text:
LEGE 23 17/12/1971 - Portal Legislativ
 LEGE nr. 23 din 17 decembrie 1971PRIVIND APĂRAREA SECRETULUI DE STAT ÎN REPUBLICA SOCIALISTĂ ROMÂNIA
 Publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 157 din 17 decembrie 1971
 + Capitolul 1 + Articolul 1Apărarea secretului de stat este o îndatorire patriotica, o obligaţie de onoare a tuturor cetăţenilor Republicii Socialiste România - muncitori, ţărani, intelectuali şi alte categorii de oameni ai muncii - prin care aceştia îşi aduc contribuţia la apărarea cuceririlor revoluţionare ale poporului român, a independentei, suveranităţii şi integrităţii teritoriale a statului nostru. + Articolul 2Constituie secrete de stat, potrivit prevederilor Codului penal, informaţiile, date şi documentele care prezintă în mod vadit acest caracter, precum şi cele declarate sau calificate astfel prin hotărîre a Consiliului de Miniştri.Transmiterea sau divulgarea informaţiilor, datelor şi documentelor ce constituie secrete de stat, pierderea, deţinerea în afară îndatoririlor de serviciu, distrugerea, alterarea ori sustragerea documentelor cu un astfel de caracter, neglijenţa care a avut drept urmare una din aceste fapte sau care a dat posibilitatea altei persoane să între în posesia unor informaţii, date sau documente de natura sa pună în pericol interesele economice, tehnico-ştiinţifice, militare sau politice ale statului, precum şi orice alte încălcări ale normelor privind apărarea secretului de stat, constituie fapte deosebit de grave şi sînt pedepsite de legea penală.Conducătorii şi salariaţii organizaţiilor socialiste, precum şi orice alte persoane care iau cunoştinţa despre săvîrşirea unei fapte privind pierderea, alterarea, distrugerea ori sustragerea documentelor ce constituie secrete de stat sau despre transmiterea ori divulgarea unor informaţii sau date avînd un astfel de caracter au obligaţia sa sesizeze îndată şefii ierarhici, precum şi organele Consiliului Securităţii Statului. + Articolul 3În funcţie de importanţa lor, informaţiile, datele şi documentele ce constituie secrete de stat se clasifica astfel: strict secrete de importanţa deosebită, strict secrete şi secrete.Informaţiile, datele şi documentele care se încadrează în una din categoriile prevăzute la alineatul precedent se stabilesc prin hotărîre a Consiliului de Miniştri. + Articolul 4Informaţiile, datele sau documentele care, potrivit prezentei legi, nu constituie secrete de stat, dar nu sînt destinate publicităţii, sînt secrete de serviciu şi nu pot fi divulgate. + Articolul 5Publicarea sau difuzarea prin presa, radio, televiziune sau prin orice alte mijloace a datelor referitoare la planurile de producţie, investiţii, forte de muncă şi mijloace de producţie, precum şi a datelor referitoare la capacitatile de producţie în funcţiune sau perspectiva, altele decît cele cuprinse în statisticile oficiale, se face, de regula, în procente, iar atunci cînd este necesar, şi în cifre absolute cu aprobarea scrisă a conducătorilor organelor centrale sau a preşedinţilor comitetelor executive ale consiliilor populare judeţene, respectiv al municipiului Bucureşti, inclusiv pentru organizaţiile socialiste subordonate acestora.Se interzice scoaterea, difuzarea sau publicarea în străinătate a lucrărilor sau scrierilor de orice fel, care ar putea prejudicia interesele statului român. + Capitolul 2 + Articolul 6Răspunderea pentru luarea măsurilor de apărare a secretului de stat o au miniştrii şi conducătorii celorlalte organe centrale, preşedinţii comitetelor executive ale consiliilor populare judeţene şi al municipiului Bucureşti, conducătorii organizaţiilor economice, întreprinderilor şi instituţiilor, precum şi şefii misiunilor diplomatice şi oficiilor consulare ale Republicii Socialiste România.Conducătorii organizaţiilor socialiste vor asigura un control permanent asupra păstrării şi manipulării documentelor ce constituie secrete de stat, pentru prevenirea şi descoperirea oricăror pierderi, alterări, distrugeri, sustrageri ori transmiteri sau divulgari ale acestora.Semestrial, organele de conducere prevăzute la alineatul 1 vor analiza modul cum se asigura păstrarea secretului de stat, atît la organul central, cît şi în întreprinderile, organizaţiile economice şi instituţiile subordonate şi vor lua măsuri pentru aplicarea riguroasă a prevederilor prezentei legi. + Articolul 7Conducătorii organizaţiilor socialiste sînt obligaţi sa ţină evidenta persoanelor care au primit aprobare sa lucreze cu informaţii, date sau documente secrete de stat ori în sectoare unde se executa lucrări cu un asemenea caracter. Evidenta lor se va tine şi după desfacerea contractului de muncă, timp de 3 ani. + Articolul 8Conducătorii organizaţiilor socialiste sînt obligaţi sa menţioneze, după caz, în adresa de solicitare a vizei sau pe cererea salariatului care urmează sa plece în străinătate în interes de serviciu ori personal, dacă acesta lucrează sau a lucrat cu informaţii, date şi documente secrete de stat, dacă lucrează la invenţii sau inovaţii cu caracter deosebit, exprimindu-şi totodată părerea asupra garanţiilor moral-politice pe care le prezintă.Persoana care a lucrat cu documente strict secrete de importanţa deosebită nu poate pleca definitiv din ţara decît după cel puţin 3 ani de la data cînd a încetat sa mai lucreze cu astfel de documente. + Articolul 9În vederea apărării secretului de stat, Consiliul Securităţii Statului are următoarele obligaţii: a) controlează periodic la ministere, celelalte organe centrale sau alte organizaţii socialiste, modul de aplicare a dispoziţiilor legale privind apărarea secretului de stat, stabilind măsuri obligatorii pentru înlăturarea deficienţelor constatate; ... b) stabileşte împreună cu conducătorii organizaţiilor socialiste, obiectivele şi locurile în care este interzisă fotografierea, filmarea sau executarea de lucrări de arte plastice; ... c) sprijină organizaţiile socialiste în vederea organizării activităţii privind evidenta, păstrarea şi manipularea documentelor secrete de stat şi asigura instruirea necesară pentru aplicarea unitară a prevederilor prezentei legi. ... Preşedintele Consiliului Securităţii Statului va informa periodic Consiliul de Stat şi Consiliul de Miniştri asupra modului de aplicare a dispoziţiilor legale privind apărarea secretului de stat. + Articolul 10Persoana căreia îi sînt încredinţate date sau documente ce constituie secrete de stat este direct răspunzătoare pentru asigurarea securităţii acestora. + Articolul 11Este interzis ca salariatul care are acces la informaţii, date sau documente ce constituie secrete de stat, precum şi persoana care, prin natura serviciului sau profesiei, afla asemenea date, sa divulge sub orice formă conţinutul acestora, atît faţă de cetăţenii români, cît şi faţă de cei străini. Interdicţia este obligatorie şi după încetarea raporturilor de muncă în cadrul cărora persoana respectiva a luat cunoştinţa despre informaţii, date, documente ce constituie secrete de stat. + Articolul 12Persoana care nu lucreza cu informaţii, date şi documente ce constituie secrete de stat dar care afla de conţinutul acestora sau intră în posesia lor, este obligată sa anunţe ori, după caz, să le predea de îndată organelor Consiliului Securităţii Statului. + Articolul 13Salariatul care deţine informaţii, date ori documente ce constituie secrete de stat sau desfăşoară activitate în locuri unde se executa lucrări cu un astfel de caracter nu poate stabili relaţii de serviciu cu organizaţiile internaţionale, reprezentantele şi organizaţiile străine, fără aprobarea prealabilă a conducătorului organizaţiei socialiste din care face parte.Stabilirea relaţiilor în interes de serviciu cu străinii care nu au domiciliu în Republica Socialistă România, de către persoana prevăzută la alineatul precedent, se poate face numai cu aprobarea prealabilă a conducătorului organizaţiei socialiste din care aceasta face parte. În cazul în care cererea de aprobare prealabilă nu a fost posibila, salariatul va informa în termen de 24 ore pe conducătorul organizaţiei socialiste, despre relaţiile stabilite.Se interzice ca salariatul care deţine informaţii, date ori documente ce constituie secrete de stat sa stabilească relaţii personale cu străinii care nu au domiciliu în Republica Socialistă România, dacă acestea afectează interesele statului român. + Articolul 14Se interzice cetăţenilor români de a avea orice fel de legătură cu posturile de radio şi televiziune ori cu organele de presa din străinătate, care, prin acţiunile lor, desfăşoară o activitate de defaimare sau contrară intereselor statului român. + Articolul 15Acordarea de interviuri organelor de presa, agentiilor de presa ori posturilor de radio sau televiziune străine de către cetăţenii români, în ţara sau pe timpul cît se afla în străinătate în interes de serviciu sau personal, pentru probleme ce privesc interese politice, social-economice, de apărare şi tehnico-ştiinţifice ale statului român, se va face numai cu aprobarea conducătorului organului central în subordinea căruia se afla organizaţia din care face parte cel în cauza sau, după caz, a preşedintelui comitetului executiv al consiliului popular judeţean ori al municipiului Bucureşti. + Articolul 16Conducătorii organizaţiilor socialiste vor lua toate măsurile ce se impun pentru educarea salariaţilor în spiritul păstrării secretului de stat, al vigilentei, cinstei şi demnităţii în relaţiile cu străinii.Radioul, televiziunea, presa centrala şi locală, revistele şi publicaţiile periodice vor acorda o atenţie deosebită dezvoltării la toţi cetăţenii a simtului răspunderii pentru păstrarea cu stictete a secretului de stat, precum şi pentru sporirea vigilentei şi combativitatii împotriva tuturor celor care prin