinului Meritul Sanitar de razboi;13. gradul de Cavaler al Ordinului Steaua României de razboi;14. gradul de Cavaler al Ordinului Serviciul Credincios de razboi;15. gradul de Cavaler al Ordinului Pentru Merit de razboi este egal cu gradul de Cavaler al ordinelor: Virtutea Militara, Virtutea Aeronautica, Virtutea Maritima de razboi şi Meritul Sanitar de razboi.II. Cruci şi medalii:1. Medalia Virtutea Militara de razboi clasa I;2. Crucea Serviciul Credincios de razboi clasa I;3. Medalia Serviciul Credincios de razboi clasa I;4. Medalia Virtutea Militara de razboi clasa a II-a;5. Medalia Pentru Merit de razboi clasa I este egala cu medaliile Barbatie şi Credinta, Virtutea Aeronautica, Virtutea Maritima şi Meritul Sanitar de razboi clasa I;6. Crucea Serviciul Credincios de razboi clasa a II-a;7. Medalia Serviciul Credincios de razboi clasa a II-a;8. Medalia Pentru Merit de razboi clasa a II-a este egala cu medaliile: Barbatie şi Credinta, Virtutea Aeronautica, Virtutea Maritima şi Meritul Sanitar de razboi clasa a II-a;9. Crucea Serviciul Credincios de razboi clasa a III-a;10. Medalia Serviciul Credincios de razboi clasa a III-a;11. Medalia Pentru Merit de razboi clasa a III-a este egala cu medaliile: Barbatie şi Credinta, Virtutea Aeronautica, Virtutea Maritima şi Meritul Sanitar de razboi clasa a III-a.
 + Articolul 33Decoratiile de razboi se poarta inaintea celor de pace, pe categorii de distinctii, indiferent de treapta ierarhica sau de gradul ori clasa decoratiei de razboi faţă de cele de pace.
 + Articolul 34Ordinele se poarta după cum urmeaza: pe partea stanga a pieptului, în gradele de Cavaler şi Ofiter, precum şi clasele a III-a şi a II-a; la gat, pentru gradele de Comandor sau de clasa I; cu insemnul la gat şi cu placa gradului pe partea stanga a pieptului, pentru gradul de Mare Ofiter; cu lenta petrecuta peste bust - de pe umarul drept spre soldul stang, unde este prins insemnul - şi cu placa gradului pe partea stanga a pieptului, pentru gradul de Mare Cruce; Colanul Ordinului Steaua României se poarta cu lantul petrecut după gat.
 + Articolul 35Toate crucile şi medaliile, indiferent de clasa, se poarta pe partea stanga a pieptului.
 + Articolul 36Titularii a una sau doua decoratii - ordine, cruci, medalii - sau semne onorifice le poarta separat şi alaturat, pe acelasi rand; începând de la trei decoratii, acestea se ataseaza pe o bareta.
 + Articolul 37 (1) Ordinea în care se poarta decoratiile este cea data de ierarhia prevăzută la art. 31-36 şi în regulamentele decoratiilor respective. ... (2) Dacă o persoană este distinsa cu doua sau mai multe decoratii diferite, dar egale ierarhic, succesiunea este data de ordinea cronologica în care acestea au fost acordate, cea mai veche având intaietate. ... + Articolul 38 (1) Cetatenii români distinsi cu decoratii straine pot purta aceste decoratii potrivit legislaţiei statului care le-a conferit, cu acordul Presedintelui României. ... (2) Când decoratiile straine se pun pe bareta, alaturi de decoratiile româneşti, acestea sunt plasate după decoratiile româneşti similare în grad sau clasa. ... + Articolul 39 (1) Decoratiile se poarta, de regula, cu prilejul Zilei Naţionale a României şi al celorlalte sarbatori, naţionale sau religioase, la festivitati cu caracter oficial şi la diferite activităţi cu caracter ştiinţific, aniversar sau comemorativ. ... (2) Portul decoratiilor obliga la o ţinuta vestimentara sobra şi decenta. ... (3) Militarii poarta decoratiile în conformitate cu regulamentele specifice. ... (4) Insemnele distinctiilor conferite unităţilor militare se poarta pe drapelele acestora. ... + Articolul 40Ordinele naţionale, pe domenii de activitate, şi cele militare, în toate gradele, se prezinta sub trei forme, cu valoare ierarhica egala: insemnul, rozeta pentru civili şi bareta pentru militari.
 + Articolul 41 (1) Rozetele decoratiilor se pot purta zilnic, de civili, numai la o ţinuta adecvata momentului şi importantei decoratiilor. ... (2) Baretele decoratiilor se poarta de cadrele militare la uniforma. ... + Capitolul IX Drepturile persoanelor decorate
 + Articolul 42Persoanele decorate cu ordine naţionale sau pe domenii de activitate, al caror brevet a fost semnat autograf de Preşedintele României, au dreptul să fie primite în audienta pentru a multumi personal, în situaţia în care decoratia respectiva nu a fost inmanata direct de către acesta.
 + Articolul 43Cavalerii ordinelor naţionale care poarta vizibil insemnele ordinului primesc salutul sau onorul militar cuvenit.
 + Articolul 44Cavalerii ordinelor sunt asimilati gradelor militare şi beneficiaza de onoruri militare, astfel: a) Ordinul Steaua României: ... - gradul de Cavaler al ordinului este asimilat gradului de capitan;- gradul de Ofiter al ordinului este asimilat gradului de colonel;- gradul de Comandor al ordinului este asimilat gradului de general de brigada, general de flotila aeriana sau contraamiral;- gradul de Mare Ofiter al ordinului este asimilat gradului de general de divizie, general de divizie aeriana sau viceamiral;- gradul de Mare Cruce al ordinului este asimilat gradului de general de corp de armata, general comandor de aviatie sau viceamiral comandor;- gradul de Colan al ordinului este asimilat gradului de general de armata, general inspector de aviatie sau amiral. b) Ordinul Serviciul Credincios: ... - gradul de Cavaler al ordinului este asimilat gradului de locotenent;- gradul de Ofiter al ordinului este asimilat gradului de capitan;- gradul de Comandor al ordinului este asimilat gradului de colonel;- gradul de Mare Ofiter al ordinului este asimilat gradului de general de brigada, general de flotila aeriana sau contraamiral;- gradul de Mare Cruce al ordinului este asimilat gradului de general de divizie, general de divizie aeriana sau viceamiral. c) Ordinul Pentru Merit: ... - gradul de Cavaler al ordinului este asimilat gradului de sublocotenent;- gradul de Ofiter al ordinului este asimilat gradului de capitan;- gradul de Comandor al ordinului este asimilat gradului de maior;- gradul de Mare Ofiter al ordinului este asimilat gradului de colonel;- gradul de Mare Cruce al ordinului este asimilat gradului de general de brigada, general de flotila aeriana sau contraamiral.
 + Articolul 45Onoruri militare se dau, de asemenea, membrilor civili ai ordinelor naţionale, decedati, în conformitate cu asimilarile cu gradele militare prevăzute la art. 44.
 + Articolul 46 (1) Cavalerii ordinelor vor fi invitati sa participe la manifestatiile publice prilejuite de Ziua Naţionala a României sau la diverse alte aniversari şi comemorari, asigurandu-li-se de către organizatori locuri de onoare. ... (2) Prefecturile şi primariile vor avea în vedere invitarea cu precadere a persoanelor decorate, domiciliate în raza lor de competenţa, la diverse manifestari comemorative, culturale, stiintifice sau sportive, pe care le organizeaza cu diferite ocazii. ... + Articolul 47 (1) Cavalerii Mari Ofiteri, Mari Cruci şi Colan ai Ordinului Steaua României şi cavalerii Mari Cruci ai ordinelor Serviciul Credincios şi Pentru Merit sunt invitati, prin grija Cancelariei Ordinelor, la receptiile oferite de Preşedintele României cu ocazia Zilei Naţionale a României şi a Anului Nou. ... (2) Cavalerii prevăzuţi la alin. (1), împreună cu cavaleri ai altor grade superioare ale ordinelor pe domenii de activitate pot fi invitati sa participe şi la alte receptii sau manifestari organizate de Presedintie şi de Parlament, tot prin grija Cancelariei Ordinelor. ... + Articolul 48Prin legile de instituire a ordinelor se va stabili o zi proprie, legata de data primei instituiri a fiecarui ordin.
