text:
 16.7.2020
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 228/36
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. 23/2019
 z dne 8. februarja 2019
 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP [2020/940]
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1147 z dne 10. avgusta 2018 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za obdelavo odpadkov v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (2)
 Prilogo XX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 Za točko 1fr (Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2117) Priloge XX k Sporazumu EGP se vstavi naslednja točka:
 „1fs.
 32018 D 1147: Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1147 z dne 10. avgusta 2018 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za obdelavo odpadkov v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 208, 17.8.2018, str. 38).“
 Člen 2
 Besedilo Izvedbenega sklepa (EU) 2018/1147 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 9. februarja 2019 pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 8. februarja 2019
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Claude MAERTEN
 (1) UL L 208, 17.8.2018, str. 38.
 (*1) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0754
 Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko no 2012. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām /* COM/2012/0754 final - 2012/0350 (NLE) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 Priekšlikuma konteksts
 110 || Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kā katru gadu un saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu Padomei saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, kas balstīts uz Statistikas biroja ziņojumu, līdz gada beigām jāpieņem lēmums par atalgojuma un pensiju korekciju no 1. jūlija.
 120 || Vispārīgais konteksts Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu atalgojuma un pensiju korekcija ir tieši atkarīga no izmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējā (specifisks rādītājs), dzīves dārdzības līmeņa izmaiņām Briselē (starptautiskais indekss) un Statistikas biroja noteiktās ekonomiskās paritātes. Ar specifisko rādītāju mēra dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu neto atalgojuma izmaiņas, neskaitot inflāciju. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo rādītāju, pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas XI pielikuma 1. panta 4. punktā minētās astoņas dalībvalstis. Ar Briseles starptautisko indeksu mēra ES ierēdņu dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Statistikas birojs ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto informāciju. Atalgojuma pirktspējas paritāte nosaka atalgojuma pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām darba vietām. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem. Pensiju pirktspējas paritāte nosaka pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju un citām dzīvesvietām. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem.
 130 || Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikumu par atalgojuma un pensiju korekciju iesniedz katru gadu.
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
 || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 211 || Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikuma elementi ir saskaņoti ar personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām procedūrām.
 212 || Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Priekšlikumā ņemti vērā to personu atzinumi, ar kurām notikusi apspriešanās.
 || Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 229 || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
 230 || Ietekmes novērtējums - Priekšlikumā paredzēts koriģēt algas un pensijas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. - Spēkā esošie tiesību akti nepieļauj alternatīvu iespēju.
 Priekšlikuma juridiskie aspekti
 305 || Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 1. pantu Statistikas birojs ir sagatavojis ziņojumu par dzīves dārdzības izmaiņām Briselē, izmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējā un pirktspējas paritāti, no kā izriet dažādie korekcijas koeficienti. ATALGOJUMA UN PENSIJU KOREKCIJA BEĻĢIJĀ UN LUKSEMBURGĀ Valstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējas vidējās izmaiņas, ko mēra ar specifisko rādītāju, atsauces periodā ir -1,1 %. Dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē, ko mēra ar Statistikas biroja aprēķināto Briseles starptautisko indeksu, atsauces periodā ir 2,8 %. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 2. punktu korekcijas lielumu iegūst, reizinot specifisko rādītāju ar Briseles starptautisko indeksu, ko aprēķina Statistikas birojs. Tādējādi ierosinātā atalgojuma un pensiju korekcija Beļģijā un Luksemburgā ir 1,7 %. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 5. punktu Beļģijai un Luksemburgai korekcijas koeficientu nepiemēro. ATALGOJUMA UN PENSIJU KOREKCIJA ĀRPUS BEĻĢIJAS UN LUKSEMBURGAS Ārpus Beļģijas un Luksemburgas atalgojuma un pensiju korekcijas koeficientu iegūst, reizinot korekciju Beļģijā un Luksemburgā ar korekcijas koeficientu un valūtas maiņas kursu izmaiņām. Regulā minētie korekcijas koeficienti, ko piemēro atalgojumam, pensijām un tai atalgojuma daļai, kas tiek pārskaitīta, ir aprēķināti šādi. - Korekcijas koeficienti IERĒDŅIEM ārpus Beļģijas un Luksemburgas Statistikas birojs sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm ir aprēķinājis pirktspējas paritāti, ar ko 1. jūlijā nosaka atalgojuma pirktspējas attiecību starp Briseli un citām darba vietām. Korekcijas koeficientus, kurus piemēro dalībvalstu, izņemot Beļģijas un Luksemburgas, ierēdņiem un citiem darbiniekiem, nosaka, ņemot vērā attiecību starp pirktspējas paritāti un valūtas maiņas kursiem, ko piemēro 1. jūlijā. - Korekcijas koeficienti PENSIJĀM ārpus Beļģijas un Luksemburgas un korekcijas koeficienti PĀRSKAITĪJUMIEM Statistikas birojs sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm ir aprēķinājis pirktspējas paritāti, ar ko 1. jūlijā nosaka pensiju pirktspējas attiecību starp Beļģiju un citām dzīves vietām. Korekcijas koeficientus, kas aprēķināti to personu pensijām, kuras dzīvo dažādās valstīs ārpus Beļģijas un Luksemburgas, nosaka, ņemot vērā attiecību starp pirktspējas paritāti un valūtas maiņas kursiem, ko piemēro 1. jūlijā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. pantu šos koeficientus tieši piemēro ierēdņu un citu darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. pantu korekcijas koeficientus piemēro tikai tai pensijas daļai, kas atbilst līdz 2004. gada 1. maijam iegūtajām pensijas tiesībām. - Korekcijas koeficientu spēkā stāšanās datums Korekcijas koeficientu spēkā stāšanās datums visās vietās ir 1. jūlijs, izņemot tās vietas, kur dzīves dārdzība ir ievērojami pieaugusi, – šajās vietās korekcijas koeficients stājas spēkā 16. maijā, ja dzīves dārdzības pieaugums pārsniedz 6,3 %, vai 1. maijā, ja tas pārsniedz 12,6 %. Dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas ārpus Beļģijas un Luksemburgas mēra ar izmaiņām netiešajos indeksos. Šos indeksus aprēķina, reizinot Briseles starptautisko indeksu ar pirktspējas paritātes izmaiņām. Regulā norādītajās vietās šīs korekcijas stājas spēkā agrāk. - Korekcijas koeficienti Horvātijai No datuma, kad Horvātija pievienojas Eiropas Savienībai, Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 5. punktā noteiktie korekcijas koeficienti jāpiemēro ES ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem Horvātijā.
 310 || Juridiskais pamats Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un jo īpaši to XI pielikums. Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmuma (2011/866/ES) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko no 2011. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, likumību apstrīd Eiropas Komisija un Eiropas Parlaments, un Eiropas Savienības Tiesā ir iesniegta prasība par šīs regulas anulēšanu. Turklāt Komisija ir iesniegusi prasību sakarā ar bezdarbību attiecībā uz 2011. gada korekciju. Tomēr, tā kā atbilstoši iedibinātajai judikatūrai uz Savienības tiesību aktiem attiecas likumības prezumpcija, kamēr Eiropas Savienības Tiesa tos nav pasludinājusi par spēkā neesošiem, Komisija izmantoja 2010. gada korekciju par pamatu 2012. gada korekcijai. Ja Eiropas Savienības Tiesa apmierinās Komisijas prasību, ierosinātā regula būs pēc tam jāpārskata saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu. Izņēmuma klauzula Komisija novērtēja jaunākos sociālos un ekonomiskos datus un secināja, ka ekonomiskā un sociālā situācija Eiropas Savienībā nav nedz nopietni, nedz pēkšņi pasliktinājusies pēc 2012. gada 31. augusta ziņojuma iesniegšanas (COM (2012) 476), kas pamatotu minētā ziņojuma secinājumu maiņu. Tāpēc Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. panta juridiskie kritēriji nav izpildīti, un Komisija uzskata, ka nav lietderīgi iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. pantu.
 329 || Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes principu nepiemēro.
 || Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ.
 331 || - Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir paredzēta Padomes regula.
 332 || - Finansiālais slogs izriet tieši no Civildienesta noteikumos paredzētās korekcijas metodes piemērošanas.
 || Juridisko instrumentu izvēle
 341 || Ierosinātais instruments: regula.
 342 || Citi instrumenti būtu neatbilstīgi šāda iemesla dēļ: - Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir paredzēta Padomes regula.
 Ietekme uz budžetu
 401 || Atalgojuma un pensiju korekcijas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem un uz ieņēmumiem ir plašāk izklāstīta pievienotajā finanšu pārskatā.
 2012/0350 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES REGULA,
 ar ko no 2012. gada 1. jūlija
 koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo
 darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus,
 kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību,
 ņemot vērā Protokolu par privilēģijām
 un imunitāti Eiropas Savienībā un jo īpaši tā
 12. pantu,
 ņemot vērā Eiropas
 Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta
 Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, un jo īpaši Civildienesta
 noteikumu 63., 64., 65. un 82. pantu un VII, XI un
 XIII pielikumu, kā arī Pārējo darbinieku
 nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu, 64.,
 92. un 132. pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas
 priekšlikumu,
 tā kā:
 (1) Lai garantētu, ka
 pārmaiņas Savienības ierēdņu un pārējo
 darbinieku pirktspējā notiek paralēli ar
 pārmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu
 pirktspējā, Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo
 darbinieku atalgojums un pensijas būtu jākoriģē
 atbilstīgi 2012. gada izvērtējumam.
 (2) Būtu jāievieš
 korekcijas koeficienti Horvātijai, kuri būtu piemērojami no
 datuma, kad Horvātija pievienojas Eiropas Savienībai,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
 1. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā datumu
 ,,2010. gada 1. jūlijs” aizstāj ar datumu ,,2012. gada
 1. jūlijs”.
 2. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu 66. pantā sniegto tabulu par mēneša
 pamatalgām, kas piemērojamas atalgojuma un pensiju
 aprēķināšanai, aizstāj ar šādu tabulu.
 3. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
 64. pantu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku
 atalgojumam, ir tādi, kā norādīts turpmākās
 tabulas 2. slejā.
 No 2013. gada 1. janvāra
 korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
 VII pielikuma 17. panta 3. punktu piemēro ierēdņu
 un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem, ir
 tādi, kā norādīts turpmākās tabulas
 3. slejā.
 No 2012. gada 1. jūlija
 korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
 XIII pielikuma 20. panta 1. punktu piemēro pensijām,
 ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas
 4. slejā.
 No 2012. gada 16. maija korekcijas
 koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
 XIII pielikuma 20. panta 1. punktu piemēro pensijām,
 ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas 5. slejā.
 Ikgadējā korekcija attiecībā uz šīm
 dalībvalstīm stājas spēkā 2012. gada
 16. maijā.
 No datuma, kad Horvātija pievienojas
 Eiropas Savienībai, korekcijas koeficienti, ko piemēro atalgojumam,
 pārskaitījumiem un pensijām, ir tādi, kā
 norādīts turpmākajā tabulā.
 4. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu 42.a panta otrajā un trešajā
 daļā paredzētais bērna kopšanas pabalsts ir EUR 927,23
 un EUR 1236,30 vientuļajiem vecākiem.