palavrageala, laudarosenie sau neglijenţa aduc prejudicii securităţii statului român.Consiliul Culturii şi Educaţiei Socialiste, împreună cu uniunile de creaţie vor stimula realizarea şi publicarea unor lucrări menite să contribuie la educarea cetăţenilor pentru apărarea şi păstrarea secretului de stat. + Capitolul 3 + Articolul 17Ministerele şi celelalte organe centrale, comitetele executive ale consiliilor populare, organizaţiile economice, întreprinderile şi instituţiile vor asigura evidenta, păstrarea şi manipularea datelor şi documentelor ce constituie secrete de stat şi a celor care constituie secrete de serviciu, separat de documentele nesecrete. + Articolul 18La organizaţiile socialiste cu volum mare de informaţii, date şi documente cu caracter secret de stat se organizează compartimente speciale pentru evidenta, păstrarea şi manipularea acestora, în cadrul numărului de posturi şi al fondului de salarii existente la data prezentei legi. Acolo unde volumul de documente secrete nu justifica înfiinţarea unor astfel de compartimente, conducătorul organizaţiei socialiste va desemna un salariat care, pe lîngă atribuţiile ce îi revin potrivit funcţiei sale, va îndeplini şi astfel de sarcini, facindu-se menţiune în acest sens în statele de funcţii.Compartimentele speciale prevăzute la alineatul precedent vor fi înfiinţate de conducerea organului central sau de comitetul executiv al consiliului popular judeţean ori al municipiului Bucureşti, cu acordul Consiliului Securităţii Statului.Înfiinţarea compartimentelor prevăzute la alineatul 1 în cadrul Ministerului Forţelor Armate şi Ministerului Afacerilor Interne se face numai cu aprobarea conducătorilor acestor organe centrale.Angajarea sau numirea salariaţilor ce vor încadra compartimentele speciale, precum şi desemnarea celor care vor exercita şi atribuţii cu privire la evidenta, păstrarea şi manipularea informaţiilor, datelor şi documentelor cu caracter secret de stat se fac cu avizul Consiliului Securităţii Statului. + Articolul 19În afară programului de lucru, documentele cu caracter secret de stat se păstrează la compartimentul special sau la salariatul care exercită şi atribuţii cu privire la evidenta, păstrarea şi manipularea informaţiilor, datelor şi documentelor cu caracter secret de stat.Se interzice scoaterea din incinta organizaţiei socialiste a documentelor ce conţin secrete de stat pentru a fi duse la domiciliu sau în alte locuri neautorizate.Şefii ori secretarii de cabinete de la Marea Adunare Naţionala, Consiliul de Stat, Consiliul de Miniştri, de la miniştri, ceilalţi conducatori ai organelor centrale şi adjunctii acestora, de la preşedinţii comitetelor executive ale consiliilor populare judeţene şi al municipiului Bucureşti, precum şi secretarii conducătorilor centralelor industriale şi marilor întreprinderi, sînt consideraţi salariaţi care îndeplinesc şi atribuţii legate de evidenta, păstrarea şi manipularea documentelor cu caracter secret de stat. + Articolul 20Multiplicarea documentelor ce constituie secrete de stat se face numai de către persoane care au aprobare sa lucreze cu astfel de documente, pastrindu-se o evidenta stricta a exemplarelor multiplicate.Se interzice multiplicarea documentelor strict secrete de importanţa deosebită primite de la alte organizaţii socialiste. + Articolul 21Persoana care se angajează la o organizaţie socialistă şi urmează să-şi desfăşoare activitatea într-un loc de muncă unde se executa lucrări cu caracter secret de stat, va fi incunostiintata de specificul activităţii şi i se va cere să semneze un angajament cu privire la păstrarea cu stricteţe a secretului de stat. Un astfel de angajament va fi semnat şi de salariatul care, la data prezentei legi, executa sau are acces la asemenea lucrări.Fac excepţie de la prevederile alineatului precedent cadrele permanente ale forţelor armate care s-au angajat în acest sens prin jurămîntul militar.Salariatul care, pentru îndeplinirea atribuţiilor de serviciu, trebuie să lucreze sau sa consulte date şi documente ce constituie secrete de stat, urmează să aibă o aprobare specială în acest scop.Aprobarea prevăzută la alineatul precedent se da de către: a) conducătorul organizaţiei socialiste pentru categoria strict secret de importanţa deosebită şi strict secret; ... b) locţiitorul conducătorului organizaţiei socialiste, împuternicit în acest scop, pentru categoria secret. ... Aprobarea data pentru accesul la o categorie superioară de documente permite accesul şi la o categorie inferioară.Persoanele care fac practica în organizaţiile socialiste sau în locurile de muncă unde se afla informaţii, date şi documente ce constituie secrete de stat ori se executa lucrări cu un astfel de caracter, li se aplică acelaşi regim ca şi salariaţilor, în ce priveşte apărarea secretului de stat. + Articolul 22Accesul în organizaţiile socialiste este admis pe bază de legitimatii, permise sau bilete de intrare, după distincţiile prevăzute în prezenta secţiune.Dispoziţiile alineatului precedent nu se aplică compartimentelor organizaţiilor socialiste care prestează servicii publice. + Articolul 23Este interzis accesul cu aparate de fotografiat sau filmat în locurile în care se afla documente ce constituie secrete de stat ori unde se executa lucrări cu un asemenea caracter. + Articolul 24Conducătorii organizaţiilor socialiste vor stabili reguli cu privire la circulaţia şi ordinea interioară în incinta unităţilor, astfel încît accesul în locurile şi sectoarele în care se afla informaţii, date sau documente ce constituie secrete de stat sau unde se executa lucrări cu un astfel de caracter sa nu fie posibil decît pentru persoanele care au primit aprobare, potrivit prevederilor art. 32, 34 şi 35. + Articolul 25Accesul ocazional pentru intervenţii tehnice, reparaţii şi alte asemenea activităţi, în locurile prevăzute la art. 32, este permis pe baza unui bilet de acces nominal eliberat de şeful sectorului unde se executa lucrarea. + Articolul 26Pentru a distinge salariaţii care au acces în diferite locuri de muncă sau sectoare de producţie, aceştia vor purta, după caz, diferenţiate pe sectoare de muncă sau specialităţi, insigne, ecusoane, banderole, bonete sau echipamentul de protecţie ori de lucru în culori diferite.Pe echipamentul de protecţie ori de lucru, salariaţii vor avea cusut ecusonul pe care este menţionat numele şi prenumele acestuia, precum şi locul de muncă.Salariaţii care nu au dreptul la echipament de protecţie sau de lucru vor purta, pe ţinuta de serviciu, insigne, banderole sau, în mod vizibil, legitimatia de serviciu.Determinarea locurilor de muncă, sau sectoarelor de producţie, modelul insignelor, ecusoanelor, banderolelor, culoarea echipamentului de protecţie sau de lucru, repartizarea şi modul de purtare a acestora, se vor stabili prin regulamente de ordine interioară. + Articolul 27Pătrunderea sau facilitarea patrunderii unui salariat într-un sector pentru care nu are aprobare de acces, nepurtarea echipamentului specific sectorului de muncă sau, după caz, a insignei ori a altor semne distinctive ce au fost stabilite prin regulamentele de ordine interioară, sînt considerate abateri de la disciplina muncii, aplicindu-se, în raport cu gravitatea faptelor, sancţiuni potrivit legii. + Articolul 28În cazurile în care din cercetările administrative rezultă ca salariaţii în cauza - prin nerespectarea regulilor de acces menţionate în prezenta secţiune - au urmărit sau inlesnesc săvîrşirea unor infracţiuni, conducerea organizaţiei socialiste va informa de îndată organele Consiliului Securităţii Statului. + Articolul 29Salariatul care îşi pierde echipamentul, legitimatia, insigna sau un alt semn distinctiv este obligat sa anunţe de îndată pe şeful sau ierarhic.Cazurile de înstrăinare a echipamentului, a insignei ori a altor semne distinctive, sau de pierdere a acestora vor fi cercetate de către şefii sectoarelor în care lucrează cei ce le-au avut în primire, informind de fiecare data şefii lor ierarhici şi organele Consiliului Securităţii Statului.Evidenta legitimatiilor pierdute sau furate va fi ţinuta la organul care le-a emis. Acesta va comunică personalului însărcinat cu controlul la intrările în incinta organizaţiei socialiste care sînt legitimatiile pierdute sau furate, pentru a preveni folosirea lor de către alte persoane. + Articolul 30Accesul fiecărui salariat în incinta organizaţiei socialiste în care lucrează este admis pe baza legitimatiei de serviciu, prevăzută cu fotografie şi semnată de conducătorul acesteia sau de către alte persoane anume desemnate, care fac parte din colectivul de conducere a unităţii. Accesul se face prin intrari anume stabilite, în funcţie de întinderea, nevoile serviciului şi măsurile de asigurare a securităţii organizaţiei socialiste. + Articolul 31Legitimatiile de serviciu vor fi clasificate pe locuri de muncă, prin aplicarea pe acestea a unor litere sau a altor semne distinctive. Pe ele se va menţiona poarta pe unde are acces salariatul în incinta organizaţiei socialiste. Legitimatiile se vizează semestrial.Salariaţii care au pierdut legitimatiile de serviciu li se vor elibera permise provizorii de acces, pînă la emiterea unor noi legitimatii.La încetarea angajării, legitimatiile de acces vor fi ridicate şi anulate. + Articolul 32Este interzis accesul altor persoane în afară salariaţilor care au legitimatii de serviciu cu fotografie şi cu menţiunea prevăzută la art. 31 în locurile în care se afla informaţii, date şi documente cu caracter secret de stat sau care, deşi nu au asemenea caracter nu sînt destinate publicităţii, în staţiile pilot, în sectoare a căror procese tehnologice reprezintă secret de fabricaţie, în cele în care încep ori se experimenteaza tehnologii de producţie cu