 + Articolul 49Cu prilejul zilei fiecarui ordin naţional, precum şi cu prilejul zilei Ordinului militar naţional Mihai Viteazul Preşedintele României organizeaza, prin grija Cancelariei Ordinelor, un Te Deum, urmat de o receptie, la care vor participa: Preşedintele României, cancelarul ordinelor, cavalerii ordinului naţional respectiv în grade superioare (Colan, Mare Cruce, Mare Ofiter şi Comandor), precum şi ultimele doua promotii ale gradelor de Ofiter şi Cavaler.
 + Articolul 50Cu prilejul zilei fiecaruia dintre celelalte ordine ministerele şi celelalte institutii autonome, abilitate sa faca propuneri de decorare în domeniul respectiv, organizeaza, cu sprijinul Cancelariei Ordinelor, reuniuni cu membrii ordinului, prezidate de ministrul de resort.
 + Articolul 51 (1) Pentru cinstirea memoriei cavalerilor ordinelor naţionale, în cimitirele existente în municipii şi oraşe se va rezerva, prin grija autorităţilor locale, un loc special pentru inmormantarea celor decorati din respectiva localitate. ... (2) Costul parcelelor respective va fi suportat din bugetele primariilor. Locurile de veci vor fi puse la dispoziţie mostenitorilor legali în mod gratuit. ... (3) Cu ocazia unor sarbatori naţionale şi religioase, prin grija autorităţilor locale, se vor organiza manifestari de omagiere la mormintele cavalerilor ordinelor naţionale decedati. ... + Capitolul X Retragerea decoratiilor
 + Articolul 52Calitatea de membru al unui ordin se poate pierde în urmatoarele situaţii: a) condamnarea, prin hotărâre judecătorească rămasă definitivă, la pedeapsa privativa de libertate; ... b) pentru fapte dezonorante, altele decat cele prevăzute la lit. a), care aduc prejudicii morale membrilor ordinului. ... + Articolul 53Pentru judecarea faptelor dezonorante care aduc prejudicii morale membrilor ordinului, altele decat cele prevăzute la art. 52 lit. a), se constituie un consiliu de onoare pentru fiecare ordin.
 + Articolul 54 (1) Consiliul de onoare este format din 7 membri, în cazul ordinelor naţionale, şi din 5 membri în cazul celorlalte ordine. ... (2) Membrii consiliilor de onoare sunt aleşi pe termen de 5 ani de cavalerii ordinului respectiv, cate unul din cele trei grade inferioare şi cate doi din gradele de Mare Ofiter şi Mare Cruce. Presedintia Consiliului de onoare este asigurata de cel mai în vârsta membru al gradului sau clasei superioare. ... + Articolul 55 (1) Consiliul de onoare al fiecarui ordin judeca şi faptele socotite dezonorante ale persoanelor decorate cu medaliile corespunzătoare ordinelor. În acest caz în Consiliul de onoare sunt cooptati, pentru cauza în speta, şi doi titulari ai medaliei, care vor avea drept de vot deliberativ. ... (2) Persoanele supuse judecatii sunt invitate sa participe la judecata Consiliului de onoare. ... + Articolul 56Decoratiile conferite pentru faptele savarsite în serviciul apararii naţionale, pe timp de razboi, nu se retrag decat în cazul unei condamnari pentru tradare în timp de razboi.
 + Articolul 57Persoanele cărora li s-a retras calitatea de membru al ordinului sunt obligate sa restituie brevetul şi insemnul.
 + Articolul 58 (1) Decoratiile conferite cetatenilor straini pot fi retrase în cazul savarsirii de fapte incompatibile cu calitatea de persoana careia i s-a conferit o distinctie a României. ... (2) Retragerea decoratiilor se face prin decret, la propunerea Cancelariei Ordinelor, pe baza sesizarii Ministerului Afacerilor Externe. ... + Articolul 59Radierea din evidenta a unei persoane decorate se face numai după ce Preşedintele României a semnat decretul de retragere a decoratiei.
 + Articolul 60 (1) Pierderea ori distrugerea insemnelor sau brevetelor se va publică de detinator în Monitorul Oficial al României. ... (2) Eliberarea unui duplicat de pe documentul de atestare ori, după caz, a unui nou insemn se face la propunerea Cancelariei Ordinelor, pe baza solicitarii titularului, după publicarea prevăzută la alin. (1). ... + Capitolul XI Cancelaria Ordinelor
 + Articolul 61Administrarea decoratiilor este incredintata Cancelariei Ordinelor, care va functiona ca un compartiment în cadrul Presedintiei României.
 + Articolul 62 (1) Cancelaria Ordinelor va fi condusa de un cancelar cu rang de consilier de stat, numit de Preşedintele României. ... (2) Functia de consilier de stat a cancelarului ordinelor se va adauga functiilor existente la Presedintie. ... + Articolul 63Cancelaria Ordinelor are urmatoarele atribuţii: a) organizeaza activităţile de conferire a decoratiilor; ... b) tine evidenta persoanelor decorate şi a radierilor din aceasta; ... c) se ingrijeste de confectionarea insemnelor, a brevetelor şi a celorlalte materiale necesare activităţii, precum şi de gestionarea acestora; ... d) tine evidenta persoanelor straine cărora li s-au conferit decoratii româneşti; ... e) tine evidenta cetatenilor români cărora le-au fost conferite decoratii straine; ... f) organizeaza festivitatile pentru inmanarea decoratiilor naţionale; ... g) verifica corecta încadrare în prevederile regulamentare a propunerilor de decorare; ... h) alte atribuţii prevăzute de lege. ... + Articolul 64Cancelaria Ordinelor întocmeşte şi tine la zi urmatoarele evidente: a) intrarea şi ieşirea corespondentei, conform prevederilor legale; ... b) baza de date cuprinzand persoanele decorate, pe distinctii şi clase; ... c) situaţia privind insemnele şi anexele acestora aflate în depozit; ... d) situaţia privind vacanta decoratiilor (inaintari, radieri). ... + Articolul 65 (1) Cancelaria Ordinelor va elabora şi va transmite autorităţilor prevăzute la art. 4 alin. (2) metodologia necesară în vederea întocmirii propunerilor de decorare. ... (2) Cancelaria Ordinelor informeaza până la data de 1 iulie autorităţile menţionate la art. 4 alin. (2) despre limitele contingentelor anuale pentru fiecare grad sau clasa a fiecarei decoratii. ... (3) Cancelaria Ordinelor comunică Ministerului de Interne datele de identitate ale persoanelor decorate; Ministerul de Interne va transmite Cancelariei Ordinelor informaţiile despre decesul celor decorati sau despre eventualele condamnari. ... + Articolul 66 (1) Propunerile de decorare se transmit Cancelariei Ordinelor în termen de 60 de zile de la data prevăzută la art. 65 alin (2). Pentru fiecare persoana se vor menţiona: numele şi prenumele, data şi locul nasterii, domiciliul, statul, functia, decoratiile primite anterior şi data conferirii acestora, gradul, vechimea în grad sau în clasa, denumirea decoratiei şi gradul pentru care se propune, precum şi motivarea propunerii. ... (2) Pentru persoanele indreptatite sa primeasca distinctii în functie de numărul de ani serviti, calculul timpului se va face până la data limita a inaintarii propunerilor. ... + Articolul 67Tabelele cuprinzand propunerile de decorare anuală se inainteaza Cancelariei Ordinelor până la data de 31 august a anului respectiv, sub semnatura conducătorilor instituţiilor prevăzute la art. 4 alin. (2).
 + Articolul 68Radierea din evidente, ca urmare a decesului, se face pe baza comunicarii transmise Cancelariei Ordinelor de Ministerul de Interne, prin Serviciul de evidenta a populatiei.