 5. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 1. punktā
 paredzētā apgādnieka pabalsta pamatsumma ir EUR 173,42.
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu VII pielikuma 2. panta 1. punktā
 paredzētais apgādājamā bērna pabalsts ir
 EUR 378,94.
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 1. punktā
 minētais pabalsts izglītībai ir EUR 257,11.
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 2. punktā
 minētais pabalsts izglītībai ir EUR 92,57.
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu 69. pantā un VII pielikuma 4. panta
 1. punkta otrajā daļā paredzētais ekspatriācijas
 pabalsts ir vismaz EUR 513,98.
 No 2012. gada 1. jūlija
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 134. pantā paredzētais ekspatriācijas pabalsts ir
 EUR 369,49.
 6. pants
 No 2013. gada 1. janvāra
 Civildienesta noteikumu VII pielikuma 8. panta 2. punktā
 minēto atlīdzību par attālumu koriģē šādi:
 EUR 0 par kilometru, ja attālums
 ir no 0 līdz 200 km;
 EUR 0,3854 par kilometru, ja
 attālums ir no 201 līdz 1000 km;
 EUR 0,6423 par kilometru, ja
 attālums ir no 1001 līdz 2000 km;
 EUR 0,3854 par kilometru, ja
 attālums ir no 2001 līdz 3000 km;
 EUR 0,1283 par kilometru, ja
 attālums ir no 3001 līdz 4000 km;
 EUR 0,0619 par kilometru, ja
 attālums ir no 4001 līdz 10 000 km;
 EUR 0 par kilometru, ja attālums
 pārsniedz 10 000 km.
 Iepriekš norādītajai attāluma
 atlīdzībai pievieno vienotas likmes piemaksu šādā
 apmērā:
 –
 EUR 192,70, ja ar vilcienu veikta brauciena
 attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir robežās no
 725 km līdz 1450 km;
 –
 EUR 385,37, ja ar vilcienu veikta brauciena
 attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir lielāks nekā
 1450 km.
 7. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu VII pielikuma 10. panta 1. punktā
 minētā dienas nauda ir:
 –
 EUR 39,84 ierēdnim, kam ir tiesības
 uz apgādnieka pabalstu;
 –
 EUR 32,12 ierēdnim, kam nav tiesību
 uz apgādnieka pabalstu.
 8. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 24. panta 3. punktā minētais iekārtošanās
 pabalsts ir vismaz:
 –
 EUR 1133,94 darbiniekam, kam ir tiesības
 uz apgādnieka pabalstu;
 –
 EUR 674,24 darbiniekam, kam nav tiesību
 uz apgādnieka pabalstu.
 9. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 28.a panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais
 bezdarbnieka pabalsts ir vismaz EUR 1359,92, tas nepārsniedz EUR 2719,85,
 un standarta pabalsts ir EUR 1236,30.
 10. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 93. pantā sniegto tabulu par mēneša pamatalgām aizstāj
 ar šādu tabulu.
 11. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 94. pantā minētais iekārtošanās pabalsts ir vismaz:
 –
 EUR 852,92 darbiniekam, kam ir tiesības
 uz apgādnieka pabalstu;
 –
 EUR 505,67 darbiniekam, kam nav tiesību
 uz apgādnieka pabalstu.
 12. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 96. panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais
 bezdarbnieka pabalsts ir vismaz EUR 1019,95, tas nepārsniedz
 EUR 2039,88, un standarta pabalsts ir EUR 927,23.
 No 2012. gada 1. jūlija
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 136. pantā paredzētais bezdarbnieka pabalsts ir vismaz
 EUR 897,33 un nepārsniedz EUR 2111,36.
 13. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 pabalsti par maiņu darbu, kas paredzēti Padomes Regulas (EOTK,
 EEK, Euratom) Nr. 300/76[1]
 1. panta 1. punkta pirmajā daļā, ir EUR 388,67,
 EUR 586,65, EUR 641,41 un EUR 874,46.
 14. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 summām, kas minētas 4. pantā Padomes Regulā (EEK,
 Euratom, EOTK) Nr. 260/68[2],
 piemēro koeficientu 5,610551.
 15. pants
 No 2012. gada 1. jūlija tabulu
 Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 8. panta 2. punktā
 aizstāj ar šādu tabulu.
 16. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 18. panta 1. punkta
 piemērošanas nolūkā nemainīgais pabalsts, kas minēts
 līdz 2004. gada 1. maijam spēkā esošo Civildienesta
 noteikumu VII pielikuma bijušajā 4.a pantā, ir:
 - EUR 134,08 mēnesī C4 vai
 C5 pakāpes ierēdņiem;
 - EUR 205,58 mēnesī C1, C2 vai
 C3 pakāpes ierēdņiem.
 17. pants
 No 2012. gada 1. jūlija
 Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
 133. pantā sniegto mēneša pamatalgu skalu aizstāj ar
 šādu skalu.
 18. pants
 Šī regula stājas spēkā
 nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
 Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Šī regula uzliek saistības
 kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
 Briselē,
 Padomes
 vārdā –
 priekšsēdētājs
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
 FINANŠU PĀRSKATS
 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
 KONTEKSTS
 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas
 nosaukums
 Priekšlikums
 Padomes regulai, ar ko no 2012. gada 1. jūlija koriģē
 Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku
 atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus
 piemēro šim atalgojumam un pensijām
 1.2. Attiecīgās
 politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3]
 Iespējams,
 attiecas uz visām jomām un darbībām.
 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas
 pamatojums
 1.3.1. Īstermiņa vai
 ilgtermiņa vajadzības
 Nodrošināt,
 ka pārmaiņas ES ierēdņu atalgojuma un pensiju
 pirktspējā notiek paralēli ar pārmaiņām
 dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo
 civildienesta ierēdņu pirktspējā, kā minēts
 Civildienesta noteikumu XI pielikumā.
 1.4. Ilgums un
 finansiālā ietekme
 ý Beztermiņa
 priekšlikums/iniciatīva
 –
 Īstenošana ar uzsākšanas periodu no
 2012. gada 1. jūlija,
 –
 pēc kura turpinās normāla
 darbība.
 1.5. Paredzētie
 pārvaldības veidi[4]
 ý Komisijas īstenota centralizēta
 tieša pārvaldība: PMO.
 2. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
 PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 2.1. Attiecīgās
 daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
 pozīcijas
 · Priekšlikums finansiāli ietekmē visas budžeta pozīcijas,
 kas ir saistītas ar personāla izdevumiem visās
 iestādēs un aģentūrās.
 Sarindotas pa
 daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
 pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts........................................] || Dif./nedif. ([5]) || no EBTA[6] valstīm || no kandidātvalstīm[7] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 || XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem” || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
 2.1. Paredzamā ietekme uz
 izdevumiem
 2.1.1. Paredzamās ietekmes uz
 izdevumiem kopsavilkums
 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi” XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem”
 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 || || || Gads 2012. || Gads 2013. || Gads 2014. || Gads 2015. || Turpmākie gadi || KOPĀ
 ĢD: <.......> ||
  Cilvēkresursi || || || || || || || ||
  Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || ||
 KOPĀ – ĢD <.......> || Apropriācijas || || || || || || || ||
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Nav pieejams
 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 || || || Gads 2012. || Gads 2013. || Gads 2014. || Gads 2015. || Turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Nav pieejams
 Maksājumi || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Nav pieejams
 2.1.1. Paredzamā ietekme uz
 darbības apropriācijām
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
 izmantošanu
 2.1.2. Paredzamā ietekme uz
 administratīvajām apropriācijām
 2.1.2.1. Kopsavilkums
 –
 ̈ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
 apropriāciju izmantošanu
 –
 ̈ Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
 apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
 2.1.2.2. Paredzamās
 cilvēkresursu vajadzības
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
 2.1.3. Saderība ar
 kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
 finanšu shēmai
 2.1.4. Trešo personu iemaksas
 –
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
 līdzfinansējumu
 2.2. Paredzamā ietekme uz
 ieņēmumiem
 –
 ̈ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
 ieņēmumus.
 –
 ý Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
 –
 ̈ pašu resursus
 –
 ý dažādus ieņēmumus
 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
 Gads 2012. || Gads 2013. || Gads 2014. || Gads 2015. || Turpmākie gadi
 410. pants, Iemaksas pensiju shēmā || 477,0 || 4,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1
 400. pants, Nodokļi || 633,1 || 5,4 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8
 410. pants, Īpašā nodeva || 65,5 || 0,6 || || || || || ||
 Norādīt
 ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
 Ietekmi
 uz ieņēmumiem aprēķina, pamatojoties uz 2012. gada
 budžeta datiem.
 [1] Padomes 1976. gada 9. februāra Regula (EOTK, EEK,
 Euratom) Nr. 300/76, ar ko nosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem
 ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī
 šo pabalstu likmes un nosacījumus (OV L 38, 13.2.1976.,
 1. lpp.). Regula papildināta
 ar Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 1307/87 (OV L 124,
 13.5.1987., 6. lpp.).
 [2] Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom,
 EOTK) Nr. 260/68, ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa
 piemērošanas nosacījumus un procedūru (OV L 56,
 4.3.1968., 8. lpp.).
 [3] ABM
 – budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta
 līdzekļu sadale pa darbības jomām.
 [4] Skaidrojumus
 par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt
 BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [5] Dif.
 – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās
 apropriācijas.
 [6] EBTA
 – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
 [7] Kandidātvalstis
 un attiecīgā gadījumā potenciālās
 kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.


type: other

text:
Înfrângere severă pentru fotbaliştii CSM Roman – Ziarul de Roman | Despre Ziarul de Roman
 Articol publicat în data de: Dum, 18 Sep 2016 Sport | de către Ziarul de Roman Înfrângere severă pentru fotbaliştii CSM Roman
 În acest weekend s-au desfăşurat meciurile etapei a treia a campionatului Ligii a 3-a de fotbal, seria I. În cadrul acestei etape, formaţia CSM Roman a evoluat sâmbătă, 17 septembrie, de la ora 17.00, în deplasare, pe terenul braşovenilor de la AFC Hărman, echipă clasată pe locul al 13-lea, penultimul, sezonul trecut, în seria a III-a.
 Romaşcanii au pierdut cu 0-4, golurile gazdelor fiind marcate de Ionescu (minutul 20), Avram (75), Boţia (81) şi F. Gheorghe (90).
 În cadrul etapei a treia a seriei I s-au mai înregistrat rezultatele: CSM Paşcani – Atletico Vaslui 1-7, AFK Csikszereda Miercurea Ciuc – SC Bacău 1-0, Știinţa Miroslava – Olimpia Râmnicu Sărat 1-0, Avântul Valea Mărului – Aerostar Bacău 2-1, Metalosport Galaţi – Sporting Lieşti 2-0, Sportul Chiscani – Olimpic Cetate Râşnov 0-1. AFC Odorheiu Secuiesc a stat.
 În clasament, după trei etape, CSM Roman se află pe locul al zecelea, cu 3 puncte, în timp ce liderul rămâne AFK Csikszereda Miercurea Ciuc, 9 puncte, singura echipă cu trei victorii după primele trei runde.
 Etapa viitoare, CSM Roman va întâlni, pe teren propriu, CSM Paşcani, una dintre cele trei echipe care nu au obţinut niciun punct de la startul campionatului.