elemente considerate noutati tehnico-ştiinţifice, precum şi în orice alt loc unde se executa lucrări cu caracter secret de stat. Accesul altor salariaţi decît al acelora care lucrează în aceste locuri de muncă este admis numai cu aprobarea conducătorului organizaţiei socialiste sau, în lipsa acestuia, a înlocuitorului sau.Legitimatiile de serviciu prevăzute cu fotografii ale persoanelor care lucrează în locurile de muncă stabilite la alineatul precedent se poarta de către acestea, în timpul programului de lucru, la loc vizibil. Aceeaşi obligaţie revine şi salariaţilor care îndeplinesc sarcini privind evidenta, păstrarea şi manipularea datelor şi documentelor cu caracter secret de stat. + Articolul 33Accesul în incinta organizaţiilor socialiste al salariaţilor sau membrilor altor organizaţii socialiste, în interes de serviciu, este admis numai cu bilet de intrare, eliberat pe baza buletinului de identitate, cu aprobarea şefului compartimentului competent. + Articolul 34Accesul salariaţilor santierelor de construcţii în incinta organizaţiilor socialiste în care se afla asemenea santiere se face cu permise de intrare eliberate de conducătorii acestor organizaţii socialiste sau de către alte persoane din conducerea acestora, la cererea conducătorilor santierelor de construcţii.Permisul se eliberează cu valabilitate pe întreaga durata a executării lucrărilor şi se vizează trimestrial. La terminarea lucrărilor, el se restituie emitentului. + Articolul 35Aprobarea accesului salariaţilor altor organizaţii socialiste, în interes de serviciu, în locurile unde se afla informaţii, date şi documente ce constituie secrete de stat sau se executa lucrări cu un astfel de caracter, se da de către conducătorul organizaţiei socialiste căreia i se solicita accesul sau locţiitorul acestuia, pe baza unei delegaţii semnate de conducătorul organizaţiei socialiste din care face parte salariatul delegat. Pe delegaţie se vor menţiona datele şi documentele ce vor fi consultate ori locurile unde urmează să aibă acces. + Articolul 36În locurile de muncă de importanţa deosebită, accesul salariaţilor altor organizaţii socialiste în interes de serviciu este permis numai pe baza aprobării conducătorului organului central sau înlocuitorului acestuia. + Articolul 37Aprobarea prevăzută la art. 35 şi 36 se poate acorda pentru a avea acces o singură dată sau pentru o perioadă care să nu depăşească o luna. + Articolul 38Salariaţii organizaţiilor socialiste care, potrivit legii, au sarcini permanente de control, vor avea acces în unităţile şi locurile de muncă în care se afla secrete de stat sau se executa lucrări cu un asemenea caracter pe baza legitimatiei sau delegaţiei speciale semnată de conducătorul organului cu sarcini de control din care face parte salariatul.Pentru accesul în unităţile şi locurile de muncă de importanţa deosebită, legitimatiile sau delegatiile speciale de control vor fi semnate de conducătorul organului central în subordinea căruia se afla organul de control şi vor fi valabile timp de un an. + Articolul 39Persoanele aflate la practica în organizaţiile socialiste, precum şi indrumatorii şi supraveghetorii acestora din afară unităţii au acces numai în sectorul în care sînt repartizaţi, pe baza permisului de intrare eliberat cu respectarea prevederilor din prezentul capitol. + Articolul 40Persoanele din afară organizaţiilor socialiste care vin pentru angajari, audiente, cereri, reclamaţii, sesizări şi propuneri, nu au acces în incinta organizaţiei. Acestea pot avea acces numai în pavilioanele administrative, pe baza biletului de intrare, eliberat cu aprobarea şefului compartimentului competent şi vor fi primite, de regula, în încăperi special amenajate.Primirea în audienta la conducerea organizaţiilor socialiste se poate face şi în birourile de lucru ale acesteia. În asemenea cazuri, cei care vin în audienta vor fi însoţiţi atît la venire, cît şi la plecare. + Articolul 41Vizitarea unor unităţi sau sectoare de producţie, altele decît cele de importanţa deosebită, se poate face numai cu aprobarea conducătorilor organizaţiilor socialiste respective, care vor stabili în acest scop traseele de acces şi persoanele care vor însoţi pe vizitatori. + Capitolul 4 + Articolul 42Fotografierea, filmarea sau executarea de lucrări de arte plastice pe teritoriul Republicii Socialiste România, fără autorizaţie specială eliberata de către Consiliul Securităţii Statului, este interzisă dacă priveşte: a) întreprinderile industriale sau secţiile acestora unde se executa produse interesînd apărarea naţionala, ori încep sau se experimenteaza tehnologii de producţie cu elemente considerate noutati tehnico-ştiinţifice, precum şi staţiile pilot; ... b) armamentul militar şi tehnica de lupta, cu excepţia celor scoase la paradele militare; ... c) construcţiile militare de orice natura, poligoanele, aerodromurile şi porturile militare, cu excepţia celor ce se vor stabili de Ministerul Forţelor Armate şi Ministerul Afacerilor Interne împreună cu Consiliul Securităţii Statului. ... Aceste dispoziţii se aplică şi în cazul în care obiectivele enumerate la alineatul precedent sînt în curs de construire.Obiectivele şi mijloacele prevăzute la literele a, b şi c pot fi filmate şi fotografiate de către personalul militar, pentru nevoile interne ale Ministerului Forţelor Armate, Ministerului Afacerilor Interne şi Consiliului Securităţii Statului, pe baza unei aprobări; aceasta poate fi data de către ministrul forţelor armate, ministrul afacerilor interne şi preşedintele Consiliului Securităţii Statului sau de împuterniciţii lor, fiecare pentru mijloacele din dotarea ori obiectivele din administrarea organului central respectiv. + Articolul 43Trupele Ministerului Forţelor Armate, Consiliului Securităţii Statului sau ale Ministerului Afacerilor Interne aflate pe cîmpul de instrucţie sau de aplicaţii, pot fi fotografiate sau filmate în scopuri educative şi de pregătire militară cu aprobarea ministrilor sau a adjunctilor acestora, respectiv a preşedintelui sau vicepreşedintelui Consiliului Securităţii Statului, fără autorizaţie specială. + Articolul 44Se interzice, indiferent de obiectiv, fotografierea şi filmarea din avion.Aceste operaţii se pot executa numai în interes de serviciu de persoane ce poseda autorizaţii speciale eliberate de organele competente ale Consiliului Securităţii Statului.Militarii de specialitate pot executa misiuni de serviciu de aerofotogrametrie pe baza ordinului de serviciu eliberat de către organele militare. + Articolul 45Cererea adresată Consiliului Securităţii Statului pentru eliberarea unei autorizaţii de filmare, fotografiere sau de executare a lucrărilor de arte plastice va cuprinde obligatoriu menţionarea obiectului acestora, data sau perioada de timp în care urmează a se executa, numele persoanei care o va efectua, precum şi avizul organizaţiei socialiste în a carei administrare operativă se afla obiectul respectiv.Titularii autorizaţiilor emise în baza prezentei legi sînt obligaţi a se prezenta, înainte de începerea lucrărilor, la conducătorii organizaţiilor socialiste unde vor executa lucrările, pentru a se pune de acord cu aceştia. + Articolul 46Fotografierea ori filmarea sau executarea de lucrări de arte plastice în incinta organizaţiilor socialiste ce nu sînt prevăzute în art. 42 este permisă numai cu încuviinţarea conducătorilor organizaţiilor socialiste respective. + Articolul 47Obiectivele, părţile din obiective şi zonele în care accesul, precum şi fotografierea, filmarea sau executarea de lucrări de arte plastice sînt interzise, vor fi marcate cu indicatoare de interdicţie în acest sens.Indicatoarele vor fi instalate prin grija organizaţiilor socialiste, respectiv a consiliilor populare în a căror administrare operativă se afla obiectivele sau zonele prevăzute la alineatul precedent. + Capitolul 5 + Articolul 48Străinii care desfăşoară activităţi pe bază de contracte au acces în organizaţiile socialiste beneficiare cu aprobare scrisă a conducătorilor organizaţiilor socialiste respective sau a inlocuitorilor acestora, numai în secţiile sau sectoarele de producţie în care prezenta lor este legată de îndeplinirea obligaţiilor contractuale, precum şi în pavilioanele administrative. + Articolul 49Străinii care vin în organizaţiile socialiste în scopul efectuării unor tranzacţii comerciale au acces numai în pavilioanele administrative şi în expoziţii. În cazuri justificate, accesul acestora va putea fi admis şi în secţiile de producţie al căror proces tehnologic nu constituie secret de stat sau de fabricaţie, cu aprobarea conducătorului organului central căruia îi este subordonata organizaţia socialistă. + Articolul 50Accesul străinilor în organizaţiile socialiste, în scopul documentării tehnico-ştiinţifice, este admis numai cu aprobarea scrisă a conducerii organului central în a cărui subordine se afla organizaţia respectiva şi este limitat la compartimentele strict necesare documentării pentru care au primit aprobare şi nu se găsesc date şi documente ce constituie secret de stat. + Articolul 51În unităţile şi locurile de muncă de importanţa deosebită, accesul străinilor este admis numai cu aprobarea, după caz, a preşedintelui Consiliului de Stat sau a preşedintelui Consiliului de Miniştri.Lista unităţilor şi locurilor de muncă prevăzute la alineatul precedent va fi întocmită de preşedintele Consiliului Securităţii Statului şi va fi supusă spre aprobare preşedintelui Consiliului de Stat. + Articolul 52Străinii prevăzuţi la art. 48-51, pe timpul cît se afla în sediul organizaţiei socialiste, vor purta semne distinctive, diferite de cele folosite de salariaţii proprii, puse la dispoziţie de aceasta organizaţie.Pe timpul vizitei, străinii vor fi însoţiţi de persoane