 + Articolul 69Cancelaria Ordinelor conlucreaza cu consiliile de onoare ale ordinelor şi inainteaza Presedintelui României hotărârile acestora.
 + Articolul 70Cu sprijinul organelor Ministerului de Interne Cancelaria Ordinelor va recupera insemnele şi brevetele de la persoanele cărora li s-a retras decoratia.
 + Articolul 71Cancelaria Ordinelor editeaza un buletin anual, în care se publică listele cuprinzand persoanele decorate, date despre locurile vacante, informaţii despre consiliile de onoare, decesele cavalerilor ordinelor, persoanele cărora li s-a retras calitatea de membru.
 + Articolul 72Sumele necesare pentru confectionarea insemnelor, brevetelor, rozetelor, baretelor şi cutiilor decoratiilor, precum şi pentru toate activităţile Cancelariei Ordinelor se aloca, printr-un capitol distinct, în bugetul Presedintiei României.
 + Capitolul XII Dispozitii finale
 + Articolul 73Din imputernicirea Presedintelui României inmanarea decoratiilor poate fi facuta de primul-ministru, de ministri sau conducatori ai altor organe centrale, comandanti de mari unităţi militare şi de sefii misiunilor diplomatice ale României în strainatate.
 + Articolul 74Brevetele şi insemnele decoratiilor rămân, după deces, în posesia mostenitorilor legali, dar fără drept de a le purta sau de a face uz, în orice fel, de prerogativele conferite prin acestea.
 + Articolul 75În cazul conferirii unei decoratii post-mortem brevetul şi insemnul acesteia se predau spre pastrare mostenitorilor legali.
 + Articolul 76Descrierea, materialul din care se realizează, dimensiunile, modelul desenat al fiecarei decoratii, numărul maxim pentru fiecare grad sau clasa, precum şi motivele care determina conferirea ei vor fi precizate în regulamentul respectivei distinctii.
 + Articolul 77 (1) Decoratiile de razboi se pot conferi şi pe timp de pace unor unităţi militare sau militari români care participa la misiuni sub jurisdictia unor organisme internationale la care statul român este parte. Faptele de arme deosebite ale acestor militari pot fi rasplatite cu ordine şi medalii militare, cu insemne de razboi. ... (2) În cazuri excepţionale, pentru acţiuni de mare amploare şi cu cota ridicata de risc, Preşedintele României poate conferi persoanelor prevăzute la alin. (1) şi decoratii naţionale cu insemne de razboi. ... + Articolul 78În cazul unor acţiuni militare internationale, la care participa şi subunitati sau unităţi româneşti, Preşedintele României poate conferi decoratii de razboi româneşti unor militari straini care, prin actiunile lor, au ajutat trupele române la indeplinirea misiunilor sau au salvat viaţa unor militari români.
 + Articolul 79Prezenta lege-cadru va fi dezvoltata printr-o lege şi un regulament pentru fiecare decoratie.
 + Articolul 80Instituirea oricarei noi decoratii se face prin lege, la propunerea unei comisii speciale instituite conform regulamentelor parlamentare.
 + Articolul 81La instituirea prezentului sistem de decoratii se poate conferi orice grad sau clasa, în limita a maximum 15% din numărul legal prevăzut pentru fiecare decoratie.
 + Articolul 82Prin grija Cancelariei Ordinelor se va remite Muzeului Naţional de Istorie şi Muzeului Militar Naţional cate un exemplar din fiecare decoratie.
 + Articolul 83Confectionarea, fără drept, de insemne de decoratii constituie infractiune şi se pedepseste cu inchisoare de la 3 luni la 1 an sau cu amendă.
 + Articolul 84Falsificarea brevetelor de conferire sau portul fără drept al insemnelor decoratiilor se pedepseste potrivit Codului penal.
 + Articolul 85Pe aversul sau pe reversul plachetelor nu pot fi imprimate elemente ale insemnelor din sistemul naţional de decoratii al României.
 + Articolul 87 (1) La data intrarii în vigoare a prezentei legi se abroga reglementarile anterioare privitoare la decoratii şi titluri de onoare, cu excepţia: Decretului-lege nr. 118/1990 ... privind acordarea unor drepturi persoanelor persecutate din motive politice de dictatura instaurata cu incepere de la 6 martie 1945, precum şi celor deportate în strainatate ori constituite în prizonieri, republicat*), cu modificările ulterioare; Legii nr. 44/1994privind veteranii de razboi, precum şi unele drepturi ale invalizilor şi vaduvelor de razboi, cu modificările ulterioare; Legii nr. 68/1994privind înfiinţarea Medaliei <>, republicată**); Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 11/1998pentru reinstituirea Ordinului naţional Steaua României, republicată***); Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 194/1999****) privind instituirea medaliei comemorative <<150 de ani de la nasterea lui Mihai Eminescu>>."------------*) Decretul-lege nr. 118/1990a fost republicat în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 118 din 18 martie 1998.**) Legea nr. 68/1994a fost republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 14 din 17 ianuarie 2000.***) Ordonanţa de urgenta a Guvernului nr. 11/1998a fost republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 271 din 14 iunie 1999.****) Ordonanţa de urgenta a Guvernului nr. 194/1999a fost publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 612 din 15 decembrie 1999.----------Alin. (1) al art. 87 a fost modificat de pct. 2 al art. unic din ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 70 din 6 iunie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 267 din 14 iunie 2000. (2) Denumirea decoratiei "Medalia Revolutia Română din decembrie 1989", mentionata în Legea nr. 42/1990 pentru cinstirea eroilor-martiri şi acordarea unor drepturi urmasilor acestora, ranitilor, precum şi luptatorilor pentru victoria Revolutiei din decembrie 1989, republicată***), cu modificările ulterioare, se inlocuieste cu denumirea "Crucea Comemorativa a Revolutiei Anticomuniste din Decembrie 1989", prevăzută la art. 6 lit. C pct. II din prezenta lege, celelalte dispozitii ramanand valabile. ... (3) Denumirea Ordinul "Meritul Militar", mentionata în Legea nr. 80/1995 privind statutul cadrelor militare şi în Legea nr. 238/1998 privind conferirea Ordinului "Meritul Militar" pensionarilor militari, veterani de razboi, se inlocuieste cu denumirea "Semnul onorific", prevăzută la art. 10 pct. 3 şi 4 din prezenta lege, celelalte dispozitii ramanand valabile. ... -----------------***) Legea nr. 42/1990 a fost republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 198 din 23 august 1996.Această lege a fost adoptata de Camera Deputatilor şi de Senat în sedinta comuna din 8 martie 2000, cu respectarea prevederilor art. 74 alin. (1) şi ale art. 76 alin. (2) din Constitutia României.p. PRESEDINTELE CAMEREI DEPUTATILOR,VASILE LUPUp. PRESEDINTELE SENATULUI,ULM NICOLAE SPINEANU-------------


type: other

text:
Tartu linna hankekord – Riigi Teataja
 Tartu linna hankekord
 Tartu linna hankekord - sisukord
 § 2 Tartu linna hankeplaan
 § 7 Hankelepingu täitmine
 § 8 Hankelepingu muutmine
 § 9 Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmise ja teenuste ning ehitustööde tellimise kord
 RT IV, 18.08.2017, 32
 Vastu võetud 15.08.2017 nr 12
 Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lõike 1 ja Tartu linnavara eeskirja § 4 lõike 3 alusel, arvestades riigihangete seaduse § 9 lõikes 4 sätestatut.
 (1) Hankekorra kehtestamise eesmärk on sätestada kohustuslikud reeglid riigihanke korraldamisel Tartu Linnavalitsuses ja linnavalitsuse hallatavas asutuses.
 (2) Tartu linna nimel korraldab riigihanke linnavalitsuse struktuuriüksus või linnavalitsuse hallatav asutus (struktuuriüksus), mille seadusest või linnavolikogu poolt pandud ülesandest lähtuvalt on riigihanke korraldamine vajalik ning mille eelarves on vastava tegevuse jaoks vajalikud vahendid kavandatud, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti.