 TAGURI AFC HarmanCSM RomanfotbalLiga a 3-a


text:
Liiklusregistri andmeväljad | Maanteeamet
 HomeHomepageSõidukLiiklusregistri andmeväljad
 - andmeväljad, mida tehnoülevaatusel tuleb kontrollida. Andmete erinevus andmeväljade andmetega on ülevaatuse liiklusregistri andmete täpsustamisele suunamise aluseks. Vaata ka tegevusjuhendit "Liiklusregistri andmete kontroll ülevaatusel (PDF)".
 - andmeväljad ja kirjed, mis on tehnoülevaatuse seisukohalt informatiivsed. Ei pea kontrollima sõiduki tootja poolt ettenähtud väärtuste ja andmeväljadel kirjeldatud info vastavust.
 * Registreerimistunnistusele märkuste märkimise reeglid on aegade jooksul muutunud. Tabelis olev märkuste nimekiri ei ole täielik ja võib esineda erinevaid variatsioone ka nimetatud märkustes. Üldiselt on märkused informatsiivse iseloomuga. Nimekirjast puuduvad märkused (teatud märkused on täiendused mõnele muule lahtrile ja nende kirjeldus konkreetse lahtri kirjelduse juures) ei ole ülevaatuse katkestamise aluseks. Olulised märkused, mis on eelpool nimekirjas välja toodud kontrollimise kohustusega, peavad aga kindlasti registreerimistunnistusel olema ja on liiklusregistri andmete kontrollile suunamise aluseks.
 Kontrollida sõidukil oleva registreerimisnumbri vastavust registreerimistunnistusel olevaga.
 Maanteeameti poolt sõidukile omistatud tähtede ja numbrite kombinatsioon.
 Allikas: MKM määrus nr 19 § 2
 Euroopa Liidu embleemita ja Eesti riigi tunnusmärgi "EST" tähiseta registreerimismärke väljastati kuni 15.09.2004. Peale seda kuupäeva võib olla sõidukile väljastatud vaid mainitud tähisteta duplikaatmärk. Peale 15.09.2004 Eestis registreeritud sõidukil ei ole lubatud kasutada Euroopa Liidu embleemi ja "EST" tähiseta registreerimismärki – vajadusel võtta selgusele jõudmiseks ühendust Maanteeameti tehnoosakonnaga.
 ühenduse ühtlustatud kood A
 SÕIDUKI ESMASE REGISTREERIMISE TÄHTAEG
 Hinnata subjektiivselt, kas esmaregistreerimise tähtaeg on korrektne (nt esitatud sõiduki mudelit ei toodetud veel/enam registreerimistunnistusel märgitud esmase registreerimise ajal).
 Sõiduki mis tahes riigi vastavasse registrisse esmakordse kandmise kuupäev.
 Juhul kui sõiduki esmase registreerimise päev ja kuu ei ole tuvastatavad või sõiduk on kasutusele võetud enne tuvastatud kuupäeva, siis kantakse registrisse ning registreerimistunnistusele sõiduki esmase kasutuselevõtu aasta, mis määratakse registreerimiseelse tehnonõuetele vastavuse kontrolli käigus sõiduki identifitseerimisnumbri ja sõiduki vaatluse alusel
 ühenduse ühtlustatud kood B
 Tootja kaubanimi
 ühenduse ühtlustatud kood D.1
 M, N ja O kategooria sõidukite puhul jagunevad sõidukid tüübiks, variandiks ja versiooniks direktiivi 70/156/EÜ II lisas või direktiivi 2007/46/EÜ II lisas toodud tingimuste alusel. L kategooria sõidukite puhul jagunevad sõidukid tüübiks, varjandiks ja versiooniksdirektiivi 2002/24/EÜ II peatükis toodud tingimuste alusel.
 „Sõidukitüüp” – hõlmab sõidukeid, millel on kõik järgmised ühised omadused:
 valmistaja äriühingu nimi;
 kerekonstruktsiooni oluliste osade projekteerimine ja montaaž (kandekere puhul);
 tootja ja eelmise komplekteerimisastme sõiduk (mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukite puhul).
 Mootorrataste puhul:
 kuuluvad ühte kategooriasse (nt kaherattalised mopeedid L1e, kolmerattalised mopeedid L2e jne;
 on toodetud ühe ja sama tootja poolt;
 on sama šassii, raami, abiraami, põhjapaneeli või karkassiga, mille külge kinnituvad peamised osad;
 omavad sama tööpõhimõttega jõuallikat (sisepõlemis-, elektri-, hübriidmootor jne);
 omavad samasugust tootjapoolset tüübimääratlust.
 Tüüp hõlmab vähemalt ühte varianti ja ühte versiooni.
 Kui variant/versioon ei mahu lahtrisse D.2. ära, siis trükitakse väärtused märkuste lahtrisse:
 Allikas: MKM määrus nr 42 lisa 5 (PDF) ja Maanteeameti praktika
 ühenduse ühtlustatud kood D.2
 SÕIDUKI KAUBANDUSLIK NIMETUS
 KAUBANDUSLIK KIRJELDUS
 Sõiduki mudeli nimetus.
 ühenduse ühtlustatud kood D.3
 SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMISNUMBER
 Kontrollida sõidukil oleva identifitseerimisnumbri vastavust registreerimistunnistusel olevaga. Kontrollida loetavust.
 Sõidukile kantud tähtede ja/või numbrite kombinatsioon, mille valmistaja on määranud konkreetse sõiduki tähistamiseks ja tuvastamiseks.
 Tänapäevastel sõidukitel on selleks enamasti standardne 17-kohaline VIN-kood (tähistamise kord on määratud standardiga ISO 3779-1983). Enne 1980-ndaid toodetud sõidukitel ning mitmesugustel juhtudel ka hiljem toodetud sõidukitel võib identifitseerimisnumber olla lühem kui 17 sümbolit.
 Väikeses koguses esineb selliseid sõidukeid, millel on küll 17-kohaline raaminumber, kuid see ei ole standarti kohane.
 Üksikutel juhtudel on sõidukitel raaminumber mis on tootja poolt määratuna 18 või enamgi sümbolit pikk. Siinhulgas on ka teatud juhtumid, kus sõiduki kerele/raamile on lisaks identifitseerimisnumbrile sisse pressitud veel muid tähiseid.
 Maismaasõiduki identifitseerimisnumbrina kantakse liiklusregistrisse tavaliselt:
 VIN-kood (Vehicle Identification Number - maanteeliikluse sõidukid), enamasti on 17-kohaline;
 TIN-kood (Tractor Identification Number - traktoritel ja ms. põllumajandussõidukid), tihti ei ole 17-kohaline;
 PIN-kood (Product Identification Number), tavaliselt ei ole 17-kohaline;
 tootenumber, seerianumber, kerenumber vms, mis võimaldab sõiduki unikaalset identifitseerimist.
 Märkused, mis peavad teatud juhtudel olema kantud registreerimistunnistusele.
 Kui sõiduki raamile kantud VIN kood või remarkeeritud VIN kood ei ole standardne (nt tähe kõrgus alla 7 mm), siis peab registreerimistunnistuse märkuste lahtris olema MÄRKUS "VIN-KOOD MITTESTANDARDNE: ... (täpsustav tekst)".
 Üksikkinnitusega sõidukitel aktsepteeritakse VIN-koodina ka esiklaasi all armatuurlaual asuvat VIN-koodi. Viite üksiksõiduki kinnituse olemasolule leiate sõiduki reg.tunnistuse "märkuste" lahtrist.
 NB! - Ajalooliselt on kasutatud erinevaid sõnastusi, nt "UUS MARKEERING" või REMARKEERITUD teksti ees ei ole kirjet "KERE/RAAMI NUMBER:". Võib esineda ka märkust "VIN-KOOD ETIKETIL".
 NB! Maanteeameti e-teeninduses asuv VIN-koodi ja andmesildi asukoha info võib sisaldada ebatäpsuseid, mistõttu on soovituslik kasutada vajadusel ka andmeteatmiku infot.
 Allikas: MKM määrus nr 19 § 2, MKM määrus nr 37 § 2 ja Maanteeameti senine praktika
 ühenduse ühtlustatud kood E
 SUURIM TEHNILISELT LUBATUD MASS
 Kontrollida sõiduki andmesildil oleva täismassi vastavust registreerimistunnistusel olevaga.
 Valmistaja määratud juhi, sõitjate ja veosega täisvarustuses sõiduki/masina suurim mass.
 Tootja määratud suurim sõiduki mass, mis põhineb konstruktsioonil ja tööomadustel (direktiiv 97/27/EÜ).
 NB! Liikurmasina (kategooria LM) andmesilt pole standardiseeritud – seetõttu ei ole andmesildil sageli toodud mitte täismassi vaid mingi muu (nt komplektsusest sõltuv) mass. Seetõttu ei saa liikurmasina andmesildil toodud massi ja registriandmetes toodud täismassi erinemist automaatselt ette heita
 Kui registreerimistunnistuse ja sõiduki andmesildi täismassid on erinevad, siis peab registreerimistunnistuse märkuste lahtris olema kirje 'LUBATUD KASUTADA: ANDMESILDIGA MILLE MASSIANDMED EI VASTA REGISTREERIMISTUNNISTUSE ANDMETELE'.
 Allikas: MKM määrus nr 42 § 3, MKM määrus nr 110 § 2 ja Maanteeameti praktika.
 ühenduse ühtlustatud kood F.1
 REGISTREERIVAS LIIKMESRIIGIS KASUTUSELOLEVA SÕIDUKI MAKSIMAALNE LUBATUD TÄISMASS
 Sõitjate ja veosega täisvarustuses sõidukile registreerimisel määratud suurim mass, mis ei tohi ületada täismassi.
 Allikas: MKM määrus nr 42 § 3
 ühenduse ühtlustatud kood F.2
 REGISTREERIVAS LIIKMESRIIGIS KASUTUSELOLEVA TERVIKSÕIDUKI MAKSIMAALNE LUBATUD TÄISMASS
 Tootja poolt määratud mootorsõidukist ja haagis(t)est koosneva autorongi kogumass. Poolhaagistest ja kesktelghaagistest koosnevate autorongide puhul tuleb täismassi asemel kasutada haagise suurimat tehniliselt lubatud teljekoormust (direktiiv 97/27/EÜ).
 ühenduse ühtlustatud kood F.3
 KASUTUSSE LASTUD SÕIDUKI MASS
 Koormata, kerega ja haakeseadmega (veduki korral) sõiduki või kabiiniga runga (haakeseadmega või haakeseadmeta) mass, kui valmistaja ei ole seda lõpuni ehitanud ja mis sisaldab õlide, kütuse (90% kütusepaagi mahust), tööriistade, varuratta (kui on paigaldatud), juhi (75 kg), jahutusvedeliku ja 100% kõigi teiste vedelike, välja arvatud kasutatud vee, massi.
 Bussidel sisaldab töökorras sõiduki mass meeskonna liikmete massi (75 kg igaüks), kui neile on ette nähtud istekoht sõidukis.
 L kategooria sõidukil ei sisalda töökorras sõiduki mass juhi massi (75 kg).