anume desemnate de conducerea organizaţiei socialiste. + Articolul 53Este interzis accesul cetăţenilor străini şi al persoanelor fără cetăţenie la informaţii, date şi documente ce constituie secrete de stat. + Articolul 54Dispoziţiile art. 53 nu se aplică străinilor care vin în ţara pentru a coopera la executarea unor lucrări sau pentru schimb de experienta, în baza convenţiilor, protocoalelor, contractelor şi alte asemenea înţelegeri încheiate de către statul român sau organizaţiile socialiste române în ce priveşte informaţiile, datele şi documentele în legătură cu obiectul cooperării ori al schimbului de experienta. În acest caz, aprobarea de acces va fi data de către conducătorul organului central tutelar, cu avizul Consiliului Securităţii Statului. + Articolul 55Străinii, inclusiv membrii misiunilor diplomatice acreditate în Republica Socialistă România, pot fotografia, filma sau executa lucrări de arte plastice pe teritoriul Republicii Socialiste România avînd ca subiecte edificii, monumente şi obiective de interes cultural şi artistic, precum şi valori din oraşe şi peisaje dacă acestea nu privesc obiectivele arătate la art. 42 şi 43 sau obiectivele situate în zonele în care străinii nu au acces.Străinii pot executa lucrări de fotografiere, filmare sau de arte plastice privind obiectivele indicate la art. 42, precum şi acelea situate în zonele în care nu au acces, numai dacă poseda autorizaţii speciale eliberate de către Consiliul Securităţii Statului.De asemenea, străinii pot executa lucrări de fotografiere, filmare sau de arte plastice în timpul deplasarii cu avionul numai dacă poseda autorizaţii speciale eliberate de către Consiliul Securităţii Statului. + Capitolul 6 + Articolul 56Consiliul Securităţii Statului organizează şi răspunde, potrivit dispoziţiilor legale, de colectarea, transportul şi distribuirea corespondentei cu caracter secret de stat. + Articolul 57Documentele care constituie secrete de stat, precum şi cele care nu sînt destinate publicităţii, nu pot fi transportate în străinătate de către delegatiile sau salariaţii organizaţiilor socialiste decît cu aprobarea ministrului sau conducătorului organului central, respectîndu-se şi normele legale stabilite cu privire la transportul şi păstrarea corespondentei diplomatice.Documentele strict secrete de importanţa deosebită nu pot fi transportate în străinătate de către delegatiile sau salariaţii organizaţiilor socialiste fără aprobarea preşedintelui Consiliului de Miniştri.Aprobările prevăzute la alineatele precedente se vor da numai pentru acele documente care sînt strict necesare şi numai dacă în exterior exista condiţii pentru păstrarea secretului lor. + Articolul 58Documentele ce constituie secrete de stat care se transporta în străinătate vor fi predate şefului delegaţiei sau salariatului ce pleacă în străinătate numai prin compartimentul special pentru evidenta, păstrarea şi manipularea documentelor secrete, pe bază de proces-verbal. + Capitolul 7 Sancţiuni + Articolul 59Nerespectarea dispoziţiilor legale privind apărarea secretului de stat constituie o faptă deosebit de grava şi se pedepseşte potrivit legii penale, dacă sînt întrunite elementele vreunei infracţiuni.Faptele de încălcare a normelor privind apărarea secretului de stat care nu întrunesc elementele infracţiunii atrag, după caz, răspunderea administrativă ori disciplinară, materială sau civilă. + Articolul 60Constituie contravenţii la normele privind apărarea secretului de stat următoarele fapte, dacă nu au fost săvîrşite în astfel de condiţii încît, potrivit legii penale, sînt considerate infracţiuni: a) nerespectarea dispoziţiilor prevăzute la art. 12, 23, 24, 29 alin. 1 şi art. 35, de către cei cărora, potrivit legii, le revin astfel de obligaţii; ... b) nerespectarea dispoziţiilor prevăzute la art. 30, 31, 33, 34 şi 39-41, de către cei cărora, potrivit legii, le revin astfel de obligaţii; ... c) nerespectarea dispoziţiilor prevăzute la art. 7, 18 alin. 4, art. 19 alin. 1 şi 2, art. 20, 21, 25, 32, 48-53, 57 şi 58, de către cei cărora, potrivit legii, le revin astfel de obligaţii; ... d) nerespectarea dispoziţiilor prevăzute la art.42-46, 55 alin. 2 şi 3, de către cei cărora, potrivit legii, le revin astfel de obligaţii; ... e) nerespectarea dispoziţiilor art. 2 alin. 3, art. 4, 5, 11, 13, 14, 15, 36 şi 38 şi neglijenţa care a dat posibilitatea unei persoane neautorizate sa cunoască sau sa posede date şi documente secrete de stat, precum şi divulgarea secretului de stat atunci cînd nu constituie o infracţiune, ori divulgarea de informaţii sau date care, deşi nu constituie secrete de stat, nu sînt destinate publicităţii; ... f) nerespectarea normelor cu privire la evidenta, întocmirea, multiplicarea, manipularea şi păstrarea datelor şi documentelor cu caracter secret de stat. ... Contravenţiile prevăzute la literele a, b şi f se sancţionează cu amendă de la 200 la 400 lei, cele prevăzute la literele c şi d cu amendă de la 400 la 1000 lei, iar cele prevăzute la litera e cu amendă de la 1000 la 5000 lei. + Articolul 61Contravenţiile prevăzute la art. 60 se constata de ofiţerii de securitate, iar cele de la art. 60 litera b şi de ofiţerii şi subofiterii de militie.Contravenţiile prevăzute la art. 60 litera d se constata şi de ofiţerii anume împuterniciţi de Ministerul Forţelor Armate sau Ministerul Afacerilor Interne.Contravenţiile prevăzute la art. 60 literele a, b, c, d şi f, săvîrşite de angajaţii organizaţiilor socialiste la locul de muncă sau de alte persoane în incinta organizaţiilor socialiste se constata şi de către conducătorul compartimentului din care face parte contravenientul sau al celui unde s-a produs contravenţia. + Articolul 62Împotriva procesului-verbal de constatare a contravenţiilor se poate face o plîngere, în termen de 15 zile de la data comunicării; aceasta se rezolva după cum urmează:- în cazul contravenţiilor prevăzute la art. 60 litera e, constatate de ofiţerii de securitate, de către preşedinte, primul vicepreşedinte sau vicepreşedinţii Consiliului Securităţii Statului. + Articolul 63Dispoziţiile art. 60-62 se completează cu prevederile Legii nr. 32/1968 privind stabilirea şi sancţionarea contravenientilor, în măsura în care prezenta lege nu dispune altfel. + Capitolul 8 Dispoziţii finale + Articolul 64În unele organizaţii socialiste de importanţa deosebită se vor organiza servicii, secţii sau birouri subordonate conducătorilor acestora, care vor avea următoarele atribuţii: a) controlează aplicarea şi respectarea de către toţi salariaţii a normelor privind apărarea secretului de stat; ... b) asigura paza şi securitatea inventiilor şi inovatiilor din obiective; ... c) îndrumă şi controlează activitatea tuturor salariaţilor în probleme de relaţii şi protocol; ... d) organizează accesul şi circulaţia în interiorul obiectivelor şi asigura respectarea regulilor de ordine interioară; ... e) elaborează planurile de paza şi securitate a obiectivelor şi controlează modul de aplicare a lor; ... f) organizează şi controlează paza contra incendiilor. ... Înfiinţarea serviciilor, secţiilor sau birourilor prevăzute în prezentul articol se aproba de către organul central respectiv, cu acordul Consiliului Securităţii Statului şi al Ministerului Afacerilor Interne, în limita numărului de posturi şi a fondurilor de salarii existente la data prezentei legi. + Articolul 65Organizaţiile obşteşti de orice fel sînt obligate să aplice normele prevăzute în prezenta lege cu privire la apărarea secretului de stat. + Articolul 66Organizarea, inventarierea, expertizarea şi predarea documentelor secrete de stat la fondul arhivistic se fac în conformitate cu normele privind evidenta, păstrarea şi folosirea Fondului arhivistic naţional al Republicii Socialiste România. + Articolul 67Nomenclatura funcţiilor, condiţiile de studii şi vechime, precum şi salariile tarifare ale personalului însărcinat cu evidenta, păstrarea şi manipularea datelor şi documentelor ce constituie secrete de stat, precum şi ale personalului din serviciile, secţiile şi birourile prevăzute la art. 64 se stabilesc de către Ministerul Muncii, prin asimilare cu salariile tarifare în vigoare ale funcţiilor corespunzătoare din compartimentele de personal şi administrativ, la care se adauga un spor de importanţa de 5-25%, calculat la salariul tarifar de încadrare. Acest spor se include în salariul tarifar.Procentul de calcul al sporului pe funcţii şi compartimente de activitate se stabileşte diferenţiat, în raport cu importanţa şi condiţiile specifice fiecărei unităţi, pe baza propunerilor ministerelor, celorlalte organe centrale şi ale comitetelor executive ale consiliilor populare judeţene şi al municipiului Bucureşti, cu acordul Consiliului Securităţii Statului şi cu avizul Ministerului Muncii. + Articolul 68În cadrul Ministerului Forţelor Armate, Ministerului Afacerilor Interne şi Consiliului Securităţii Statului aprobările prevăzute la art. 21, 34 şi 41 se dau de către comandantii (şefii) de unităţi, respectiv de loctiitorii acestora. + Articolul 69Consiliul de Miniştri va emite norme cu privire la evidenta, întocmirea, multiplicarea, manipularea şi păstrarea datelor şi documentelor cu caracter secret de stat şi a celor care constituie secrete de serviciu, în înţelesul acestei legi. + Articolul 70Prezenta lege intră în vigoare în termen de 60 zile de la publicare. + Articolul 71Decretul nr. 430/1969 privind apărarea secretului de stat, devenit Legea nr. 29/1969, Decretul nr. 332/1958 privind reglementarea condiţiilor de executarea a unor lucrări de arte plastice pe teritoriul Republicii Socialiste România, Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2293/1969 pentru stabilirea şi sancţionarea contravenţiilor la normele privind executarea unor lucrări de fotografiere, filmare şi de arte plastice pe teritoriul Republicii Socialiste România, prevederile art. 15-23 din Instrucţiunile privind organizarea şi funcţionarea pazei civile la instituţii, întreprinderi, organizaţii economice de stat şi cooperatiste, modul de acces în aceste unităţi, precum şi condiţiile de angajare a paznicilor civili şi a personalului care controlează accesul în instituţii, întreprinderi, organizaţii economice de stat şi cooperatiste, aprobate prin Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 1270/1958 şi prevederile art. 1 lit. C din Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2286/1969 pentru stabilirea şi sancţionarea contravenţiilor la normele privind paza civilă la organizaţiile socialiste, paza obsteasca în comune şi paza de cimp, precum şi orice alte dispoziţii contrare, se abroga.-------------