 § 2. Tartu linna hankeplaan
 (1) Struktuuriüksuse juht planeerib kahe nädala jooksul pärast eelarve või lisaeelarve vastuvõtmist või muude asjaolude selgumist kavandatavad riigihanked, mille eeldatav maksumus ületab 20 000 eurot ilma käibemaksuta, dokumendihaldussüsteemis (GoPro). Planeerimisel näidatakse riigihanke nimetus, kavandatav riigihanke alustamise aeg, riigihanget korraldav struktuuriüksus, riigihanke eest vastutav isik ning asjaolu, kas tegemist on eeldatavalt alla lihthanke piirmäära riigihankega, üle lihthanke piirmäära riigihankega või sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimiseks korraldatava riigihankega.
 (2) Riigihanke planeerimisel näidatud andmed avalikustatakse Tartu linna veebilehel ja see on Tartu linna hankeplaan.
 (3) Struktuuriüksuse juht informeerib viivitamatult pärast riigihangete planeerimist rahandusosakonda, linnakantselei sisekontrolliteenistust ja valdkonna abilinnapead kavandatavatest riigihangetest, millega kaasnevad kohustused tulevasteks eelarveaastateks, näidates ära riigihanke nimetuse, hankelepingu kavandatava tähtaja ja riigihanke eeldatava maksumuse.
 (1) Riigihanke korraldamise eest vastutav isik määratakse riigihanke planeerimisel.
 (2) Struktuuriüksuse juht võib vajadusel moodustada riigihanke korraldamisel ühe või mitme konkreetse otsuse tegemiseks või toimingu sooritamiseks riigihanke komisjoni.
 (1) Riigihange korraldatakse riigihangete registris elektroonilise menetlusena. Riigihangete registris koostatud dokumente ei pea GoPro-s registreerima.
 (3) Kui riigihanget ei korraldata riigihangete registris, tuleb riigihankega seotud dokumendid vormistada GoPro-s.
 (1) Riigihanke korraldamise eest vastutav isik on kohustatud täitma kõiki riigihanke korraldamisel ja pärast riigihanke korraldamist riigihangete seaduse nimetatud vajalikke ülesandeid, sh koostab ta riigihanke alusdokumendid, langetab riigihanke korraldamisel vajalikud otsused ja teeb kõik riigihanke korraldamisel vajalikud toimingud, esitab riigihankega seotud aruanded jm, kui struktuuriüksuse juht ei ole otsustanud moodustada riigihanke komisjoni või kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
 (2) Kui struktuuriüksuse juht on otsustanud moodustada riigihanke korraldamisel riigihanke komisjoni, teeb vastava otsuse või toimingu riigihanke komisjon.
 (3) Pakkumuse edukaks tunnistamise või hankelepingu sõlmimise otsuse teeb linnavalitsus.
 (4) Pakkumuse edukaks tunnistamise või hankelepingu sõlmimise otsuse teeb struktuuriüksuse juht, kui hinnapakkumus ilma käibemaksuta on maksumusega alla 20 000 euro.
 Hankelepingu sõlmib riigihanke korraldanud struktuuriüksuse juht, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti.
 § 7. Hankelepingu täitmine
 (2) Hankelepingu täitmise eest vastutav isik määratakse hankelepingu allkirjastamise hetkeks. Hankelepingu täitmise eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed näidatakse ära hankelepingus või lepitakse hankelepingus kokku selles, kuidas vastutav isik määratakse ja kuidas teist lepingu poolt sellest teavitatakse. Vastutava isiku muutumisel tuleb hankelepingut vastutava isiku osas vajadusel muuta.
 § 8. Hankelepingu muutmine
 (1) Hankelepingu muutmisel tuleb lähtuda seaduses sätestatud reeglitest, hankelepingu muutmine on lubatav üksnes seaduses nimetatud juhtudel.
 (2) Kui hankelepingu muutmine toob Tartu linnale kaasa täiendava rahalise kulu ning kulu on suurem kui 20 000 eurot ilma käibemaksuta või ei ole täiendava rahalise kulutuse tegemiseks vahendeid eelarvesse kavandatud, otsustab hankelepingu muutmise lubamise linnavalitsus.
 (3) Kui hankelepingu muutmisega ei kaasne Tartu linnale võrreldes hankelepingu esialgse maksumusega täiendavaid rahalisi kulusid või ei ületa nimetatud kulud 20 000 eurot ilma käibemaksuta ja vahendid on eelarves olemas, otsustab hankelepingu muutmise hankelepingu täitmise eest vastutava struktuuriüksuse juht.
 (4) Käesolevas paragrahvis sätestatud juhul on hankelepingu muutmise lepingule allakirjutamise õigus hankelepingu täitmise eest vastutaval struktuuriüksuse juhil.
 § 9. Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmise ja teenuste ning ehitustööde tellimise kord
 (1) Asjade ostmisel ja teenuse tellimisel, mille eeldatav maksumus on 5000 eurost ilma käibemaksuta kuni 30 000 euroni ilma käibemaksuta ning ehitustöö tellimisel, mille eeldatav maksumus on 10 000 eurot ilma käibemaksuta kuni 60 000 eurot ilma käibemaksuta, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule.
 (3) Asjade ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 5000 euro ilma käibemaksuta ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 10 000 euro, võib teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud asjade, teenuste või ehitustööde hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
 (1) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus jääb vahemikku 5000 eurost ilma käibemaksuta kuni 300 000 euroni ilma käibemaksuta, ja eriteenuste puhul 5000 eurost ilma käibemaksuta kuni 60 000 euroni ilma käibemaksuta, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule.
 (1) Tartu Linnavalitsuse 6. märtsi 2012. a määrus nr 6 "Tartu linna hankekord" tunnistatakse kehtetuks.


type: wikipedia

text:
Čas (značka t z , ) je v súčasnosti definovaný ako jedna z niekoľkých fundamentálnych kvantít (kvantít, ktoré nemožno definovať pomocou iných kvantít, pretože v súčasnosti nepoznáme nič fundamentálnejšie). Preto, podobne ako v prípade iných fundamentálnych kvantít (ako priestor a hmota), je čas definovaný meraním. V súčasnosti je štandardný časový interval (zvaný konvenčná sekunda alebo jednoducho sekunda) definovaný ako 9 192 631 770 oscilácií špecifikovaného prechodu v atóme Cs-133.
 Čas ako fyzikálna veličina vyjadruje interval medzi dvoma udalosťami alebo dobu trvania deja.
 Základná jednotka SI pre čas je sekunda. Ďalšie používané odvodené jednotky sú rok, mesiac, týždeň, deň, hodina h, minúta min, sekunda s, milisekunda ms.
 Pokusy o pochopenie času boli po dlhú dobu predovšetkým doménou filozofov a vedcov. Na zmysel času existuje množstvo odlišných pohľadov a je preto ťažké ponúknuť nekontroverznú a jasnú definíciu s výnimkou fyzikálnej definície – „nepriestorové lineárne kontinuum, v ktorom sa udalosti dejú v zjavne nenávratnom poradí“.
 Meraním času sa tiež zaoberajú hlavne vedci a technici a v minulosti bolo prvotnou motiváciou pre astronómiu. Čas má tiež značný sociálny význam, ekonomickú („čas sú peniaze“) a tiež osobnú hodnotu, ak si uvedomíme jeho obmedzené množstvo počas ľudského života. Čas bol vždy dôležitou témou pre spisovateľov, umelcov a filozofov. Jednotky času zodpovedajú dĺžke trvania udalostí a intervalom medzi nimi. Pravidelne sa opakujúce udalosti a objekty so zjavne pravidelným pohybom slúžili dlho ako štandardy pre jednotku času. Medzi takéto javy patrí pohyb Slnka po oblohe, fázy Mesiaca a kmity kyvadla.