 Traktorite ja nende haagiste korral on tühimass valmistaja määratud sõitjate, veose ja lisaseadmeteta täisvarustuses masina mass. Traktori korral sisaldab lisaks juhti, ümbermineku kaitset, jahutusvedelikku, õlisid, kütust ja tööriistu.
 Allikas: MKM määrus nr 37 § 2, MKM määrus nr 110 § 2 (traktorid)
 ühenduse ühtlustatud kood G
 Eestisse ajutiseks kasutamiseks toodud sõiduk registreeritakse tollideklaratsioonis märgitud tähtajani.
 Vanasõidukitel märgitakse vanasõidukiks tunnustamise akti lõppemise kuupäev.
 Allikas: MKM määrus nr 19 § 6
 ühenduse ühtlustatud kood H
 REGISTREERIMISAEG, MILLELE OSUTUB KÄESOLEV TUNNISTUS
 Registreerimistunnistuse väljastamise kuupäev.
 ühenduse ühtlustatud kood I
 Kat Definitsioon Määrus/kommentaar
 L kategooria - kahe või kolmerattalised mootorsõidukid MKM määrus nr 42
 L1e kaherattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus ei ületa 45 km/h ja mille sisepõlemismootori töömaht ei ületa 50 cm3 või mille elektrimootori suurim püsinimivõimsus ei ületa 4 kW L1e kategooria sõidukiteks loetakse ka sellised enne 9.11.2003 valmistatud sõidukid, mille valmistajakiirus ei ületa 50 km/h ja mille sisepõlemismootori töömaht ei ületa 50 cm3 või mille elektrimootori suurim püsi-nimivõimsus ei ületa 4 kW
 L2e kolmerattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus ei ületa 45 km/h ja mille sädesüütega sisepõlemismootori töömaht ei ületa 50 cm3 või muu sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus ei ületa 4 kW või mille elektrimootori suurim püsi-nimivõimsus ei ületa 4 kW L2e kategooria sõidukiteks loetakse ka sellised enne 9.11.2003 valmistatud sõidukid, mille valmistajakiirus ei ületa 50 km/h ja mille sisepõlemismootori töömaht ei ületa 50 cm3 või mille elektrimootori suurim püsi-nimivõimsus ei ületa 4 kW
 L3e ilma külghaagiseta kaherattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus ületab 45 km/h ja/või mille sisepõlemismootori töömaht ületab 50 cm3
 L4e külghaagisega kaherattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus ületab 45 km/h või mille sisepõlemismootori töömaht ületab 50 cm3
 L5e sümmeetrilise rataste asetusega kolmerattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus ületab 45 km/h või mille sisepõlemismootori töömaht ületab 50 cm3
 L6e neljarattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus ei ületa 45 km/h, mille tühimass, elektrisõidukitel akude massi arvestamata, ei ületa 350 kg ja mille sädesüütega sisepõlemismootori töömaht ei ületa 50 cm3 või muu sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus ei ületa 4 kW või mille elektrimootori suurim püsi-nimivõimsus ei ületa 4 kW. Temale rakenduvad L2e kategooria sõiduki tehnilised nõuded, kui üksikdirektiivides ei ole ette nähtud teisiti L6e kategooria sõidukidd olid „mootorsõidukid“ ja registreerimiskohustusega juba eelmise LS ajal ning nendele ei laiene L1e/L2e-kategooriale sarnast kuni 50 km/h erandit!
 L7e neljarattaline mootorsõiduk, mis ei ole L6e kategooria mootorsõiduk, mille tühimass, elektrisõidukitel akude massi arvestamata, ei ületa 400 kg (kaubaveoks ettenähtud sõidukil 550 kg) ja mootori suurim kasulik võimsus ei ületa 15 kW. Selline sõiduk loetakse kolmrattaks ja temale rakenduvad L5e kategooria sõiduki tehnilised nõuded, kui üksikdirektiivides ei ole ette nähtud teisiti
 M kategooria - vähemalt neljarattalised reisijateveoks konstrueeritud ja valmistatud mootorsõidukid MKM määrus nr 42
 M1(G*) sõiduk, millel lisaks juhiistmele ei ole rohkem kui kaheksa istekohta
 M2(G*) sõiduk, millel lisaks juhiistmele on rohkem kui kaheksa istekohta ja mille täismass ei ületa 5 t M2 kategooria hõlmab ka trolle
 M3(G*) sõiduk, millel lisaks juhiistmele on rohkem kui kaheksa istekohta ja mille täismass on üle 5 t M3 kategooria hõlmab ka trolle
 N kategooria - vähemalt neljarattalised veoseveoks konstrueeritud ja valmistatud mootorsõidukid MKM määrus nr 42
 N1(G*) sõiduk, mille täismass ei ületa 3,5 t
 N2(G*) sõiduk, mille täismass on üle 3,5 t, kuid ei ületa 12 t
 N3(G*) sõiduk, mille täismass on üle 12 t
 O kategooria - haagised MKM määrus nr 42
 O1 haagis, mille täismass ei ületa 0,75 t Kesktelghaagise kategooria määramisel võetakse arvesse täismassi, mis vastab telje või teljerühma kaudu maapinnale ülekantavale maksimaalsele tugikoormusele, kui haagis on ühendatud vedukiga.
 O2 haagis, mille täismass on üle 0,75 t, kuid ei ületa 3,5 t Kesktelghaagise kategooria määramisel võetakse arvesse täismassi, mis vastab telje või teljerühma kaudu maapinnale ülekantavale maksimaalsele tugikoormusele, kui haagis on ühendatud vedukiga.
 O3 haagis, mille täismass on üle 3,5 t, kuid ei ületa 10 t Kesktelghaagise kategooria määramisel võetakse arvesse täismassi, mis vastab telje või teljerühma kaudu maapinnale ülekantavale maksimaalsele tugikoormusele, kui haagis on ühendatud vedukiga.
 O4 haagis, mille täismass on üle 10 t Kesktelghaagise kategooria määramisel võetakse arvesse täismassi, mis vastab telje või teljerühma kaudu maapinnale ülekantavale maksimaalsele tugikoormusele, kui haagis on ühendatud vedukiga.
 T kategooria - ratastraktorid MKM määrus nr 39 ja MKM määrus nr 110
 T1 ratastraktorid, mille suurim valmistajakiirus ei ületa 40 km/h, juhile lähima telje minimaalne rööbe on vähemalt 1150 mm, tühimass on üle 600 kg ja kliirens ei ületa 1000 mm. Ratastraktorite, mille juhi istekoht on muudetav (muudetav iste ja rooliratas), puhul loetakse juhile lähimaks teljeks see telg, millele on paigaldatud suurema läbimõõduga rehvid
 T2 ratastraktorid, mille suurim valmistajakiirus ei ületa 40 km/h, minimaalne rööbe on alla 1150 mm, tühimass on üle 600 kg ja kliirens ei ületa 600 mm. Kui ratastraktori raskuskeskme kõrgus (mõõdetuna maapinnast) jagatuna telgede minimaalsete rööpmete keskmisega on üle 0,90, ei tohi suurim valmistajakiirus ületada 30 km/h
 T3 ratastraktorid, mille suurim valmistajakiirus ei ületa 40 km/h ja mille tühimass ei ületa 600 kg
 T4 eriotstarbelised ratastraktorid, mille suurim valmistajakiirus ei ületa 40 km/h ja mis jagunevad
 T4.1 kõrgkliirens-ratastraktorid, mis on projekteeritud töötamiseks kõrgekasvuliste kultuuridega, näiteks viinapuud. Nende tunnuseks on tõstetud raam või raamisektsioon, mis võimaldab neil liikuda paralleelselt taimeridadega nii, et vasakpoolsed rattad on ühel ja parempoolsed rattad teisel pool ühte või mitut taimerida. Need on ette nähtud ratastraktori ette, telgede vahele, taha või lavatsile kinnitatud töömasinate vedamiseks või kasutamiseks. Tööasendis ratastraktori kliirens on üle 1000 mm, mõõdetuna taimeridade suhtes risti. Kui ratastraktori raskuskeskme kõrgus (tavarehvide kasutamisel ja mõõdetuna maapinnast) jagatuna telgede minimaalsete rööpmete keskmisega on üle 0,90, ei tohi suurim valmistajakiirus ületada 30 km/h
 T4.2 ülilaiad ratastraktorid, mis on eelkõige ette nähtud suurtel maa-aladel töötamiseks ja mida iseloomustavad suured mõõtmed
 T4.3 põllu- ja metsamajanduslikud neljarattaveoga madalkliirens-ratastraktorid, mille vahetatavad seadmed on kavandatud kasutamiseks põllu- ja metsamajanduses ning millel on iseloomulik tugiraam, mis on varustatud ühe või enama jõusiirdevõlliga ning mille täismass ei ületa 10 tonni ja täismassi ning tühimassi suhe on väiksem kui 2,5. Lisaks sellele on nende traktorite raskuskese (tavarehvide kasutamisel ja mõõdetuna maapinnast) väiksem kui 850 mm
 T5 ratastraktorid, mille suurim valmistajakiirus on üle 40 km/h
 TR1 ei kasutata alates 2005. aastast
 TR2 ei kasutata alates 2005. aastast
 TR3 ei kasutata alates 2005. aastast
 TR4.1 ei kasutata alates 2005. aastast
 TR4.2 ei kasutata alates 2005. aastast
 LM kategooria - liikurmasin MKM määrus nr 39
 Kõik liikurmasinad liigituvad LM kategooriaks
 C kategooria - roomiktraktorid MKM määrus nr 39 ja MKM määrus nr 110
 Roomiktraktorid, mis liiguvad ja mida juhitakse roomikutega ja mille kategooriad C1 – C5 määratakse analoogselt kategooriatega T1 – T5
 RO ei kasutata alates 2005. aastast
 R kategooria - traktori haagised MKM määrus nr 39 ja MKM määrus nr 110
 R1(A/B**) haagised, mille valmistaja poolt määratud teljekoormuste summa ei ületa 1500 kg
 R2(A/B**) haagised, mille valmistaja poolt määratud teljekoormuste summa ületab 1500 kg, kuid ei ületa 3500 kg
 R3(A/B**) haagised, mille valmistaja poolt määratud teljekoormuste summa ületab 3500 kg, kuid ei ületa 21 000 kg
 R4(A/B**) haagised, mille valmistaja poolt määratud teljekoormuste summa ületab 21 000 kg
 TH1 ei kasutata alates 2005. aastast
 MS kategooria - maastikusõiduk MKM määrus nr 52 ja MKM määrus nr 18
 MS1 jalaste ja roomikuga varustatud mootori jõul jääl või lumel liikumiseks ette nähtud maastikusõiduk, millel lisaks juhi istekohale on kuni kaks istekohta
 MS2 vähemalt kolmerattaline maastikusõiduk, mille sisepõlemismootori töömaht on üle 90 cm3 ja mis on valmistaja poolt ette nähtud maastikul liikumiseks. Ratasmaastikusõidukiks loetakse ka maastikusõiduk, mille kõik rattad on asendatavad või asendatud roomikutega. Ratasmaastikusõidukiks ei loeta mootorsõidukit, mis on valmistaja poolt lisaks maastikul liikumiseks ette nähtud ka teel liikumiseks
 * - M ja N kategooria sõidukid loetakse maastikusõidukiteks, mida tähistatakse G tähe lisamisega kategooria tähisesse, kui nad vastavad maastikusõidukitele kehtestatud lisanõuetele.