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0003
 Decisão do Comité Misto do EEE n.° 3/2003, de 31 de Janeiro de 2003, que altera o anexo I (questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEE
 Jornal Oficial no L 094 de 10/04/2003 p. 0047 - 0048
 Decisão do Comité Misto do EEEn.o 3/2003de 31 de Janeiro de 2003que altera o anexo I (questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEEO COMITÉ MISTO DO EEE,Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo Protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado "o acordo", e, nomeadamente, o seu artigo 98.o,Considerando o seguinte:(1) O anexo I do acordo foi alterado pela Decisão do Comité Misto do EEE n.o 158/2002 de 6 de Dezembro de 2002(1).(2) A Decisão 2001/897/CE da Comissão, de 12 de Dezembro de 2001, que estabelece as disposições relativas aos ensaios e testes comparativos comunitários de sementes e propágulos de certas plantas ao abrigo das Directivas 66/400/CEE, 66/401/CEE, 66/402/CEE, 66/403/CEE, 68/193/CEE, 69/208/CEE, 70/458/CEE e 92/33/CEE do Conselho(2), deve ser incorporada no acordo.(3) A Decisão 2002/280/CE da Comissão, de 15 de Abril de 2002, que altera a Decisão 98/320/CE que diz respeito à organização de uma experiência temporária relativa à amostragem e ao ensaio de sementes ao abrigo das Directivas 66/400/CEE, 66/401/CEE, 66/402/CEE e 69/208/CEE do Conselho(3), deve ser incorporada no acordo.(4) A Decisão 2002/454/CE da Comissão, de 12 de Junho de 2002, relativa a uma experiência temporária respeitante ao aumento do peso máximo de cada lote de sementes de determinadas plantas forrageiras nos termos da Directiva 66/401/CEE do Conselho(4), deve ser incorporada no acordo,DECIDE:Artigo 1.oA parte 2 do capítulo III do anexo I do acordo é alterada do seguinte modo:1. Ao ponto 15 (Decisão 98/320/CE da Comissão), é aditado o seguinte texto:", com as alterações que lhe foram introduzidas por:- 32002 D 0280: Decisão 2002/280/CE da Comissão, de 15 de Abril de 2002 (JO L 99 de 16.4.2002, p. 22).".2. A seguir ao ponto 18 [Regulamento (CE) n.o 930/2000 da Comissão], são inseridos os seguinte pontos:"19. 32001 D 0897: Decisão 2001/897/CE da Comissão, de 12 de Dezembro de 2001, que estabelece as disposições relativas aos ensaios e testes comparativos comunitários de sementes e propágulos de certas plantas ao abrigo das Directivas 66/400/CEE, 66/401/CEE, 66/402/CEE, 66/403/CEE, 68/193/CEE, 69/208/CEE, 70/458/CEE e 92/33/CEE do Conselho (JO L 331 de 15.12.2001, p. 97).Para efeitos do presente acordo, as disposições da decisão passam a ter a seguinte redacção:As referências a outros actos constantes da decisão serão consideradas relevantes na medida em que e dependendo da forma em que esses actos forem incorporados no acordo.20. 32002 D 0454: Decisão 2002/454/CE da Comissão, de 12 de Junho de 2002, relativa a uma experiência temporária respeitante ao aumento do peso máximo de cada lote de sementes de determinadas plantas forrageiras nos termos da Directiva 66/401/CEE do Conselho (JO L 155 de 14.6.2002, p. 57).".Artigo 2.oOs textos das Decisões 2001/897/CE, 2002/280/CE e 2002/454/CE, nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, fazem fé.Artigo 3.oA presente decisão entra em vigor em 1 de Fevereiro de 2003, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no n.o 1 do artigo 103.o do acordo(5).Artigo 4.oA presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.Feito em Bruxelas, em 31 de Janeiro de 2003.Pelo Comité Misto do EEEO PresidenteP. Westerlund(1) JO L 38 de 13.2.2003, p. 8.(2) JO L 331 de 15.12.2001, p. 97.(3) JO L 99 de 16.4.2002, p. 22.(4) JO L 155 de 14.6.2002, p. 57.(5) Requisitos constitucionais não indicados.


type: other

text:
Skat.dk: Fradrag for advokat- og låneomkostninger
 11 Feb 2013 10:06
 29 Dec 2012 10:08
 SKM2013.105.LSR
 11-0299926
 Fradrag, låneomkostning, rådgivning
 Der blev ikke godkendt fradrag for låneomkostninger i form af "Recharge and Transaction Fee" til 5 kapitalfondsforvaltere. Der blev endvidere ikke godkendt fradrag for andre låneomkostninger. Omformuleringen af ligningsvejledningen fra 2010 vedrørende fradrag til låneomkostninger er alene en præcisering af praksis.
 Ligningsvejledningen 2010-1, afsnit A.D.2.15
 Den juridiske vejledning 2013-1 C.C.2.2.1.4
 Den juridiske vejledning 2013-2, afsnit C.B.1.7.8
 Der klages over, at SKAT ikke har godkendt fradrag for låneomkostninger på 727.370.000 kr. i form af "Recharge and Transaction Fee" til 5 kapitalfondsforvaltere samt andre låneomkostninger på i alt 39.390.359 kr., heri er indeholdt udgifter til advokat og revisor på i alt 19.215.853 kr., som påstås fratrukket i medfør af dagældende ligningslovs § 8 J, stk. 1.
 SKAT har forhøjet indkomsten med 727.370.000 kr. vedrørende ikke godkendt fradrag for "Recharge and Transaction Fee".
 SKAT har forhøjet indkomsten med i alt 39.390.359 kr. vedrørende ikke godkendt fradrag for andre omkostninger.
 Landsskatteretten nedsætter i overensstemmelse med SKATs indstilling forhøjelsen med 2.386.673 kr.
 Klageren, H1 ApS er stiftet den 11. november 2005 af H2 ApS, som ved stiftelsen tegnede selskabskapitalen på nom. 125.000 kr. H2 ApS er ligeledes stiftet den 11. november 2005.
 H2 ApS var pr. 29. april 2006 ejet af H3 ApS, som var ejet af H4 ApS. Sidstnævnte selskab blev pr. 29. april 2006 ejet af et selskab med hjemsted i Luxembourg, som blev ejet af 5 selskaber i Luxembourg, der alle var ejet af ét og samme moderselskab. En andel på 95,97 % af kapitalen i det ultimative moderselskab selskab blev ejet af 5 kapitalfonde.
 De 5 kapitalfonde blev administreret, herunder rådgivet af kapitalfondsforvaltere.
 De nævnte kapitalfonde begyndte i 2004 at vise interesse for overtagelse af den børsnoterede virksomhed, H5 A/S, som de anså som et interessant investeringsobjekt. Projektet med opkøbet af aktierne i H5 A/S og H-ADS'er (virksomhedsobligationer) blev kaldt "Project R". Opkøbet var planlagt at skulle gennemføres gennem et til lejligheden erhvervet nyoprettet og inaktivt selskab ("NewCo").
 H6 ApS, som jf. nærmere nedenfor blev "NewCo", er stiftet af advokat R1 den 21. oktober 2005 med c/o adresse hos advokatfirmaet R2. Den 30. november 2005 blev kapitalen i H6 ApS forhøjet med 76.267.392 kr., som blev indbetalt kontant til kurs 10.000,00.
 Medio juli 2005 fremsatte kapitalfondene/kapitalfondsforvalterne et ikke bindende købstilbud om køb af aktier i H5 A/S til en kurs på 335 kr. pr. aktie. Den 11. august 2005 blev buddet øget til 355 kr. pr. aktie.
 H5 A/S udsendte i august 2005 en fondsbørsmeddelelse, der indeholdt kommentarer til en artikel i pressen vedrørende mulige henvendelser til H5 A/S om et eventuelt tilbud om at købe hele kapitalen i H5 A/S.
 Den 24. august 2005 indgik de 5 kapitalfondsforvaltere en konsortieaftale ("Consortium Heads of Terms") vedrørende investeringsomfang, deling af udgifter og ejerforhold. Den 16. november 2005 blev der indgået et tillæg til nævnte aftale af 24. august 2005.
 Ifølge aftalen af 24. august 2005 forpligtede de 5 kapitalfondsforvaltere deres respektive ejere til hver især at investere mindst 250 millioner euro. Vedrørende deling af omkostninger er følgende aftalt:
 "Costs incurred to date and going forward shall be shared by the Parties on an equal basis. If one Party withdraws from the consortium, then such Party shall be liable for its share of costs incurred up to such time unless the acquisition is closed, in which case, the costs will be paid by InvestCo."
 Endvidere fremgår bl.a. følgende:
 "Transaction Fee
 50 % split equally among all Parties (or Parties' Funds or their designees) participating in a successful transaction and 50 % split according to either capital invested or capital underwritten (or some combination of the two and will be agreed in the definitive documentation, any such agreement to be determined based on whether or not there any significant discrepancies between the relative amounts invested or underwritten by each Party's Funds.)
 Af tillægsaftalen af 16. november 2005 fremgår bl.a. følgende:
 "This Term Sheet sets forth the current intentions of the Sponsors as to certain provisions that will be contained in the definitive subscription and shareholders agreement, and is not intended to be binding or necessarily to cover all matters on which agreement must be reached by the Sponsors or their affiliates. Notwithstanding the foregoing, the third and fourth sentence of the first paragraph of this Term Sheet and the provisions set forth opposite the following captions are intended to be binding on the Sponsors in accordance with their respective terms: "Obligation to Cooperate in Good Faith," "Open Market Purchases" and "Expenses."
 "Open Market Purchases
 All purchases of R shares by a subsidiary of Danish Topco or any other entity require approval of 5 of 5 members of the Investors Committee.