 Pred relativistickou fyzikou Alberta Einsteina sa s časom a priestorom zaobchádzalo ako s oddelenými rozmermi; Einstein spojil čas a priestor do časopriestoru. Einstein ukázal, že ľudia cestujúci rozličnými rýchlosťami namerajú odlišné časy udalostí a vzdialeností predmetov, hoci sú tieto rozdiely malé pre rýchlosti pohybu pozorovateľa menšie ako blízke rýchlosti svetla. Mnohé subatomárne častice existujú iba určitý zlomok sekundy v laboratóriu v relatívnom pokoji, ale iné, cestujúce rýchlosťou blízkou rýchlosti svetla sú detegované po dlhšiu dobu a väčšiu vzdialenosť, ako by sme očakávali. Podľa špeciálnej teórie relativity vo vysokorýchlostnom referenčnom rámci častice táto existuje po rovnako dlhú dobu ako zvyčajne a vzdialenosť, ktorú prekonala je taká, akú by sme pri danej rýchlosti očakávali. Vzhľadom na referenčný rámec v pokoji sa zdá, že sa pre ňu plynutie času „spomalilo“. Vzhľadom na vysokorýchlostnú časticu sa zdá, že sa vzdialenosti skrátili. Aj v newtonovských termínoch času môžeme uvažovať štvrtý rozmer pohybu; ale Einstein ukázal, ako je možné zmeniť („warp“) časové a priestorové miery pomocou vysokorýchlostného pohybu.
 Einstein: Zmysel relativity (1968): „Dve udalosti odohrávajúce sa v dvoch bodoch A a B systému K sú súčasne prebiehajúce, ak sa zdá, že sa odohrávajú súčasne pri pohľade zo stredového bodu M intervalu AB. Čas je potom definovaný ako súbor indikácií podobných hodín, vzhľadom na K relatívne v pokoji, ktoré rovnakú udalosť zaznamenávajú simultánne.
 Fine-tuned universe
 Na výnimočnosť nastavenia dimenzionality nášho časopriestoru (tri priestorové a jedna časová dimenzia) upozornili niekoľkí autori. Súčasné aj rozpracované fyzikálne teórie sa pri makroskopickom popise nášho vesmíru zhodujú na tomto počte. Tento problém bol skúmaný z fyzikálneho aj čisto matematického hľadiska. Iné počty makroskopických dimenzií vedú k vesmírom, v ktorých buď neexistuje stabilita dráh planét či stavebných blokov hmoty, alebo sú len veľmi jednoduché.
 Jednotka
 Desaťročie, storočie a tisícročie sú bez priestupných rokov
 Referencie
 Iné projekty
 Fyzikálne veličiny
 Teória relativity


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 28.4.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 95/6
 Tiesas (otrā palāta) spriedums 2007. gada 1. martā (College van Beroep voor het bedrijfsleven (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) — Maatschap J. en G.P. en A.C. Schoute/Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
 (Lieta C-34/05) (1)
 (Kopienu atbalsta sistēmas - Regula (EEK) Nr. 3887/92 - Liellopu gaļas nozare - Regula (EK) Nr. 1254/1999 - Pieejamā lopbarības platība - Jēdziens - Īpaša piemaksa - Piešķiršanas nosacījumi - Attiecīgajā periodā uz laiku applūdis zemes gabals)
 (2007/C 95/09)
 Tiesvedības valoda — holandiešu
 Iesniedzējtiesa
 College van Beroep voor het bedrijfsleven
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītāja: Maatschap J. en G.P. en A.C. Schouten
 Atbildētājs: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — College van Beroep voor het bedrijfsleven — Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (OV L 160, 21. lpp.) 12. panta 2. punkta b) apakšpunkta un Komisijas 1992. gada 23. decembra Regulas (EEK) Nr. 3887/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus integrētās administrācijas un kontroles sistēmas piemērošanai konkrētām Kopienas atbalsta sistēmām (OV L 391, 36. lpp.), 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta interpretācija — Pieejamā lopbarības platība — Attiecīgajā periodā uz laiku applūdis zemes gabals
 Rezolutīvā daļa
 Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju 12. panta 2. punkta b) apakšpunkts un Komisijas 1992. gada 23. decembra Regulas (EEK) Nr. 3887/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus integrētās administrācijas un kontroles sistēmas piemērošanai konkrētām Kopienas atbalsta sistēmām, 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka zemes gabals, kas ir deklarēts kā lopbarības platība, var tikt uzskatīts par “pieejamu”, ja, no vienas puses, tas ir paredzēts vienīgi tajā turēto dzīvnieku barošanai visa kalendārā gada laikā un, no otras puses, to patiešām varēja izmantot šo dzīvnieku barošanai minimālajā septiņu mēnešu periodā šī paša gada laikā, skaitot no valsts tiesību aktos noteiktas dienas laikposmā no 1. janvāra līdz 31. martam, kaut gan minētajā zemes gabalā šie dzīvnieki neatrodas nepārtraukti, piemēram, īslaicīgas applūšanas dēļ.
 (1) OV C 93, 16.4.2005.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21994A1231(07)
 Accord sous forme d'échange de lettres prorogeant l'adaptation de l'accord conclu entre la Communauté européenne et la République de Hongrie sur le commerce des viandes ovine et caprine
 Journal officiel n° L 351 du 31/12/1994 p. 0027 - 0028 édition spéciale finnoise: chapitre 3 tome 65 p. 0165 édition spéciale suédoise: chapitre 3 tome 65 p. 0165
 ACCORD sous forme d'échange de lettres prorogeant l'adaptation de l'accord conclu entre la Communauté européenne et la république de Hongrie sur le commerce des viandes ovine et caprineLettre n° 1 Bruxelles, le . . . . . .Monsieur,J'ai l'honneur de me référer à l'échange de lettres de 1990 constituant un accord entre la Communauté et la république de Hongrie portant adaptation de l'accord principal conclu en 1982 entre la Communauté et la république de Hongrie sur le commerce des viandes ovine et caprine.À la suite de récentes discussions, j'ai l'honneur de proposer que l'accord faisant l'objet de l'échange de lettres précité demeure en vigueur jusqu'au 30 juin 1995, sous réserve de la modification suivante.Dans la clause 6 de l'accord, les termes « jusqu'au 31 décembre 1994 » sont remplacés par les termes « jusqu'au 30 juin 1995 ».En outre, la quantité correspondant aux six premiers mois de 1995 est égale à 50 % du chiffre convenu pour l'ensemble de l'année 1995; elle peut néanmoins donner lieu à un dépassement jusqu'à concurrence de 20 %, à prendre en considération au cours de la période suivante.J'ai l'honneur de proposer que, si ce qui précède est acceptable pour votre gouvernement, la présente lettre et votre confirmation constituent ensemble un accord en la matière entre la Communauté et le gouvernement de la république de Hongrie.Veuillez agréer, Monsieur, l'assurance de ma très haute considération.Au nom du Conseil de l'Union européenneLettre n° 2 Bruxelles, le . . . . . .Monsieur,J'ai l'honneur d'accuser réception de votre lettre de ce jour, libellée comme suit.« J'ai l'honneur de me référer à l'échange de lettres de 1990 constituant un accord entre la Communauté et la république de Hongrie portant adaptation de l'accord principal conclu en 1982 entre la Communauté et la république de Hongrie sur le commerce des viandes ovine et caprine.À la suite de récentes discussions, j'ai l'honneur de proposer que l'accord faisant l'objet de l'échange de lettres précité demeure en vigueur jusqu'au 30 juin 1995, sous réserve de la modification suivante.Dans la clause 6 de l'accord, les termes "jusqu'au 31 décembre 1994" sont remplacés par les termes "jusqu'au 30 juin 1995".En outre, la quantité correspondant aux six premiers mois de 1995 est égale à 50 % du chiffre convenu pour l'ensemble de l'année 1995; elle peut néanmoins donner lieu à un dépassement jusqu'à concurrence de 20 %, à prendre en considération au cours de la période suivante.J'ai l'honneur de proposer que, si ce qui précède est acceptable pour votre gouvernement, la présente lettre et votre confirmation constituent ensemble un accord en la matière entre la Communauté et le gouvernement de la république de Hongrie. »J'ai l'honneur de confirmer que mon gouvernement approuve le contenu de votre lettre.Veuillez agréer, Monsieur, l'assurance de ma très haute considération.Au nom du gouvernement de la république de Hongrie


text:
Višja Sodišča - October 1994 - vLex
 Višja Sodišča: Opinions issued on October 1994
 Sodba no Cpg 1523/93 of Gospodarski oddelek, October 26, 1994
 Če se pogodbenika ne dogovorita za višino zakupnine, sodišče o njej odloči s smiselno uporabo določb ZOR o ceni pri prodaji. V primeru gospodarske zakupne pogodbe je to lahko zakupnina, določena s cenikom zakupodajalca, veljavnim ob sklenitvi pogodbe.