 ** - R kategoori haagise tähisele märgitakse lisaks veel täht «A» (<40km/h) või «B» (>40km/h) sõltuvalt sellest, milline on haagise suurim valmistajakiirus.
 ühenduse ühtlustatud kood J
 TÜÜBIKINNITUSE NUMBER
 Registreerimistunnistusele kantakse EMÜ tüübikinnitusnumber. EMÜ tüübikinnituse number koosneb:
 väikesest e-tähest koos tüübikinnituse andnud riigi tähisega;
 järgneval kohal on tüübikinnituse aluseks oleva direktiivi number;
 järgneval kohal asub tüübikinnitust identifitseeriv number.
 Registreerimistunnistusele märgitakse veel tüübikinnituse laiendi number, mis näitab direktiivi parandusteseeriat. Erinevad tüübikinnitusenumbri osasid eraldatakse tärniga.
 Registreerimistunnistusele kantud EMÜ tüübikinnitusnumber erineb sõiduki andmesildile kantud numbrist selle poolest, et sõiduki andmesildile parandusteseeria numbreid üldjuhul ei märgita.
 Registreerimistunnistusele ei kanta siseriikliku tüübikinnitusnumbrit (tüübikinnitusnumber algab 'AKREST*'). Kuni 15.09.2014 (muutus registreerimistunnistuse vorm) trükiti ka siseriikliku tüübikinnituse number registreerimistunnistusele.
 ühenduse ühtlustatud kood K
 TELGI KOKKU
 Kontrollida sõiduki telgede arvu vastavust registreerimistunnistusel märgituga.
 Sõiduki telgede arv.
 ühenduse ühtlustatud kood L
 Tihtipeale kasutatakse sünonüümina väljendit "baas".
 Sõiduki baas on sõiduki ühel küljel asuvate ja kõrvutiasetsevate rataste telgede vaheline kaugus. Lisaks loetakse poolhaagisel baasiks ka veopoldi ja esimeste rataste telje vaheline kaugus. Kui vasaku ja parema külje baasid on erinevad, tuleb eelistada vasaku külje baase. Kui sõidukil on kaks või rohkem baasi, peab baase märkima eest tahapoole. Baaside summa saadakse baaside liitmisel.
 Allikas: MKM määrus nr 42 lisa 1 kood 1101 nõue 7 (PDF)
 ühenduse ühtlustatud kood M
 LUBATUD TELJEKOORMUS
 SUURIM TEHNILISELT LUBATUD TÄISMASSI JAOTUVUS TELGEDE VAHEL
 Sõiduki tootja poolt määratud sõiduki konstruktsiooniline suurimast lubatud massist tulenev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus, mis langeb telje kaudu teepinnale (direktiiv 97/27/EÜ).
 ühenduse ühtlustatud kood N
 SUURIM TEHNILISELT LUBATUD JÄRELVEETAV MASS
 Tootja poolt määratud suurim lubatud pukseeritav mass. Haagiseveoks ette nähtud mootorsõiduki registreerimisel lubatud suurim pukseeritav mass, ükskõik kas tegemist on üldvedukiga või mitte, on järgmistest väärtustest väikseim (see ei kehti M1 kategooria sõidukitele):
 suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass, mis põhineb sõidukiehitusel ja näitajatel ja/või mehhaanilise haakeseadme tugevusel;
 piduriteta haagise vedamiseks ette nähtud sõidukitel: pool töökorras sõiduki massist, kuid mitte rohkem kui 0,750 t;
 sõidukid, mille täismass ei ületa 3,5 t ja mis on ette nähtud inertspidurdussüsteemiga (pealejooksupiduritega) varustatud haagiste vedamiseks: sõiduki registreerimisel lubatud suurim täismass või maastikusõidukil 1,5 kordne sõiduki mass, kuid mitte üle 3,5 t;
 sõidukid, mille täismass ületab 3,5 t ja mis on ette nähtud inertspiduritega (pealejooksupiduritega) varustatud haagiste vedamiseks: 3,5 t;
 sõidukid, välja arvatud sadulautod, mis on ette nähtud pidevpidurdussüsteemiga haagiste vedamiseks: 1,5kordne sõiduki registreerimisel lubatud suurim täismass.
 (direktiiv 97/27/EÜ)
 M1 kategooria sõidukite puhul piduritega haagise veoks ettenähtud sõiduki suurim lubatud pukseeritav mass on järgmistest võimalustest väikseim väärtus, kusjuures haagise suurim tehniliselt lubatud mass ei tohi siiski mingil juhul ületada 3 500 kg:
 suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass, mis põhineb sõiduki konstruktsioonil ja/või mehhaanilise haakeseadise tugevusel
 veduki (mootorsõiduki) suurim tehniliselt lubatud mass või maastikusõidukite korral 1,5 kordne suurim tehniliselt lubatud mass
 M1 kategooria piduriteta haagise veoks ettenähtud sõiduki lubatud pukseeritav mass on väikseim kahest, kusjuures haagise suurim tehniliselt lubatud mass ei tohi mingil juhul ületada 750 kg:
 suurimast tehniliselt lubatud pukseeritavast massist;
 poolest töökorras veduki massist.
 (direktiiv 92/21/EMÜ)
 Teoreetiliselt piduritega haagise mass ei saa olla väiksem kui:
 autorongi mass - (auto täismass + täismassi lisa autorongi puhul)
 ja piduritega haagise mass ei saa olla suurem kui:
 autorongi mass - veduki tühimass
 ühenduse ühtlustatud kood O
 Hinnata visuaalselt sõidukil oleva mootori töömahu vastavust registreerimistunnistusel olevaga (nt 1,9 l ridamootori asemel on kapoti all 2,5 l V-mootor).
 Sõiduki valmistaja poolt mõõdetud ja välja arvutatud (π = 3,1416) väärtus, mis on ümardatud lähima kuupsentimeetrini.
 ühenduse ühtlustatud kood P.1
 MOOTORI MAKSIMAALNE NETOVÕIMSUS
 Sõiduki valmistaja poolt deklareeritud maksimaalne netovõimsus.
 Maksimaalne netovõimsus ehk suurim kasulik võimsus on kasuliku võimsuse suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel. Võimsus mõõdetakse katsestendile asetatud mootori väntvõllilt. Kui võimsust saab mõõta ainult paigaldatud käigukastiga, tuleb arvesse võtta käigukasti kadu.
 Allikas: direktiiv 80/1269/EMÜ
 ühenduse ühtlustatud kood P.2
 MOOTORI/KÜTUSE TÜÜP
 MOOTORI KÜTUSE TÜÜP VÕI JÕUALLIKAS
 Kontrollida sõidukil oleva mootori tüübi (lähtuvalt kütuse liigist) vastavust registreerimistunnistusel olevaga. Oluline on, et põhikütuseliik oleks õige. Nt. märkimata või valesti märgitud katalüsaator ei ole 'ülevaatus katkestatud' otsuse aluseks.
 2012/2013 aastast, kui Eestis võeti kasutusele uus registreerimistunnistuse vorm, oli algselt probleeme kütuse liigi trükkimisega, kuna nimetused olid lahtri jaoks liiga pikad. Probleem lahendati pikemate nimetuste korral lühendatud nimetuste kuvamisega.
 Reg.tunnistusel kuvatakse
 Bensiin kat. Bensiin kat.
 Bensiin hübriid Bensiin hübr.
 Diisel hübriid Diisel hübr.
 Surugaas (CNG) CNG
 Veeldatud gaas (LPG) LPG
 Gaas Gaas ei ole enam aktiivses kasutuses*
 CNG hübriid CNG hübriid võeti kasutusele 05.06.2013
 haagistel ei märgita
 * - andmebaasis enamikel juhtudel asendatud täpsematega - kas "Veeldatud gaas (LPG)" või "Surugaas (CNG)". Registreerimistunnistustel võib esineda kirje "gaas". Registreerimistunnistustel parandatakse järgmise toiminguga, mida tullakse liiklusregistri büroosse tegema.
 Alates 10.10.2016 väljastatavatel registreerimistunnistustel kannab lahter "mootori tüüp" nimetust "kütuse tüüp".
 Võib kohata registreerimistunnistusi, millel mootori tüübiks on märgitud 'BENSIIN KAT' ning märkuste lahtris kirje 'LISASEADE: GAASISEADE':
 Sealjuures võib tegemist olla juba algselt toodetud kahekütuselise sõidukiga, millel üht kütuse liiki teisest põhikütusena esile tõsta pole võimalik, kuna nad omavad võrdset osatähtsust ning selliste sõidukite puhul on juhil enamasti võimalik valida, millist kütust ta parasjagu kasutada soovib. Sellistel sõidukitel teostatakse heitgaaside mõõtmine selles kütuserežiimis nagu mootor parajasti töötab.
 Kütusega seotud mõisted:
 Ühekütuseline sõiduk (inglise k. mono fuel vehicle) – selle all peetakse silmas sõidukit, mis töötab vaid ühel mootorikütusel. Nende hulka kuuluvad ka näiteks vedelgaasi (LPG) ja surumaagaasi (CNG) sõidukid, mis kasutavad mootoribensiini vaid käivitamiseks ning mille kütusepaagi maht on maksimaalselt 15 liitrit.
 Kahekütuseline sõiduk (inglise k. bivalent/bi fuel vehicle) – need sõidukid töötavad kahel erineval kütusel. Nende hulka kuuluvad sõidukid, mis kasutavad oma tööks näiteks mootoribensiini ja vedelgaasi (LPG) või surumaagaasi (CNG), kusjuures juht saab vajadusel valida, millist kütust parajasti kasutada.
 Segakütuseline sõiduk (inglise k. dual fuel/flex fuel vehicle) – sellised sõidukid kasutavad mootorikütusena kahe erineva kütuse segu. Nende hulka kuuluvad näiteks sõidukid, mis töötavad diislikütuse ja surumaagaasi (CNG) segul.
 Mitmel kütusel ja/või nende segul töötav sõiduk (inglise k. multifuel vehicle) – sõiduk on võimeline töötama kolmel ja enamal kütusel ja kütuste segul. Näiteks mootoribensiinil, etanoolil (E85), surumaagaasil (CNG), vesinikul või nende segul. (allikas: wikipedia).
 Gaaskütuseid ja mootoribensiini kasutavatest mono ja bi fuel sõidukitest leiab nimekirja Natural & bio Gas Vehicle Association (PDF) (NGVA Europe) kodulehelt.
 Allikas: Euroopa Komisjoni määrus (EÜ) 692/2008 ja Maanteeameti praktika
 ühenduse ühtlustatud kood P.3
 MOOTORI IDENTIFITSEERIMISNUMBER
 Sõiduki valmistaja poolt mootorile kantud number identifitseerimaks konkreetset mootorit.