 All actions with respect to R shares once purchased require approval of each Investor providing funding for such purchases (i.e.) decisions to tender to competing bidder or decisions to hold or sell if no successful sale transaction)."
 Transaction fee in the amount of 1 % of total enterprise value of R to be shared as follows: 50% split equally and 50 % split according to the final percentages of equity underwritten. The total enterprise value of R will be calculated as the aggregate consideration paid for the shares of R (assuming 100 % of the shares are tendered in the offer) plus the net debt of Danish Topco and its subsidiaries at closing of the offer.
 Annual monitoring fee in the amount of 5 million euros to be shared according to the final percentages of equity underwritten.
 If the offer is not completed, joints costs relating to the transaction approved by all Investors and incurred to date and going forward shall be shared by the Investors on an equal basis. If one investor withdraws from the transaction, then such Investor shall be liable for its share of joint costs incurred up to such time, unless the transaction is completed, in which case, the costs will be paid by Danish Topco. If the transaction is completed, all joint costs approved by all Investors and all reasonable costs of tax and legal advisers of each Investor will be paid by Danish Topco."
 Den 5. september 2005 blev der afholdt et møde mellem de 5 kapitalfondsforvaltere og F1-Bank, hvor kapitalfondsforvalterne udbad sig yderligere finansielle oplysninger, og den 8. september 2005 fremsendte kapitalfondsforvalterne et brev til direktionen i H5 A/S og F1-Bank. Brevet vedrørte bl.a. "the principal terms and conditions of the proposed financing package for the transaction and providing guidance on their business plan for H5 A/S."
 Den 3. oktober 2005 forhøjede de 5 kapitalfondsforvaltere tilbuddet til aktionærerne i H5 A/S til 365 kr. per aktie.
 Den 30. november 2005 erhvervede H6 ApS ved opkøb i markedet 10,08 % af aktiekapitalen i H5 A/S.
 Den 2. december 2005 fremsatte H6 ApS et anbefalet købstilbud om køb af aktierne i H5 A/S og A-ADS'er til aktionærerne i H5 A/S. Tilbuddet var gældende i perioden 2. december 2005 til den 12. januar 2006, medmindre at tilbudsperioden blev forlænget. Tilbudsprisen var 382 kr. pr. aktie.
 Den 7. december 2005 blev der mellem kapitalfondene og ejerne af H4 ApS samt H1 ApS, H6 ApS, H2 ApS og H3 ApS indgået en "Subscription and Shareholders Agreement". I aftalen er H1 ApS angivet som "Midco" og H4 ApS er angivet som "Holdco".
 I aftalens afsnit 11.5, litra a er der indeholdt en bestemmelse om, at hvis transaktionen ikke lykkedes, skal påløbne omkostninger deles ligeligt mellem investorerne. I samme afsnit litra b er det bestemt, at hvis transaktionen gennemføres, skal de udgifter, som investorerne har afholdt, betales eller godtgøres af "Holdco" eller et andet selskab i gruppen efter "Holdco Boards" beslutning.
 I uge 5 i 2006 meddelte H6 ApS i en fondsbørsmeddelse, at den endelige optælling af stemmer viste, at selskabet havde opnået accept på salg af 88,27 % af aktieaktiekapitalen i H5 A/S, og at købet af aktier og A-ADS'er ville blive gennemført. Aktiekøbet blev gennemført den 1. februar 2006, hvorved der indtrådte et ejerskifte i H5 A/S.
 Overtagelsen af aktierne i H5 A/S fordrede en budgetteret udbetaling fra H6 ApS til tidligere aktionærer på ca. 67,1 bn.kr. (67,1 mia. kr.).
 H1 ApS fik på et ikke nærmere oplyst tidspunkt i 2005 stillet en multivalutasikret lånefacilitet på opr. 71,6 bn.kr. (71,6 mia kr.) (Senior Loan Facility, kaldet seniorfacilitetsaftalen eller seniorlåneaftalen) samt et lån på opr. 17 bn. kr. (Bridge Facility) til rådighed. Långiverene i henhold til Senior Loan Facility-faciliteten var mere end 300 banker og finansielle institutioner. Herudover tilvejebragte H1 ApS ved andre lån og egenkapital i alt 16,2 bn. kr. Disse beløb blev "kanaliseret" nedad i koncernen i et "debt push down-arrangement".
 Den 3. marts 2006 tiltrådte H5 A/S seniorlåneaftalen.
 Oplysning herom fremgår af årsrapporten for H1 ApS for 2006, hvor der på siderne 5 - 6 er oplyst følgende:
 "Den 3. marts 2006 tiltrådte H5 A/S som låntager og garant i en seniorfacilitetsaftale (senioraftalen), der oprindeligt var indgået mellem bl.a. H1 ApS, som den oprindelige låntager og garant, og F2-Bank, F3-Bank, F4-Bank, F5-Bank og F6-Bank, som de oprindelige långivere.
 Seniorlåneaftalen er en multivalutasikret valutafacilitet på oprindeligt op til 9.600.000.000 euro. Den består af tre lånefaciliteter oprindeligt på i alt 7.800.000.000 euro, en revolverende kreditfacilitet på op til 700.000.000 euro og en kortfristet lånefacilitet (Bridge-låneaftalen) på op til 1.100.000.000 euro (tilsammen benævnt seniorlånene.) Den 31. december 2006 udgjorde den samlede nominelle gæld i henhold til de tre lånefaciliteter 6.408.209.239 euro. Den kortfristede lånefacilitet er blevet annulleret.
 H5 A/S har brugt seniorlånene til bl.a. at nedbringe visse eksisterende rentebærende lån og finansiere udbetalingen af visse udbytter.
 H1 ApS' udstedelse af højrenteobligationer
 H1 ApS påbegyndte den 19. april 2006 et privat udbud af højrenteobligationer.
 Højrenteobligationerne har en løbetid på 10 år og blev udstedt i tre serier, der den 26. april 2006 blev værdiansat til følgende:
 EUR 800.000.000 8 1⁄4 %
 USD 600.000.000 8 7/8 %
 EUR 750.000.000 obligationer til variabel rente (EURIBOR + 5 1⁄2 % rentesats)
 Ekstraordinært udbytte (til reducering af gælden)
 Den 11. april 2006 blev træk oprindeligt foretaget af H1 ApS under seniorlåneaftalen indfriet med beløb modtaget af H6 ApS fra H5 A/S i form af ekstraordinært udbytte. H5 A/S foretog træk på EUR 4.765 mio. under seniorlåneaftalen til finansiering af dette udbytte (samt en pro rata-udbyttebetaling til de resterende minoritetsaktionærer i H5 A/S)."
 Udgifter til "Recharge and Transaction Fee" samt revisor og advokatudgifter m.v.
 Ved indkomstopgørelsen i 2006 fratrak H1 ApS hhv. 727.370.000 kr. og 39.390.359 kr. vedrørende Recharge and Transaction Fee og diverse rådgivningshonorarer.
 Den 10. april 2006 indgik de 5 kapitalfondsforvaltere en "Recharge and Transaction Fee Agreement" med H6 ApS (the "Company").
 "WHEREAS, the Company has been formed for the purposes of the acquisition (the "acquisition") of H5 A/S, a public company with limited liability organized under the laws of Denmark, by way of a public tender offer for any and all of the outstanding ordinary shares and American Depository Shares of H5 A/S, in accordance with the terms and conditions of the offer dated December 2, 2005, as amended from time to time (the "Offer"),
 WHEREAS, the Advisers have advised the Company and other members of its group (collectively, the "Group Companies") in respect of the Acquisition and the structuring and negotiation of financing (the "Financing") provided for the Acquisition and other related transactions; and
 WHEREAS, the Company wishes to formalize the retention of the Advisers to provide the transaction services to the Group Companies as described above in connection with the Acquisition and the Financing, and the Advisers are willing to provide such services on the terms set forth below.
 NOW, THEREFORE, in consideration of the mutual covenants and conditions contained herein, the parties hereto hereby agree as follows:
 1) Transaction Services; Acquisition and Financing Fees; Expenses
 (a) Each of the Advisers hereby agrees that it has and will provide the transaction services described in the Recitals above in connection with the Acquisition and the Financing in consideration of the Company's obligations and commitments set forth in this Agreement.
 (b) The Company will pay to the Advisers (or such affiliates as they may respectively designate) an aggregate transaction fee of 130 million euros (the "Transaction Fee"). The Transaction Fee shall be due and payable on the date hereof. The Transaction Fee shall be allocated and paid to each Adviser as follows:
 Adviser Transaction Fee
 Kapitalfondsforvalter/-fond 1
 26,583,962 euro
 Kapitalfondsforvalter/-fond 2
 28,513,696 euro
 Kapitalfondsforvalter/-fond 3
 Kapitalfondsforvalter/-fond 4
 24,781,262 euro
 Kapitalfondsforvalter/-fond 5
 23,537,118 euro
 (c) On the date hereof or as soon as reasonably practicable thereafter, the Company will pay (or reimburse each Adviser for)
 (i) the actual and documented (unpaid or unreimbursed) reasonable fees and expenses of the Advisers,
 (ii) the actual and documented reasonable fees and expenses of the legal, tax and other advisers of each Adviser and
 (iii) the actual and documented out-of-pocket travel, lodging and related costs and expenses incurred by each Adviser in connection with the Acquisition and the Financing. Each Adviser will submit a written invoice in reasonable detail to the Company in respect of the fees, expenses and out-of-pocket costs for which such Adviser seeks payment or reimbursement from the Company. Each Adviser shall submit a draft of such notice to the Company for its review (with a courtesy copy to each of the other Advisers) before a final invoice is submitted for payment or reimbursement.
 (d) All amounts described in this Section i are net of any applicable VAT and other taxes.
 (e) Each payment made pursuant to this Section 1, together with any applicable VAT and other taxes thereon, shall be paid by wire transfer of immediately available funds to the accounts to be specified by the Advisers to the Company in writing prior to such payment."