 Sklep no II Cp 549/94 of Civilni oddelek, October 26, 1994
 Ker mora sodišče ugotoviti, če so podani vsi elementi za obstoj odškodninske obveznosti, bo moralo sodišče prve stopnje v ponovljenem dokaznem postopku pregledati dokumentacijo v zvezi z upravnim postopkom in najprej ugotoviti, če obstoji odločba, ki naj bi bila izvršilni naslov in če je bila morda odpravljena, razveljavljena, ali spremenjena. Nato bo treba ugotoviti, če je bila odločitev o dovolitvi izvršbe z dne 30.10.1989 preuranjena, če jo je predlagala ustrezna stranka itd. ter kakšna šk...
 Sodba no in sklep I Cp 779/94 of Civilni oddelek, October 26, 1994
 Čas, ko je druga toženka živela s prvim tožencem v ekonomski skupnosti, še predno je ta postal imetnik stanovanjske pravice, se ne všteva v dvoletni rok iz 1. odstavka 5. člena ZSR.
 Sodba no II Cp 847/94 of Civilni oddelek, October 26, 1994
 Če je bila zamenjava stanovanj sklenjena v nasprotju z določbami ZSR, mora stanodajalec izpodbiti zamenjavo. Sicer nima izpraznitvenega zahtevka zoper udeležence zamenjave.
 Sklep no II Cp 608/94 of Civilni oddelek, October 26, 1994
 Bistvena kršitev pravdnega postopka po določbi člena 354/2-7 ZPP ni podana, če sodišče ni upoštevalo predloga stranke za preložitev glavne obravnave.
 Sklep no Cpg 1452/94 of Gospodarski oddelek, October 25, 1994
 V kolikor je cedent odstopil cesionarju zgolj terjatev cessusa, ne pa tudi pogodbene pravice in obveznosti iz prvotne pogodbe med cessusom in cedentom, se z odstopom terjatve ne prenese tudi dogovora o krajevni pristojnosti, sklenjenega med cessusom in cedentom. Dogovor o krajevni pristojnosti namreč ni sestavni del obligacijske pravice, ki se z njo prenese. Poleg tega je potrebno pri cesiji upoštevati, da dolžnik zaradi cesije ne sme biti v slabšem položaju, kot ga je imel na podlagi prvotne...
 Sklep no III Cp 532/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Dolžnik nima pravnega interesa za pritožbo zoper sklep o utesnitvi že dovoljene izvršbe.
 Sodba no in sklep I Cp 651/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Tudi če je tožnica tožencu izjavila, naj 20.000 DEM (glavnico) plača do 30.9.1993, te izjave ni mogoče šteti kot odpust dolga glede zamudnih obresti. Izjava o odpustu dolga mora biti namreč jasna in nedvoumna.
 Sodba no I Cp 1030/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 K izpolnitvi kupoprodajne pogodbe za avto spada tudi dolžnost, overiti podpis na pogodbi.
 Sklep no I Cp 1125/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Sila oziroma grožnja mora biti konkretizirana. Splošne družbene razmere ne zadostujejo.
 Sklep no Cpg 1341/94 of Gospodarski oddelek, October 19, 1994
 Z gradnjo stavbe v nasprotju s projekti, ki predstavljajo avtorsko delo, so kršene moralne avtorske pravice.
 Sklep no Cpg 1402/94 of Gospodarski oddelek, October 19, 1994
 Tudi rok za prijavo izločitvene pravice v stečajnem postopku je prekluziven.
 Sklep no Cpg 1417/94 of Gospodarski oddelek, October 19, 1994
 Upnik ne more preklicati umika predloga za izvršbo.
 Sodba no II Cp 1521/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Sodišče mora v pravdi za ugotovitev stvarne služnosti ugotavljati čas in način njenega nastanka, pa tudi morebitno kasnejše prenehanje zaradi tega, ker se je lastnik služečega zemljišča uprl, lastnik gospodujočega zemljišča pa svoje pravice tri leta zaporedoma ni izvrševal.
 Sklep no I Cp 2193/93 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Porokova izjava mora biti pismena, sicer ga ne zavezuje.
 Sklep no I Cp 370/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Dedič ne more podedovati večji solastninski delež, kot je po zemljiškoknjižnih podatkih pripadal zapustniku. Tak delež je napisan v sodnem zapisniku, kjer je naveden dedni dogovor in v zapuščinskem sklepu. Zato ni utemeljena pritožba, s katero dedič zahteva večji solastninski delež.
 Sklep no I Cp 715/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Napačno je uporabljeno materialno pravo, ker sodišče prve stopnje ni upoštevalo, da je zapustnik določil, da se nujni delež izplača v denarju.
 Sklep no II Cp 841/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Udeleženec postopka mora navesti razloge, zaradi katerih predlaga uvedbo postopka. Če sodišče prve stopnje ugotovi, da niso podane predpostavke iz 1. odstavka 132. člena ZNP, predlog za ureditev meje zavrže.
 Sodba no I Cp 1194/94 of Civilni oddelek, October 19, 1994
 Pogodbeno ustanovljena stvarna služnost zajemanja vode iz vodnjaka ne preneha, če kasneje ne pride do sprememb glede objektivne koristnosti in gospodarske potrebnosti izvrševanja služnostne pravice, predvidenih v dogovoru o ustanovitvi služnosti (napeljava vodovoda).
 Sodba no Cpg 124/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 17, 1994
 Absolutni učinek prisilne poravnave se kaže prav v tem, da učinkuje na vse terjatve - tudi neprijavljena, ki so obstajale v trenutku, ko je bil oklic iz 25.člena ZPPSL 1989 - nabit na oglasno desko sodišča.
 Sklep no Cpg 579/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 14, 1994
 Po določilu 2. člena zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko sodišče odloča le v mejah postavljenih zahtevkov. V pravdnem postopku, ki teče po ugovoru zoper plačilni nalog, sodišče ugotavlja le utemeljenost plačilnega naloga in vložitev nasprotne tožbe načeloma ni dopustna.
 Sodba no II Cp 758/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 S tem, ko je razsodišče opravilo obravnavo kljub temu, da je bilo tožnikovemu odvetniku pred tem po telefonu zagotovljeno, da bo obravnava preložena, je tožniku, čigar odvetnik se je zanesel na zagotovilo o preložitvi in na obravnavo ni prišel, onemogočilo obravnavanje pred razsodiščem.
 Sklep no Cpg 1243/94 of Gospodarski oddelek, October 12, 1994
 Za veljaven prevzem pravic in obveznosti iz določene pogodbe (odstop pogodbe) je potreben dogovor med prvotno pogodbeno stranko in prevzemnikom pravic in obveznosti ter privolitev nasprotne stranke (druge pogodbene strake) v odstop. Enako velja tudi za prevzem dolga.
 Sodba no I Cp 363/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 Če imetnik stanovanjske pravice gradi hišo, ni upravičen do nakupa stanovanja po stanovanjskem zakonu.
 Sklep no I Cp 340/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 Upravna odločba, ki ni izvršljiva, nima pravnega učinka in ni podlaga za vpis v zemljiško knjigo.