 ühenduse ühtlustatud kood P.5
 VÕIMSUSE/KAALU SUHE
 ÕIMSUSE/KAALU SUHE (AINULT MOOTORRATASTE PUHUL)
 Näiteks olid varem kergete mootorrataste mootori töömahu ja võimsuse ülempiir 125 c3 ja 11 kW. Võimsuse ja kaalu suhte kriteeriumid puudusid. Nii võis tekkida olukord, kus sõidukid muutuvad üha kergemaks ning mootorrataste kiirendusvõime ja maksimumkiirus üha suurenevad. Seega võib täna A1-kategooria juhiloa omanik juhtida üksnes kergeid mootorrattaid, mille mootori töömaht ei ole suurem kui 125 c3, võimsus ei ületa 11 kW ning mille võimsuse ja kaalu suhe ei ületa 0,1 kW/kg.
 Teisest küljest aitab vähendada mootorrataste võimsuse tahtliku vähendamist eesmärgiga kasutada sõidukit näiteks A1 juhilubadega.
 ühenduse ühtlustatud kood Q
 Kontrollida sõiduki värvuse vastavust registreerimistunnistusel olevaga. Ülevaatusel ei kontrollita värvust haagistel ja kereta L kategooria sõidukitel.
 Sõidukite värvuse lahtrisse märgitakse põhivärv.
 Sõidukite värvuse juures ei võrrelda värvide protsentuaalset osakaalu. Sõiduk värv peab olema igast küljest ühte moodi tuvastatav, katuse värvust ei võeta arvesse. Hinnatakse seda visuaalselt. Kui sõiduki mistahes küljest vaadatuna, ei ole üheselt määratav sõiduki värv, siis peab olema registreerimistunnistuses märkus „MITMEVÄRVILINE“.
 Kui märkustes on „MITMEVÄRVILINE“, siis visuaalselt kõige suurema osakaaluga värv ehk põhivärv märgitakse registreerimistunnistuse „Sõiduki värv“ lahtrisse.
 Põhivärvi määramise põhimõtted Maanteeametis
 Kandevkerega sõidukitel (st enamus tänapäevastest sõiduautodest) toimub peaasjalikult sõiduki kandevkonstruktsiooni ehk kere värvuse järgi, st et aluseks ei ole uste, mootoriruumi katte ega pagasiruumi katte värvus vaid pigem piilarid ja tiivad. Uksed, mootoriruumi kate ja pagasiruumi kate annavad nö. sekundaarse värvuse ehk alarmsõidukite korral nn. „kontrastvärvuse“.
 Mootorratastel on värvi määramisel peaasjalikult aluseks raam. Väljakujunenud praktika korral on see nõnda isegi siis kui raami pea üldsegi välja ei paista. Enamikel mootorratastel on paak, porilauad või kogu täisgondel raamist erinevat värvi ning sel juhul on paslik lisada märkus „Mitmevärviline“. NB! Ülevaatusel ei kontrollita värvust kereta L kategooria sõidukitel.
 Kerega kokkuehitatud juhiruumiga vedukitel (nn. kaubikutel) on aluseks nii kabiiniosa kui kereosa värvus, enamasti on need küll samad, kuid eelistada tuleks sel juhul sarnast lahendus kui kandevkerega sõidukitel. Kerest eraldiseisva kabiiniga veoautodel on aluseks kabiini värvus. Eraldiseisva pealisehituse värvust tavaliselt ei arvestata.
 Haagistel on värvi määramise aluseks peaasjalikult raami värvus. NB! Ülevaatusel ei kontrollita haagiste värvust.
 ühenduse ühtlustatud kood R
 ISTEKOHTADE ARV k.a. JUHIKOHT
 Kontrollida sõidukis olevate istekohtade arvu vastavust registreerimistunnistusel olevaga.
 Istekohtade arvu määrab sõiduki valmistaja.
 Iste — ühele täiskasvanule mõeldud ühes tükis konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui ühele isikule mõeldud pinkistme osa.
 Istmete hulka arvestatakse ainult sõiduki sõidu ajal kasutatavaid istmeid. Kui M2 ja M3 kategooria sõidukis on istmeid, mis on mõeldud kasutamiseks ainult seisva sõiduki korral (nt liikuvad raamatukogud, mobiilsed kliinikud), peavad sellistes sõidukites sõidu ajal kasutatavad istmed olema kasutajatele selgelt tähistatud.
 ühenduse ühtlustatud kood S.1
 Kontrollitakse ainult M2 ja N2 kategooria A, I ja II klassi bussidel. Kontrollida sõidukis reisijatearvu sildil toodud seisukohtade arvu vastavust registreerimistunnistusel olevaga.
 Sõidukis olevatele reisijatele mõeldud seisukohtade arv kui sõiduk on mõeldud neid transportima. Selle määrab sõiduki valmistaja.
 ühenduse ühtlustatud kood S.2
 Tootja määratud suurim sõiduki kiirus.
 ühenduse ühtlustatud kood T
 SEISUMÜRA (dB(A))
 Sõiduki valmistaja on kohustatud teostama igale sõidumüra katse läbinud sõidukile (sõidumürale on kehtestatud piirväärtused) seisumüra mõõtmise. Tüübikinnituse käigus teostatud seisumüra mõõtmistel saadakse väärtus, millega hakatakse võrdlema kasutuses olevaid sõidukeid. Seisumüra mõõtmiste metoodikad leiab E-reeglist nr 51 (kõik kategooriad v.a. L) või direktiivist 97/24/EÜ (L kategooria).
 ühenduse ühtlustatud kood U.1
 SEISUMÜRA MOOTORI PÖÖRLEMISKIIRUS
 SEISUMÜRA MOOTORI PÖÖRLEMISKIIRUS (min-1)
 Seisumüra mõõtmisel sõiduki valmistaja poolt kasutatud kõrgendatud mootori pöörded. Kasutuses oleva sõiduki seisumüra mõõtmisel tuleb kasutada samu mootori pöördeid.
 ühenduse ühtlustatud kood U.2
 siseriiklik -
 ESMAREGISTREERIMINE EESTIS
 Vajalik väärtus õigete tehnonõuete rakendamiseks. 'Esmaregistreerimine Eestis' ei saa olla varajasem kui 'esmane registreerimine'.
 Võetakse aluseks heitmenormide määramisel.
 Kandevõime on arvutuslik suurus ja saadakse registrimassi ja tühimassi vahena.
 Keretüüpi kontrollitakse N2, N3, O3 ja O4 kategooria sõidukitel. Kontrollida sõiduki keretüübi vastavust registreerimistunnistusel olevaga.
 Kuna kommertssõidukite puhul üldjuhul pealisehituse muutusega muutub ka keretüüp, siis kontroll on vajalik takistamaks omavoliliselt ümberehitatud sõidukite kasutamist. Eelnimetatud kategooriate keretüübid jagunevad järgmiselt (siseriiklik liigitus):
 N2, N3, O3 ja O4 kategooria ühised keretüübid
 FURGOON - kasutatakse ka nimetust "külmik". Võib omada lisaseadet leeksoojendi näol.
 KONTEINERVEOK - sõiduk konteinerite veoks. Vahetuskerest eristab see, et ei ole võimeline iseseisvalt konteinerit vahetama
 KÜLMIK - kasutatakse ka nimetust "furgoon". Sageli omab selline sõiduk lisaseadet jahutus- või külmutusseadme näol.
 MADEL - sõiduki pealisehitus võib tegelikkuses olla ka platvorm (sh portedega või ilma) või kardin-külgedega (nn tenthaagis).
 PAAK - sõiduk, millele on kohtkindlalt ühendatud paak
 RUNG - ilma pealisehituseta sõiduk
 SIHTOTSTARBELINE - ülejäänud keretüüpide alla mitteliigituv sõiduk
 VAHETUSKERE - sõiduk, mis on võimeline iseseisvalt vahetama pealisehitust.
 N2, N3 kategooria puhul lisanduvad keretüübid
 KRAANA - sõiduk, mis ei ole kohandatud kaubaveoks, vaid on varustatud kraanaga
 SADUL - sõiduk, mis on varustatud sadulhaakeseadega poolhaagise haakimiseks
 O3 ja O4 kategooria puhul lisanduvad keretüübid
 BUSS - TLT haagised
 EELIK - sõiduk, mis on varustatud sadulhaakeseadega poolhaagise haakimiseks
 Märkused, mis peavad teatud juhtudel olema kantud registreerimistunnistusele
 Kui sõiduki keretüübiks on märgitud 'SIHTOTSTARBELINE', siis peab olema registreerimistunnistuse märkuste lahtris kirje 'KASUTUSALA: ... (täpsustus)".
 Täpsustus näitab täpsemat kasutusala (nt BETOONIPUMP, BETOONISEGISTI, GRILLIMINE, HOBUSE VEDU, ISOTERMILINE VEDU, JAGAMATUTE VEOSTE VEDU, KAUPLUSAUTO, KOMPRESSOR, KOOSTEELAMU, KORVTÕSTUK, KÜMBLUSTÜNN, MATUSEAUTO, METSAMATERJALI VEDU, MOOTORRATASTE VEDU, MÜÜGIKIOSK, PIIMA VEDU, PRÜGI VEDU, PUISTEAINETE VEDU, PUURKAEVUDE PUURIMINE, REKLAAMIALUS, SAUN, SÕIDUKI PUKSEERIMINE, SÕIDUKI VEDU, TEEDE HOOLDUS, TERAVILJA VEDU).
 Allikas: Maanteeameti praktika
 Hinnata sõiduki kõrguse vastavust registreerimistunnistusel olevaga. Ilmselgete ebakõlade korral teostada mõõtmine.
 Hinnata sõiduki pikkuse vastavust registreerimistunnistusel olevaga. Ilmselgete ebakõlade korral teostada mõõtmine.
 Täis- ja kesktelghaagise pikkus mõõdetakse koos tiisliga ja ilma tiislita. Sellistel haagistel registreerimistunnistuse märkuste lahtrisse kantakse pikkus kujul 'PIKKUS: TIISLIGA (TIISLITA) MM' nt 'PIKKUS:12000 (10800) MM'.
 Poolhaagise puhul mõõdetakse üldpikkus ja pikkus veopoldist kuni tagumise ääreni. Sellisel juhul registreerimistunnistuse märkuste lahtrisse kantakse pikkus kujul 'PIKKUS: TÄISPIKKUS (PIKKUS POLDIST) MM' nt 'PIKKUS:13800 (12000) MM'.
 Allikas: MKM määrus nr 42 kood 1102 ja Maanteeameti praktika
 Hinnata sõiduki laiuse vastavust registreerimistunnistusel olevaga. Ilmselgete ebakõlade korral teostada mõõtmine.
 Uste arvu määramisel ei ole kõikidel autotootjatel ühtset lähenemist. Mõningatel juhtudel loetakse ukseavasid (sellistel juhtudel loetakse nt kaubiku tagauksed üheks ukseks), mõningatel juhtudel uksi (sellistel juhtudel loetakse nt kaubiku tagauksed kaheks ukseks).
 Keretüübiga 'FURGOON' ei arvestata uste sisse furgooni uksi.
 VEOTELGI
 Veoelgede arv.
 ADR KOHANE
 Kontrollitakse ainult ADR sõiduki ülevaatusel. Kontrollida 'ADR kohane' märkuse olemasolu registreerimistunnistusel.
 Märkus kantakse selliste sõidukite registreerimistunnistusele, mis täidavad ADR kokkuleppe nõudeid. Märkuse olemasolu on oluline, kui teostatakse ADR-sõiduki ülevaatust.