 Under sagens behandling i SKAT blev beløbet på 130 mio. euro specificeret således:
 Debt Finance Fee
 97.500.000 euro
 EquityFinance Fee
 130.000.000 euro
 Beløbet på 97.500.000 euro er faktureret til H1 ApS og beløbene på hhv. 26.000.000 euro og 6.500.000 euro, i alt 32.500.000 euro er faktureret til H6 ApS.
 Recharge and Transaction Fee
 De 5 kapitalfonde har ved faktureringen anvendt følgende enslydende tekst:
 "Our services in relation to the A transaction, including negotiating debt finance and granting of loans, liasing with the banks, meeting with banks and H-companies, negotiating of conditions and evaluation of loan documents with the purpose of entering into loan contracts."
 Fakturaerne fra de 5 kapitalfondsforvaltere er faktureret til H1 ApS således:
 Beløb (euro)
 9.812.972
 19.937.972
 16.310.853
 2.275.092
 18.585.947
 21.385.272
 17.652.839
 Diverse rådgiverhonorarer 39.390.359 kr.
 Under sagens behandling i SKAT bad SKAT om de underliggende fakturaer, ligesom SKAT bad om engagementbreve. H1 ApS indsendte kontospecifikation samt underliggende fakturaer for et samlet beløb på i alt 26.662.277 kr. H1 ApS fremsendte endvidere aftalebreve med R2 og R3 samt følgende bilag:
 Bilag 84862774. R4, London, faktura af 25. juli 2006 på 1.025.000 euro, svarende til 7.646.910 kr.
 "Professional services rendered in connection with the high yield note offerings by H1 ApS."
 Bilag 84928805. R3, faktura af 5. juli 2006 på 375.000 GBP, svarende til 4.037.925 kr.
 "Final bill for Global Capital Market Group services provided in connection with the offering of senior and Floating Rate Notes due 2016."
 Bilag 84810142. R5, faktura af 14. juni 2006 på 341.230 euro svarende til 2.543.666 kr.
 "Project R, final cost 6. june 2006. Typesetting, printing and distribution as breakdown attached."
 Bilag 84846877. R6, faktura af 28. juni 2006 på 316.100 euro svarende til 2.357.221 kr.
 "Professional Services. First time issuer fee 41.400 EUR. Per Issuer Fee 254.000 EUR. Corporate Family Rating Fee."
 Bilag 84929838. R3, faktura af 24. juli 2006 på 2.151.938 kr.
 "Honorar vedrørende Projekt R. Honoraret omfatter følgende arbejder:
 Afgivelse af comfort letters på regnskabsmæssige oplysninger indeholdt i Offering Memorandum udarbejdet i forbindelse med selskabets låneoptagelse, herunder circleup procedurer
 Rådgivning i tilknytning til indhold og omfang af noter og regnskabsmæssige oplysninger
 Rådgivning i forbindelse med krav under Rule I 44A
 Rådgivning i relation til proforma oplysninger indeholdt i Offering Memorandum
 Kvalitetssikring af oversættelse af Offering Memorandum fra engelsk til dansk
 Rådgivning i relation til covenants knyttet til lån
 Deltagelse i møder med selskabet samt banker og advokater
 Udlæg."
 Aftalen med R3 er beskrevet ved et aftalebrev dateret den 1. juni 2005. Aftalen om levering af ydelser er indgået med kapitalfondsforvalter/-fond 5. Følgende fremgår af aftalebrevets indledende bestemmelser:
 "This specific Transaction Letter set outs our understanding of your instructions to us to provide a written report in connection with the proposed acquisition of The H Group ("The Company" or "The Target").
 This letter is supplemental to the European Due Diligence Agreement dated 5 June 2003 (The "Agreement"), a copy of which attached to this letter, between "kapitalfondsforvalter/-fond 5" ("5") and R3 which sets out the overall agreement (...)".
 Bilag 84691080. R7, faktura af 2. februar 2006 på 2.129.281 kr.
 "Legal fees for advice rendered to, at the instruction of and solely for the benefit of F2-Bank, F3-Bank, F4-Bank, F5-Bank and F6-Bank (including their successors and assignees) (jointly the "Senior Lenders and the Bridge Lenders') in connection with Project R as follows:
 Danish law advice to the Senior Lenders and the Bridge Lenders in connection with Project R including in regard to the Senior Facilities Agreement, the Bridge Facility Agreement, Intercreditor Agreements and High Yield Note Issuance
 General advice with respect to Danish corporate, securities, stock exchange and tax laws as relevant."
 SKAT har efterfølgende indstillet, at Landsskatteretten godkender fradrag for udgiften på 2.129.281 kr.
 Bilag 84766221. R2, faktura af 9. juni 2006 på 243.7501 euro, svarende til 1.837.831 kr.
 "High Yield Bonds. Our fee for legal assistance in the period from 2 February 2006 to 3 May 2006 in connection with H1 ApS' high yield bonds issue, including, inter alia:
 review of numerous drafts of the offering memorandum in particular in relation to Danish teleregulatory matters, Danish company law matters, Danish tax matters, Danish insolvency matters and certain risk factors relating to other Danish legal matters;
 participation in meetings in London and Copenhagen;
 collection of corporate documents and agreements pertaining to H6 ApS and H1 ApS in accordance with the request list prepared by R8;
 preparation of data room index;
 correspondence regarding the due diligence process;
 administration of data room;
 advice on certain issues on financial assistance and information requirements of H5 A/S
 review of and comments on various drafts of the purchase agreement and indenture,
 review of and comments on various closing documentation;
 review of and comments on various drafts of the Share Pledge Agreement;
 amending of H6 ApS' share register to reflect a new second priority pledge;
 drafting of board resolution for H1 ApS-AIS;
 rendering of a legal opinion and review of certain agreements for the purposes of rendering the legal opinion;
 participation in various conference calls;
 various other communication with R4, R7 and H5 A/S.
 Aftalen om levering af ydelser er beskrevet ved et aftalebrev af 20. november 2005 mellem R2 og de 5 tidligere nævnte kapitalfondsforvaltere (the "Sponsors"). Aftalebrevet har overskriften "Project R - Engagement Letter". I aftalebrevets afsnit 2.2.2 er der indeholdt bestemmelser om fakturering i tilfælde af, at transaktionen ikke lykkedes. Det fremgår, at der vil ske fakturering til "Sponsors" med et lavere beløb end hvis transaktionen lykkedes.
 Bilag 84810247. R9, faktura af 5. juli 2006 på 1.154.576 kr.
 "Finansiel due diligence. Vort honorar for juridisk assistance i perioden 27. februar til 30. april 2006 for bistand til etablering af datarum vedrørende H5 A/S i forbindelse med H6 ApS' udstedelse af HighYield Bonds, herunder planlægning af indsamling af dokumenter, etablering af datarum, bistand til R4 o.a. i forbindelse med deres gennemgang af materialet, gennemgang af materialet for H5 A/S, jf. separat engagement letter herom, rapportering til H5 A/S, behandling af request mv."
 Bilag 84983865. F4-Bank, faktura af 10. oktober 2006 på 95.284 GBP svarende til 1.051.652 kr.
 "European Roadshow costs (incl. Private jet, hotel accommodation, lunch and breakfast meetings, roadshow cars and AV equipment) US Roadshow (incl. private jet, hotel, limo, investor meetings and telecommunication."
 Bilag 84732261. R10, faktura af 28. april 2006 på 200.000 euro, svarende til 932.525 kr. Fakturaen er sendt til kapitalfondsforvalter/-fond 4.
 "Initial rating fee for H5 A/S 75.000 euros. Issuance fee for rating EUR 2,031 M fixed rate senior notes due 2016 issued by H1 ApS 125.000 euros."
 Bilag 84861282. R6, faktura af 28. juni 2006 på 36.400 euro svarende til 271.442 kr.
 Bilag 84810141. F4-Bank, faktura af 10. juli 2006 på 44.092 USD, svarende til 257.392 kr.
 "Legal costs R11 invoice for advice and service in connection with senior secured notes offering by H1 ApS, incl. the review and negotiation of intercreditor agreement, description of notes indenture and related closing documentation."
 SKAT har efterfølgende indstillet, at Landsskatteretten godkender fradrag for udgiften på 257.392 kr.
 Bilag 84928807. R5, faktura af 8. september 2006 på 16.876 euro, svarende til 125.908 kr.
 "Typesetting and proofing in relation to filing on Luxembourg exchange (1. August)"
 Bilag 84846914. F4-Bank, faktura af 21. juli 2006 på 12.000 euro svarende til 89.460 kr.
 "H1 ApS
 800,000,000 euros 8 1/4% Senior Notes due 2016, 600,000,000 dollars 8 7/8% Senior Notes due 2016 750,000,000 euro Floating Rate Notes due 2016. Principal Paying Agent Administration Fee (May. 2006 - Apr. 2007). New York Paying Agent Acceptance Fee and Administration Fee (May. 2006 - Apr. 2007)."
 Bilag 84846914. F4-Bank, faktura af 21. juli 2006 på 12.000 euro svarende til 74.550 kr.
 "800,000,000 euro 8 1/4% Senior Notes due 2016, 600,000,000 dollars 8 7/8% Senior Notes due 2016, 750,000,000 euro Floating Rate Notes due 2016. Trustee. Acceptance Fee and Administration Fee (May. 2006 - Apr. 2007.)"
 Nedenfor nævnte udgifter er alene beskrevet ved bogføringsteksten i selskabets bogholderi:
 S&P omkonteres til indregning i gæld
 50492105
 2.529.503 kr.
 Moms 84691073 bridge omkostninger
 50509699
 1.954.187 kr.
 Moms ej fradrag bilag 84862774
 505149947
 1.892.609 kr.
 R6 - HYB FRGN EUR
 84846885
 1.800.914 kr.
 Moms ej fradrag 84928805
 50522738
 999.386 kr.
 Moms ej fradrag 84810142
 50506411
 629.557 kr.
 Reg. af moms på forkert art
 50487968
 626.052 kr.
 Moms ej fradrag bilag 84846877
 50514947
 583.412 kr.