 Sodba no II Cp 375/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 K vložitvi tožbe za izpraznitev skupnih prostorov v večstanovanjski hiši so legitimirani solastniki. Tožeča stranka ni izkazala aktivne legitimacije.
 Sodba no I Cp 1277/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 Najemnik se ob odpovedi najemne pogodbe ne more uspešno sklicevati na socialno stisko, če ni ravnal v skladu z določilom 4. odst. 53. člena SZ.
 Sodba no I Cp 1221/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 Ker toženca nimata sklenjene najemne pogodbe, se morata izseliti.
 Sklep no I Cp 1218/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 Če se motenje ponavlja, tečeta roka iz člena 77 ZTLR od zadnjega motilnega dejanja.
 Sodba no I Cp 320/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 Določbe o privatizaciji stanovanj in stanovanjskih hiš v SZ niso prisilni predpisi, zato pogodbeno določilo, ki z valutno klavzulo zagotavlja ohranjanje vrednosti kupnine ni v nasprotju z določbo 119. čl. SZ.
 Sodba no in sklep II Cp 1818/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 Pogodbena stranka ima pravico razdreti pogodbo in zahtevati vrnitev plačanega zneska ter pripadajočih obresti, če druga pogodbena stranka po lastni krivdi ni v roku izpolnila obveznosti in tega ni storila niti po dodeljenem dodatnem roku. Rok izpolnitve obveznosti, določen z besedami "v čim krajšem roku", je treba v primeru formularne pogodbe, ki jo je sestavila močnejša druga pogodbena stranka in v okoliščinah nevestnega in nepoštenega ravnanja te stranke, razlagati v korist šibkejši stranki...
 Sodba no II Cp 686/94 of Civilni oddelek, October 12, 1994
 Tudi če je bila tožnica zaradi spleta okoliščin objektivno prisiljena na življenje s tožencem, to ne predstavlja zakonskega zadržka (odsotnost svobodne privolitve) za veljavnost izvenzakonske skupnosti.
 Sklep no Cpg 281/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 10, 1994
 Po členu 502 ZPP je šteti predmetni gospodarski spor kot spor majhne vrednosti, zato po določilu člena 467/I ZPP ni dovoljena pritožba, ki uveljavlja pritožbeni razlog zmotne oziroma nepopolne ugotovitve dejanskega stanja.
 Sodba no Cpg 499/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 10, 1994
 Obravnava v odsotnosti v redu vabljene tožene stranke ni kršitev pravdnega postopka.
 Sklep no Cpg 424/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 10, 1994
 Zakon o sodnih taksah v 34. členu določa rok 60 dni za vložitev zahteve za vrnitev sodne takse v dveh primerih. V prvem primeru prične teči ta rok pri pomotnem plačilu od dneva plačila. V drugem primeru, ko je stranka plačala takso, čeprav je ni bila dolžna, ker sodno dejanje ni bilo opravljeno, pa začne teči rok 60 dni od dneva, ko je stranka zvedela, da sodno dejanje ni bilo opravljeno. Samo za ta drugi primer je določen tudi objektivni rok dveh let.
 Sklep no Cpg 261/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 10, 1994
 Podana je absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz člena 354/II tč.13 v zv. s členom 381 ZPP, ker izpodbijani sklep o odmeri stroškov nima razlogov, tako da ga ni mogoče preizkusiti.
 Sklep no Cpg 577/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 10, 1994
 Po 481.členu ZOR je potrebno očitne napake - med te pa šteje tudi količinski manjko (glej tudi 492. člen ZOR), ugovarjati takoj.
 Sklep no Cpg 525/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 06, 1994
 Po Haaški konvenciji o civilnem sodnem postopku iz leta 1954 in Konvenciji o olajšanju mednarodnega pristopa k sodišču, tujcem in osebam brez stalnega bivališča v državi pogodbenici, pred sodiščem druge pogodbenice, ni potrebno plačevati varščine za pravdne stroške.
 Sklep no Cpg 568/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 06, 1994
 Tožba se šteje za umaknjeno, če na prvi in naslednji narok ni pristopila nobena stranka, ki je bila pravilno vabljena, tudi če je izostanek opravičila.
 Sklep no II Cp 1744/94 of Civilni oddelek, October 05, 1994
 Ker je z začasno odredbo treba odločiti hitro, zadostuje, da so dejstva verjetno izkazana.
 Sklep no III Cp 466/94 of Civilni oddelek, October 05, 1994
 Sodišče je v isti stvari dvakrat izdalo sklep o ustavitvi izvršbe, zato je bistveno kršilo določbe postopka (člen 354/2 tč. 11 ZPP).
 Sklep no Cpg 1353/94 of Gospodarski oddelek, October 05, 1994
 Sodišče pri preizkusu utemeljenosti predloga za obnovo postopka zaradi novih dokazov ne ugotavlja samo tega, ali so dokazi novi, ampak tudi to, ali bi bila za stranko, ki predlaga obnovo postopka, lahko izdana ugodnejša odločba, če bi bili uporabljeni že v prejšnjem postopku.
 Sklep no Cpg 1697/93 of Gospodarski oddelek, October 05, 1994
 Vročitev vabila na glavno obravnavo z nabitjem vabila na oglasno desko je pravilno opravljena, če stranka med postopkom spremeni naslov oziroma stanovanje oziroma pravna oseba sedež in če vročevalec ne more izvedeti za nov naslov.
 Sklep no Cpg 1319/94 of Gospodarski oddelek, October 05, 1994
 Tožbeni zahtevek na izključitev družbenika iz družbe je oblikovalni zahtevek in ne terjatev v smislu določb ZIP, zato takega zahtevka ni mogoče varovati z začasno odredbo.
 Sklep no Cpg 1372/94 of Gospodarski oddelek, October 05, 1994
 Verjetnost terjatve na izročitev akceptnega naloga proti osebi, ki ji je upravičenec za izpolnitev in izročitev akceptnega naloga le-tega izročil za zavarovanje neke svoje obveznosti, ni izkazana.
 Sodba no in sklep II Cp 337/94 of Civilni oddelek, October 05, 1994
 Višina odškodnine za negmotno škodo je pravilno določena. Sodbe se ne da preizkusiti v zvezi z višino limita zavarovalne vsote.
 Sodba no I Cp 311/94 of Civilni oddelek, October 05, 1994
 Najemodajalec je tisti, ki lahko odpove najemno pogodbo. Ugovor najemnika, da najemodajalec ni lastnik, ne more biti uspešen, če zatrjevani lastnik prostorov ne zahteva zase.
 Sodba no I Cp 589/94 of Civilni oddelek, October 05, 1994
 Nična je določba pogodbe o prodaji na obroke, da bo prodajalec kupcu izročil stvar šele, ko mu bo kupnina v celoti plačana.
 Sodba no I Cp 507/94 of Civilni oddelek, October 05, 1994
 Pismena pripoznava obveznosti, katere predmet ni isti kot predmet zastarane obveznosti, se ne šteje za odpoved zastaranju.
 Sodba no II Cp 347/94 of Civilni oddelek, October 05, 1994
 M. d.d. ni pasivno legitimirana za škodo nastalo z objavo članka v tedniku M. v letu 1988, saj M. d.d. ni pravna naslednica tednika M. iz leta 1988, ker je nastala šele z aktom o ustanovitvi.
 Sklep no Cpg 1349/94 of Gospodarski oddelek, October 04, 1994
 V sporih zaradi motenja posesti se ne more le ugotoviti, da je motenje posesti storjeno, ne da bi se obenem naložila tudi vzpostavitev prejšnjega posestnega stanja in prepoved bodočih posegov. V primerih kadar vzpostavitev prejšnjega posestnega stanja ni mogoča (kadar pogoji za to, da sodišče naloži toženi stranki tudi vzpostavitev prejšnjega posestnega stanja, niso izpolnjeni), se s sklepom ne more samo ugotoviti, da je storjeno motenje posesti, ampak je potrebno tožbeni zahtevek zavrniti, i...