 Mitmeid aastaid märgiti registreerimistunnistuse märkuste lahtrisse 'ADR KOHANE' ja ADR klasse ei märgitud. 2015 aasta algusest hakati lisama ka uutesse tüübikoodidesse ADR klasse, mis trükitakse märkuste lahtrisse kujul 'ADR KOHANE: ... (klassi tähis)'.
 'ADR KOHANE' märkust ei pruugi olla kantud sõidukite registreerimistunnistustele, mille esmaregistreerimise aeg on enne aastat 2000. Alates sellest ajast jõustus direktiiv 98/91/EÜ, mis tõi sõidukite tüübikinnituse valdkonda ADR mõiste ning alates millest tüübikinnituse pakettides on andmed sõidukite ADR nõuetele vastavuse kohta.
 ADR kokkulepe — 30. septembril 1957 Genfis sõlmitud ohtlike kaupade rahvusvaheliste autovedude Euroopa kokkulepe koos muudatustega.
 märkuste lahter * -
 Kontrollida, et alarmsõiduki märkus on olemas ja ainult ettenähtud sõidukitel.
 Sõidukil, mis liiklusseaduse § 84 mõistes on alarmsõiduk ja mida Vabariigi Valitsuse määruse nr 77 kohaselt registreeritakse liiklusregistris alarmsõidukina, peab registreerimistunnistusel olema märkus 'ALARMSÕIDUK'.
 Sõidukitel, mida ei registreerita Vabariigi Valitsuse määruse nr 77 kohaselt liiklusregistris alarmsõidukina, ei tohi registreerimistunnistusel olla märkust 'ALARMSÕIDUK'.
 Allikas: Liiklusseadus § 84 ja Vabariigi Valitsuse määrus nr 77
 Juhul kui sõiduki valmistaja on piiranud sõiduki maksimaalset kiirust või tuleneb kiiruspiirangu tingimus mõnest õigusaktist, märgitakse registreerimistunnistusele märkus 'KIIRUSPIIRANG: ... (piirangu arvuline väärtus)'.
 Kontrollida sõidukile paigaldatud lisaseadmete kajastumist registreerimistunnistusel.
 Vastavalt tehnonõuetele ei arvestata paigaldatud lisaseadet sõiduki pikkuse hulka kui lisaseade ulatub sõiduki kerest välja <300 mm, mistõttu ei pea sellised lisaseadmed olema kajastatud sõiduki registriandmetes. Lisaseade peab olema registriandmetes kirjas, kui ulatub kere pinnast välja rohkem kui 300 mm.
 Sõidukile kohtkindlalt kinnitatud lisaseadmed peavad olema loetletud juhul, kui need asetsevad väljaspool sõiduki kere tasapinda või mille abil saab muuta sõiduki kasutusotstarvet või toitesüsteemi (nt gaasiseadme lisamine). Märkus kantakse registreerimistunnistusele kujul 'LISASEADE: ... (lisaseadme nimetus)'.
 Lisaseadme täpsustusena võib olla nt HÜDROTÕSTUK, TAGALUUKTÕSTUK, LUMESAHK, SAHAPLAAT, ESIMESE/TAGUMISE/KÜLGMISE RIPPSEADME VALMIDUS, GAASISEADE (lisamärkus: LPG või CNG) jne.
 Lisaseadmena märgitakse ka nt sõiduautode salongi paigaldatav turvakaar.
 Erandina on välja kujunenud praktika, et N1 ja M1 kategooria sõidukitele paigaldatud sahkade puhul märgitakse märkuste lahtrisse hoopis 'LUBATUD KASUTADA: SAHAGA'.
 LUBATUD KASUTADA
 Kontrollida registreerimistunnistusel märkuse olemasolu sõidukitel, mille kasutamiseks on ette nähtud erisusi.
 Kui sõiduki kasutamiseks on seatud eritingimused, siis märgitakse registreerimistunnistuse märkuste lahtrisse kirje 'LUBATUD KASUTADA: ... (täpsustus)'. Näiteks võib täpsustuseks olla lisatud:
 S.1 sõidu ajal 4 istekohta;
 andmesildiga, millel andmed ei ole loetavad;
 andmesildiga, mille massiandmed ei vasta registreerimistunnistuse andmetele;
 andmesildiga, millel puudub tüübikinnituse number;
 ilma andmesildita;
 X ratastoolikohta X istekoha asemel (S.1 istekohti X);
 X ratastoolikohta (S.1 istekohti X) - kasutatakse juhul kui ratstooli lisamisel ei eemaldata istmeid.
 Sama kirje täpsustava märkusega 'TEEVALDAJA LOAL' märgitakse kõikidele sõidukitele,
 mille mistahes mõõde ületab lubatud piirnormi (sh ka pöörderaadius) ja/või
 millel puudub võimalus registrimassi viimiseks normi piiresse (nt tühimass on suurem kui suurim lubatud registrimass) ja/või
 millel puudub võimalus registriteljekoormuse viimiseks normi piiresse (nt tühimass jaotub telgedele nii, et ületatakse suurim lubatud registriteljekoormus).
 PÕLLUMAJANDUSLIK LIIKURMASIN
 Põllumajanduslikel liikurmasinatel märgitakse registreerimistunnistuse märkuste lahtrisse kirje 'PÕLLUMAJANDUSLIK LIIKURMASIN'.
 Põllumajanduslik liikurmasin on kindla põllutöö tegemiseks ettenähtud konkreetse tehnoloogilise protsessi või selle osa teostamiseks loodud eriotstarbeline mootorsõiduk, mis ei ole kasutatav teistel põllumajanduslikel töödel ja mille suurim valmistajakiirus ületab 6 km/h, kuid ei ületa 40 km/h. Põllumajanduslikuks liikurmasinaks ei loeta auto alusel valmistatud eritöömasinat
 Allikas: MKM määrus nr 39 ja Maanteeameti praktika
 SÕIDUMEERIKUST VABASTUS LS § ...
 Kontrollida märkuse olemasolu registreerimistunnistusel ainult juhul, kui sõiduki esitaja andmetel rakendub LS § 130 lg 2 p 11.
 Kui 10 kuni 17 istekohaga bussi omanik või vastutav kasutaja on rahvastikuregistri andmetel nelja või enama lapse vanem ja sellekohane märge on sõiduki registreerimistunnistusel ja bussi kasutatakse mitteäriliseks sõitjateveoks, siis ei rakendata töö- ja puhkeaja reegleid. Seega eelnimetatud vabastuse märkimisel ülevaatuse vormistamise käigus peab kontrollima registreerimistunnistusel vastava märkuse olemasolu.
 Allikas: Liiklusseadus § 130 lg 12 ja Maanteeameti praktika
 Tulenevalt liiklusregistri põhimäärusest (MKM määrus nr 75 § 3 p 9) kantakse liiklusregistrisse turvakood. Sõidukite registreerimistunnistusse, mis on markeeritud spetsiaalse unikaalse turvakoodiga, kantakse märkus 'TURVAKOOD: ... (kood)'.
 Allikas: MKM määrus nr 75 § 3, Datadot Eesti ja Datadot
 VANA SÕIDUK
 Teaduse või tehnika arengut kajastav, ajaloolis-kultuurilise väärtusega, kollektsionääridele või muuseumidele huvi pakkuv sõidukile, mille valmistamisest on möödunud vähemalt 35 aastat ja mis on vanasõidukiks tunnustatud, kantakse märkuste lahtrisse kirje 'VANASÕIDUK'. Sõidukid registreeritakse liiklusregistris vanasõidukitena ja omistatakse mustad numbrimärgid.
 Vanasõidukiks tunnustamine on vanasõidukina registreeritava sõiduki tehnoseisundile ja originaalsusele kehtestatud nõuetele vastavuse kontrollimine. Vanasõidukiks tunnustamist teostavad vähemalt viie vanasõidukiklubi poolt volitatud ja Maanteeametipoolt tunnustatud kaks asjatundjat ning väljastavad vanasõidukiks tunnustamise akti. Vanasõidukiks tunnustamise akti kehtivusaeg on 12 aastat, hilisem vanasõidukiks tunnustamise akt muudab kehtetuks varasemalt väljastatud aktid.
 Vanasõidukina tunnustatud sõidukite 'Vanasõidukiks tunnustamise aktid' on leitavad Virtuaalse vanatehnikaklubi kodulehelt.
 Allikas: MKM määrus nr 77, MKM määrus nr 49 ja Maanteeameti praktika
 Õhkvedrustuse märkust kontrollitakse M2, M3, N2 ja N3 kategooria sõidukitel. Kontrollida sõiduki vastavust registreerimistunnistusel olevaga.
 Vedrustussüsteemi peetakse õhkvedrustussüsteemiks, kui õhkvedrustus moodustab vähemalt 75 % vedrustusest. Sõidukitel, millel on õhkvedrustus, peab olema märkuste lahtris kirje 'ÕHKVEDRUSTUS'.
 Märkus 'ÕHKVEDRUSTUS' võib olla ka sõidukitel, millede veotelje vedrustus loetakse õhkvedrustusega samaväärseks. Kriteeriumid sõiduki veotelje teatavate mitteõhkvedrustussüsteemide ja õhkvedrustuse samaväärseks hindamiseks on toodud direktiivis 96/53/EÜ (lisa II). Teavet vedrustuse samaväärseks hindamise kohta saab margiesindustest.
 Märkus 'ÕHKVEDRUSTUS' on aluseks ka EMTA-le raskeveokimaksu arvestamisel.
 Allikas: Direktiiv 96/53/EÜ
 Üksiksõiduki kinnituse alusel registreeritud sõidukitel märgitakse registreerimistunnistuse märkuste lahtrisse kirje 'ÜKSIKSÕIDUKI KINNITUS:...(täpsustav tekst)'. Täpsustava tekstina märgitakse üksiksõiduki kinnituse alaliik:
 TAVA - M1, N1, N2, O ja L kategooria sõidukitele (sõidukid, mis ei oma EÜ tüübikinnitust);
 PÄRANDVARA - pärandvarana saadud sõidukile;
 ÜMBERASUJA VARA - ümberasuja sõidukile;
 SIHTOTSTARBELINE SÕIDUK - Siseministeeriumi ja Justiitsministeeriumi poolt hallatavate asutuste sihtotstarbelisele sõidukile;
 KASUTATAV TREENING- JA VÕISTLUSPERIOODIL - treening- või võistlusperioodil liikluses kasutatavale kiirusvõistlustel osalevale sõidukile;
 NÄITUS - näitusel osalemiseks sissetoodud sõidukile;
 KATSETUS JA ESITLUS - katsetusteks ja esitluseks sissetoodud sõidukile;
 DIPLOMAATILINE ESINDUS - välisriikide diplomaatiliste esinduste ja nende välisriikide kodanikest töötajate omanduses või valduses olevale sõidukile,
 VÄLISRIIGI SÕJAVÄELANE - välisriikide sõjaväelaste omanduses või valduses olevale sõidukile;
 VÄLISRIIGI KODANIK LEPINGULISEL TÖÖL - lepingulisel tööl olevate välisriikide kodanike omanduses või valduses olevale sõidukile.
 Üksiksõiduki kinnitusega sõiduk peab vastama kõigile Eestis kehtivatele tehnonõuetele, välja arvatud tehnonõuetes toodud erandid (nt DOT märgistusega osad loetakse võrdväärseks E märgistatud osadega) ja erandid seoses üksiksõiduki kinnituse tüübiga (nt ümberasuja vara).
 Alates 2011. aastast liiklusregistrisse kantud sõidukitele märgitakse märkuste lahtrisse ka muudatused, mis on seotud tulede ümberehitusega.
 Maanteeametis vormitatud sõiduki ümberehituse korral märkuste lahtris kirje 'ÜMBEREHITUS: ... (ümberehituse number)'.


type: caselaw

text:
5.4.2003 DE Amtsblatt der Europäischen Union C 83/23
 Klage der C.A.S. Succhi di Frutta gegen die Kommission Mit der angefochtenen Entscheidung vertritt die Kommission
 der Europäischen Gemeinschaften, eingereicht am 29. Ja- u. a. die Auffassung, dass 32 A.TR 1 Warenverkehrsbescheini-
 nuar 2003 gungen unecht seien. Den Erlassantrag der Klägerin über
 3 296 190 371,00 ITL hat die Kommission abgelehnt.
 (Rechtssache T-23/03)
 Für die Nichtigkeit des ablehnenden Teils der Entscheidung der
 (2003/C 83/51) Kommission macht die Klägerin geltend, dass die Kommission
 das Recht auf Akteneinsicht verletzt habe, soweit der Klägerin
 (Verfahrenssprache: Deutsch) im Rahmen der Akteneinsicht bei der Kommission nicht
 alle diesen Fall betreffenden relevanten Unterlagen bekannt
 gegeben und vorgelegt worden seien.
 Die C.A.S. Succhi di Frutta, Verona (Italien), hat am 29. Januar
 2003 eine Klage gegen die Kommission der Europäischen Die Klägerin macht weiterhin geltend, dass die Kommission
 Gemeinschaften beim Gericht erster Instanz der Europäischen die Erlass-/Erstattungsverpflichtung nach Artikel 239 des Zoll-
 Gemeinschaften eingereicht. Prozessbevolmächtigter der kodexes für die 32 angeblich unechten A TR 1 Bescheinigun-
 Klägerin ist Rechtsanwalt D. Ehle. gen verletzt habe, da auch die 32 Bescheinigungen mit
 Kenntnis und unter Mitwirkung der zuständigen türkischen
 Die Klägerin beantragt, Zollbehörde ausgestellt und registriert sowie bei der Abferti-
 gung der Ware zum Export dem Exporteur übergeben worden
 — die Entscheidung der Kommission vom 18.10.2002 (REC seien, und zwar in Kenntnis einer möglicherweise fehlenden
 10/01) für nichtig zu erklären, soweit die Kommission Ursprungseigenschaft.
 für 32 Einfuhren, die von den im einzelnen bezeichneten
 32 A.TR 1 begleitet waren, den Erlass/die Erstattung der
 Ferner habe die Kommission Artikel 220 Absatz 2 lit. b) des
 nacherhobenen Eingangsabgaben in Höhe von
 Zollkodexes dadurch verletzt, dass die türkische Zollbehörde
 3 296 190 371,00 ITL abgelehnt hat;
 wusste oder zumindest vernünftigerweise hätte wissen können,
 dass die Lieferungen, für die die 32 A.TR 1 Bescheinigungen
 — der Kommission die Kosten des Verfahrens aufzuerlegen.
 ausgestellt waren, nicht türkischen Ursprung hatten, wobei die
 Klägerin bei der Einfuhr der Waren gutgläubig gehandelt habe,
 und das Fehlverhalten der türkischen Zollbehörde ihr nicht
 Klagegründe und wesentliche Argumente bekannt war.
 Durch die Verordnung (EWG) Nr. 4115/86 ( 1) wurden für die (1 ) Verordnung (EWG) Nr. 4115/86 des Rates vom 22. Dezember
 in Anhang II des EWG-Vertrages genannten Waren mit 1986 über die Einfuhr von Agrarerzeugnissen mit Ursprung in
 Ursprung in der Türkei mit einigen Ausnahmen die Zölle der Türkei in die Gemeinschaft (ABl. L 380, S. 16).
 aufgehoben. .
 Die Klägerin, ein italienisches Unternehmen, das u. a. impor-
 tierte Fruchtsaftkonzentrate verarbeitet, brachte zwischen dem
 5. April 1995 und dem 20. November 1997 Apfel- und
 Birnensaftkonzentrate frei in den Handel, deren Herkunft und
 Ursprung in der Türkei erklärt wurde. Laut der Klägerin
 seien die Verschiffungen von ordnungsgemäßen Dokumenten Klage des Marco de Stefano gegen die Kommission der
 einschließlich der A.TR 1 Warenverkehrsbescheinigungen be- Europäischen Gemeinschaften, eingereicht am 28. Januar
 gleitet gewesen. Im Jahre 1998 wurde die Klägerin seitens der 2003
 Zollverwaltung in Ravenna mit einer Liste über A.TR 1
 Warenverkehrsbescheinigungen konfrontiert. Aufgrund
 durchgeführter Überprüfungsverfahren bei der türkischen Zoll- (Rechtssache T-25/03)
 behörde zur Echtheit und Richtigkeit der Bescheinigungen
 wurde der Klägerin vorgeworfen, Apfelsaftkonzentrate mit (2003/C 83/52)
 gefälschten A.TR 1 Warenverkehrsbescheinigungen importiert
 zu haben. Zugleich wurden der Klägerin die Einfuhrzölle
 nacherhoben. (Verfahrenssprache: Französisch)
 Gegen die durch die zuständige Zollbehörde in Ravenna
 erlassenen Zollbescheide hat die Klägerin Einspruch eingelegt. Marco de Stefano, wohnhaft in Brüssel, hat am 28. Januar
 Zugleich hat sie einen Erlassantrag auf der Grundlage des 2003 eine Klage gegen die Kommission der Europäischen
 Artikel 220 Absatz 2 lit. b) sowie des Artikel 239 des Gemeinschaften beim Gericht erster Instanz der Europäischen
 Zollkodexes gestellt. Die italiensche Finanzbehörde hat die Gemeinschaften eingereicht. Prozessbevollmächtigte des
 Entscheidung über den Erlass der nacherhobenen Eingangsab- Klägers sind die Rechtsanwälte Georges Vandersanden und
 gaben der Kommission vorgelegt. Guy Verbrugge.
 ---pagebreak--- C 83/24 DE Amtsblatt der Europäischen Union 5.4.2003
 Der Kläger beantragt, Die Klägerin beantragt,
 — die Entscheidung der Kommission, die Bewerbung des — die Entscheidung der Zweiten Beschwerdekammer des
 Klägers abzulehnen und ihn nicht zu der schriftlichen HABM vom 18. November 2002 in der Sache R 803/
 Prüfung des allgemeinen Auswahlverfahrens EUR/A/166/ 2001-2 aufzuheben;
 01 zuzulassen, die dem Kläger durch Entscheidung der
 Anstellungsbehörde vom 8. April 2002 mitgeteilt wurde, — dem Widerspruch der Klägerin gegen die Marke CARPO
 aufzuheben; stattzugeben,
 — hilfsweise, dem Kläger Ersatz des erlittenen immateriellen — dem Beklagten die Kosten des Verfahrens aufzuerlegen.
 Schadens, der vorläufig auf 2 500 Euro beziffert wird,
 zuzusprechen;
 — der Beklagten die gesamten Kosten des Verfahrens aufzu- Klagegründe und wesentliche Argumente
 erlegen.
 Anmelder der Gemein- BASF Aktiengesellschaft
 schaftsmarke:
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Betroffene Gemein- Wortmarke „CARPO“ für Waren
 schaftsmarke: der Klasse 5 (Fungizide, Herbizide,
 Mit der vorliegenden Klage wendet sich der Kläger dagegen, Insektizide, Pestizide)
 dass seine Bewerbung für die Prüfungen des Auswahlverfah-
 rens EUR/A/166/01 zur Bildung einer Einstellungsreserve von Inhaber der Wi- Klägerin
 Verwaltungsräten A7/A6 im Bereich der Rechnungsprüfung derspruchsmarke oder
 mit der Begründung abgelehnt wurde, dass die von ihm des Widerspruchszei-
 vorgelegten Befähigungsnachweise und Diplome nicht den in chens:
 Punkt III B 2 der Ausschreibung des Auswahlverfahrens
 festgelegten Voraussetzungen entsprächen. Der Prüfungsaus- Widerspruchsmarke Spanische Wortmarke „HARPO
 schuss war nämlich der Ansicht, dass die vom Kläger erworbe- oder -zeichen: Z“ für Waren der Klasse 5 (Mittel
 nen Befähigungsnachweise eines „Ragionere e Perito Commer- zur Vertilgung von schädlichen
 ciale“ und „Revisore Contabile“ nicht als dem eines „Dottore Tieren; Fungizide, Herbizide)
 Commercialista“ gleichwertig angesehen werden könnten.
 Entscheidung der Wi- Zurückweisung des Widerspruchs
 derspruchsabteilung:
 Zur Begründung seiner Forderungen macht der Kläger einen
 Verstoß gegen die Ausschreibung des Auswahlverfahrens Entscheidung der Be- Zurückweisung der Beschwerde
 und gegen die Begründungspflicht sowie das Vorliegen eines schwerdekammer:
 offensichtlichen Beurteilungsfehlers geltend. Konkret trägt er
 vor, der Prüfungsausschuss habe seine Befähigungsnachweise, Klagegründe: Fehlerhafte Anwendung von Arti-
 Diplome, beruflichen Tätigkeiten und Praktika im Bereich der kel 8 Absatz 1 Buchstabe b der
 Rechnungsprüfung, die es ihm erlaubten, sich tatsächlich auf Verordnung (EG) Nr. 40/94 (Ver-
 eine gleichwertige berufliche Qualifikation zu berufen, nicht wechslungsgefahr)
 richtig beurteilt.
 Klage der Open Mobile Alliance Ltd. gegen das Harmoni-
 Klage der Aventis Cropscience SA gegen das Harmonisie-
 sierungsamt für den Binnenmarkt, eingereicht am
 rungsamt für den Binnenmarkt (HABM), eingereicht am
 4. Februar 2003
 31. Januar 2003
 (Rechtssache T-35/03) (Rechtssache T-37/03)
 (2003/C 83/53) (2003/C 83/54)
 (Verfahrenssprache: Spanisch) (Verfahrenssprache: Englisch)
 Die Aventis Cropscience SA mit Sitz in Lyon (Frankreich) hat Die Open Mobile Alliance Ltd. mit Sitz in Reading, Vereinigtes
 am 31. Januar 2003 eine Klage gegen das Harmonisierungsamt Königreich, hat am 4. Februar 2003 eine Klage gegen das
 für den Binnenmarkt (HABM) beim Gericht erster Instanz der Harmonisierungsamt für den Binnenmarkt beim Gericht erster
 Europäischen Gemeinschaften eingereicht. Prozessbe- Instanz der Europäischen Gemeinschaften eingereicht. Prozess-
 vollmächtigter der Klägerin ist Rechtsanwalt Enrique Armijo bevollmächtigte der Klägerin ist Rechtsanwältin Alexandra
 Chávarri. Dellmeier.