 Sklep no Cpg 463/93 of Višje sodišče v Mariboru, Gospodarski oddelek, October 04, 1994
 Umik tožbe tožnika, brez navedbe o plačilu med pravdo, predstavlja procesno dejanje stranke, zaradi katerega mora sodišče odločiti o stroških po 1. odstavku 158.


text:
» Jak se mění podmínky doručování písemností v novém daňovém řádu?
 Datové schránky jsou již součástí nového daňového řádu. Ten právě upřednostňuje elektronickou komunikaci oproti písemné, která je zasílána poštou. Co dál se mění? Přečtěte si odborný výklad.
 Daňový řád upřednostňuje doručování písemnosti správce daně při ústním jednání anebo doručování písemnosti elektronicky (tj. prostřednictvím datové schránky). Není-li možné doručit písemnost při ústním jednání nebo elektronicky, tak se druhotně doručuje písemnost prostřednictvím zásilky doručované provozovatelem poštovních služeb nebo úřední osobou pověřenou doručováním nebo jiným orgánem, o němž to stanoví zákon.
 Pokud má osoba, které je písemnost doručována, zástupce, doručují se písemnosti pouze tomuto zástupci, a to v rozsahu jeho oprávnění k zastupování (§ 41). Daňový řád již nerozlišuje doručování v případě neomezené nebo omezené plné moci k zastupování, tak jako tomu je v ZSDP (viz § 17 odst. 7 ZSDP).
 Jak už bylo uvedeno výše, doručování prostřednictvím zásilky přichází v úvahu tehdy, pokud adresát písemnosti nemá datovou schránku. Vzhledem k tomu, že většina právnických osob má datovou schránku, týká se tento způsob doručování zejména doručování písemnosti fyzickým osobám.
 Podle toho, zda je adresátem fyzická nebo právnická osoba, se písemnost prostřednictvím zásilky doručuje fyzické osobě nepodnikateli na adresu jejího místa pobytu nebo na adresátem zvolenou adresu v České republice, fyzické osobě podnikateli na adresu místa podnikání nebo sídla nebo na adresátem zvolenou adresu v České republice, právnické osobě na adresu sídla nebo na adresátem zvolenou adresu v České republice. V případě doručování prostřednictvím zásilky může fyzická osoba požádat správce daně o doručování písemností na jakoukoliv adresu v České republice. Také právnická osoba může požádat správce daně o doručování na jinou adresu než je adresa sídla, ale podmínkou je, že na požadované adrese je právnická osoba skutečně umístěna. Čtěte také: Přehled připravovaných daňových změn roku 2011
 V případě doručování písemnosti v listinné podobě prostřednictvím zásilky se doručení prokazuje řádně vyplněnou doručenkou, která je veřejnou listinou.
 Daňový řád v rámci pořizované dokumentace správcem daně zachová protokol o ústním jednání (§ 60 až 62) a úřední záznam (§ 63). Daňový řád nově upravuje, že správce daně může o úkonech, o kterých se podle zákona pořizuje protokol, pořídit obrazový nebo zvukový záznam, přičemž o této skutečnosti musí předem uvědomit osoby, které se tohoto úkonu zúčastní. Protokol, jehož součástí je rozhodnutí, kterým se příjemce rozhodnutí vyzývá k uplatnění práva nebo ke splnění povinnosti, nemusí obsahovat otisk úředního razítka se státním znakem. Na stejnopis protokolu má nárok jak daňový subjekt, tak i další osoba zúčastněná na jednání, pokud o to tato osoba požádá.
 V ZSDP chybí právní úprava spisu. Nově tuto oblast obsahuje daňový řád v ustanovení § 64 a 65. Daňový spis obsahuje písemnosti týkající se práv a povinností daňového subjektu. Spis vede příslušný správce daně a jeho součástí jsou písemnosti v podobě listinné zprávy nebo datové zprávy, jako jsou podání, rozhodnutí, protokoly, úřední záznamy. Součástí spisu jsou také obrazové a zvukové záznamy. Daňový spis se člení na části týkající se jednotlivých daňových řízení, vymáhání daní, dalších povinností při správě daní (registrace, závazné posouzení), vyhledávání (neveřejná část), řízení o pořádkových pokutách. Jednotlivé části spisu musí obsahovat soupis všech písemností, které se řadí ve spisu v časové posloupnosti a vedou se pod společnou spisovou značkou. Do vyhledávací části spisu patří pomůcky, jejichž zpřístupnění daňovému subjektu by ohrozilo zájem jiné osoby zúčastněné na správě daní, úřední záznamy nebo protokoly o podaných vysvětleních, písemnosti sloužící pro potřeby správce daně. Do doby provedení hodnocení důkazů mohou být ve vyhledávací části spisu také důkazní prostředky, jejichž zpřístupnění by ohrozilo cíl správy daní. Čtěte také: Změny v poskytování náhrady mzdy roku 2011
 Daňový subjekt je oprávněn nahlédnout do všech částí spisu týkajících se jeho daňových povinností, s výjimkou části vyhledávací, do osobních daňových účtů vedených v rámci evidence daní o jeho daňových povinnostech, do soupisu písemností ve všech částech spisu, včetně soupisu písemností obsažených ve vyhledávací části spisu. Správce daně může v odůvodněných případech umožnit daňovému subjektu nahlédnutí i do písemností ve vyhledávací části spisu, pokud nebude ohrožen zájem jiného daňového subjektu nebo jiných osob zúčastněných na správě daní nebo cíl správy daní. V případě, že daňový subjekt není spokojen s rozsahem, v jakém mu bylo umožněno nahlédnout do spisu, může podat stížnost podle § 261 DŘ (již není možno podat odvolání). Nově je upraveno nahlížení do spisu nevidomých osob, kterým bude spis přečten. Průvodci nevidomé osoby bude umožněno nahlédnout do spisu.
 Správce daně je oprávněn zapůjčit příslušnému orgánu veřejné moci část spisu, která se týká předmětu řízení, pro které je poskytována, a při respektování povinnosti mlčenlivosti (§ 52, 53). Čtěte také: Termíny pro doplacení zdravotka a sociálka se sjednotí, asi už v příštím roce
 Změny v jednacím jazyce
 Jednacím jazykem při správě daní je český jazyk (§ 76 odst. 1). Tímto jazykem již není slovenština. Také podání musí být předložena v jednacím jazyce, tj. v českém jazyce. Výjimkou jsou písemnosti vyhotovené v jiném než českém jazyce. Tyto musí být předloženy v originálním znění a současně v překladu do jazyka českého. Správce daně může prohlásit, že takový překlad nepožaduje anebo že požaduje úředně ověřený překlad. Daňový řád umožňuje správci daně, aby takové prohlášení učinil na své úřední desce i pro neurčitý počet písemností v budoucnu.
 Kdo neovládá český jazyk, má právo na tlumočníka, kterého si obstará na své náklady. Právo na tlumočníka vyplývá také z čl. 37 odst. 4 Listiny základních svobod, který stanoví, že „kdo prohlásí, že neovládá jazyk, jímž se vede jednání, má právo na tlumočníka.“ Občan České republiky příslušející k národnostní menšině, tradičně a dlouhodobě žijící na území České republiky, má právo činit podání a jednat v jazyce své národnostní menšiny. Pokud správce daně nemá úřední osobu, která ovládá jazyk národnostní menšiny, přizve k jednání tlumočníka. Náklady na tohoto tlumočníka nese správce daně. Z důvodové zprávy k návrhu daňového řádu (www.psp.cz) vyplývá, že v případě slovenského jazyka ve většině případů postačí znalost úřední osoby.Čtěte také: Seznamte se s připravovanými změnami zákona o DPH Nově je v daňovém řádu upraveno jednání s neslyšící či hluchoslepou osobou. Osobě neslyšící ustanoví správce daně na své náklady tlumočníka znakové řeči, příp. prostředníka, který je schopen se s ní dorozumět pomocí metody zřetelné artikulace. Osobě hluchoslepé ustanoví správce daně prostředníka, který je schopen se s ní dorozumět pomocí řeči pro hluchoslepé.
 Klient čerpající plně kontokorent je rizikový