 Moms ej fradrag bilag 84846885
 445.726 kr.
 Ikke momsfradrag bilag 847662200
 50535039
 365.217 kr.
 Moms ej fradrag bilag 84983865
 50530445
 260.284 kr.
 Erhvervelsesmoms på udl. fak.
 50487767
 230.800 kr.
 Ikke momsfradrag på bilag 84766220
 204.456 kr.
 Moms ej fradrag bilag 84861282
 67.182 kr.
 Moms ej fradrag bilag 84810141
 63.705 kr.
 Moms ej fradrag bilag 849288807
 505227737
 31.162 kr.
 Moms ej fradrag bilag 84846914
 22.142 kr.
 Moms ej fradrag bilag 84846821
 Diverse fees valutakursregulering
 50530432
 3.340 kr.
 12.458.084 kr.
 De låneomkostninger, der kan indgå i opgørelsen af gevinst og tab, omfatter f.eks. "stempelafgifter, stiftelsesprovisioner m.m. vedrørende lån med en løbetid på 2 år eller mere, tinglysningsafgift, advokat- og revisorudgifter, vekselomkostninger i forbindelse med indfrielse af et lån i fremmed valuta samt kurtage ved salg af obligationer i forbindelse med stiftelse af et obligationslån og kurtage ved opkøb af obligationer i forbindelse med indfrielse af et obligationslån." Se TfS 1998.581.DEP.
 I bemærkningerne til kursgevinstloven § 26, stk. 4, jf. lov nr. 439 af 10. juni 1997 (lovforslag L194 1996/97) er det om låneomkostninger anført #omkostninger i forbindelse med erhvervelse af fordringer og stiftelse af gæld, f.eks. gebyrer, kurtage, stiftelsesprovision og stempelafgifter, kan tillægges den faktiske anskaffelsessum" og "tilsvarende kan omkostninger i forbindelse med afståelse og indfrielse fradrages i den faktiske afståelsessum henholdsvis indfrielsessummen".
 Praksis om omkostninger, der kan indgå i opgørelsen af gevinst og tab på gæld og fordringer kan sammenfattes derhen, at der alene kan indregnes omkostninger, der er nært og direkte forbundet med låneoptagelse, overtagelse eller indfrielse (anskaffelse eller afståelse). Eksemplerne i forarbejderne er alle kendetegnet ved, at de er direkte knyttet til lånet, og ingen af eksemplerne kan anses for at angå f.eks. rådgivning om finansiering, forhandling af kontraktsvilkår eller undersøgelser udført af en advokat eller revisor.
 Udgifter til advokat eller revisor, der kan indgå i opgørelse af gevinst og tab efter kursgevinstloven, er begrænset til udgifter, der direkte skal angå gennemførelsen og berigtigelsen af låneoptagelsen, og skal angå bistand til, herunder foretagelse af de fornødne sikringsakter vedrørende gældsforholdet, fx tinglysning eller registrering i værdipapircentral, eller praktisk ekspedition af låneaftalen, således at aftalen bliver opfyldt, fx overførsel af hovedstolen.
 For at en udgift kan anses for direkte at angå gennemførelsen eller berigtigelsen af anskaffelsen af en fordring (lån), er det en forudsætning, at udgiften i henhold til dokumentation kan henføres direkte til fordringen.
 Det er SKATs opfattelse, at de ovennævnte låneomkostninger sædvanligvis kun udgør relativt små beløb.
 Følgende udgifter kan derimod ikke indgå i opgørelsen, fordi de ikke direkte angår selve gennemførelsen af anskaffelsen (afståelsen) af lånet (fordringen) eller berigtigelsen heraf:
 udgifter til rådgivning.
 udgifter til undersøgelser, fx kreditvurdering af kontraktspart eller due diligence.
 udgifter til forhandlinger, fx forhandlinger med en bank eller flere banker i forbindelse med opnåelse af syndikerede lån eller fastlæggelse af vilkår for lån eller obligationsudstedelse.
 udgifter til koncipering af låneaftale og lignende.
 De sidstnævnte udgifter kan ikke anses for låneomkostninger i relation til kursgevinstloven, da de falder uden for den type omkostninger, der jf. forarbejderne til kursgevinstlovens § 26 er eksempler på låneomkostninger.
 De bestridte udgifter vedrører et honorar (Transaction Fee) til de 5 kapitalfondsrådgivere på 97.500.000 euro (727.370.000 kr.) og honorarer på i alt 39.390.359 kr. til forskellige advokater, revisorer og banker m.v. i forbindelse med selskabets låneoptagelse i 2006.
 For så vidt angår Transaction Fee er det SKATs opfattelse, at det i overensstemmelse med teksten på fakturaerne fra kapitalfondsrådgiverne kan lægges til grund, at der er ydet bistand i forbindelse med købet af aktier i H5 A/S med gældsfinansiering af handelen, herunder låneoptagelse, forhandlinger med banker, møder med banker og H-selskaber, forhandling af betingelser og evaluering af lånedokumenter med det formål at indtræde i låneaftaler.
 SKAT skal henvise til, at honoraret på 727.370.000 kr. fremkommer som en andel af et samlet honorar på 130.000.000 euro.
 Det samlede honorar på 130.000.000 euro fremgår af en aftale, der er indgået mellem H6 ApS og kapitalfondsrådgiverne. Der er foretaget en opdeling af dette beløb i en andel på 97.500.000 euro, som af parterne er anset at vedrøre rådgivning i forbindelse med låntagning, og en andel på 32.500.00 euro vedrørende bistand for rådgivning ved aktiekøbet.
 Den andel af beløbet, der vedrører rådgivning i forbindelse med låntagning, er faktureret til og betalt af H1 ApS, medens den del af beløbet, der vedrører bistand for rådgivning ved aktiekøbet, er faktureret til og betalt af H6 ApS. SKAT har anset H6 ApS' betaling som et ikke fradragsberettiget projekthonorar til kapitalfondsrådgiverne.
 H1 ApS' betaling af 727.370.000 kr. til kapitalfondsforvalterne har SKAT ligeledes anset for et ikke fradragsberettiget projekthonorar.
 SKAT har ikke fundet det godtgjort, at de afholdte udgifter på hhv. 727.370.000 kr. og 39.390.359 kr. kan anses for låneomkostninger, og udgifterne er derfor ikke godkendt fratrukket i medfør af kursgevinstlovens § 26, stk. 4.
 SKAT har efterfølgende i relation til kursgevinstlovens § 26, stk. 4, yderligere anført, at bestemmelsens ordlyd ikke støtter klagerens opfattelse. Heller ikke lovbestemmelsens forarbejder kan anvendes til støtte for et bredt omkostningsbegreb, idet omkostningerne ikke er nævnt i forarbejderne. Når bestemmelsens ordlyd sammenholdes med dens forarbejder, må der kræves en tæt sammenhæng mellem udgiftsposten og det konkrete lån, førend omkostningerne kan tillægges anskaffelsessummen. Højesteret har således i dommen gengivet i SKM2012.2.HR afvist landsrettens vide forståelse af låneomkostningsbegrebet. Retspraksis er i overensstemmelse hermed. Her kræves således en snæver sammenhæng, førend sådanne udgifter kan tillægges lånets anskaffelsessum, jf. den omfattende Højesteretspraksis om, hvad der kan tillægges anskaffelsessummer i form af SKM2007.773.HR, SKM2007.775.HR, SKM2008.465.HR, SKM2009.562.HR og SKM2011.10.HR.
 Den fornødne sammenhæng mellem omkostningerne og den af klageren foretagne låneoptagelse eksisterer ikke i denne sag. De udgifter, som klageren har afholdt, udgør ikke berigtigelsesomkostninger eller lignende, og kan dermed ikke tillægges lånenes anskaffelsessum, jf. dagældende kursgevinstlovens § 26, stk. 4.
 SKAT har forstået, at klageren ikke anfægter, at de principper, som Højesteret har fastslået i relation til aktieavancebeskatningsloven og afskrivningsloven, også gælder i forhold til kursgevinstloven. Klageren gør imidlertid gældende, at de pågældende højesteretsdomme er udtryk for en praksisændring. Det er bl.a. sket med henvisning til Skatterådets svar, gengivet i SKM2009.53.SR. Skatterådets afgørelse er imidlertid ikke udtryk for en praksisændring. Dette fremgår af Østre Landsrets afgørelse, gengivet i SKM2011.545.ØLR. I nævnte afgørelse fastslog Østre Landsret, at alene de udgifter, som sagsøgerne kontraktligt var forpligtet til at betale til långivers rådgivere, kan tillægges anskaffelsessummen. Østre Landsrets begrundede afgørelsen med lovens ordlyd og forarbejder, og at de omhandlede udgifter havde en så direkte og nær tilknytning til gældsstiftelsen, at sagsøgerne kunne medregne udgifterne i den faktiske anskaffelsessum.
 I den omhandlede sag, der vedrørte indkomstårene 1999 og 2000, havde sagsøgeren gjort gældende, at skattemyndigheden uden varsel har ændret praksis. I omhandlede sag har selskabet gjort det samme anbringende gældende, ligesom selskabet har henvist til stort set de samme forhold, som sagsøgeren i den omhandlede afgørelse, henviste til. Med landsrettens afgørelse, gengivet i SKM2011.545.ØLR, er det utvetydigt fastslået, at der ikke har bestået en lempelig praksis i relation til kursgevinstlovens § 26, stk. 4.
 Projektomkostninger er ikke omfattet af kursgevinstlovens § 26, stk. 4. Det er de deltagende kapitalfondsforvaltere, som har struktureret og tilrettelagt "Projekt R" med henblik på at opkøbe aktierne i H5 A/S og foretage de fornødne skridt i den anledning, herunder fremskaffet investorer og finansiering. Klageren og H6 ApS har erhvervet det af kapitalfondsforvalterne og disses rådgivere udarbejdede færdige projekt. Østre Landsret fastslog endvidere i SKM2011.545.ØLR i en kapitalfondssag, at udgifter til kapitalfondsforvalterne samt advokat og revisorer havde karakter af et honorar for den overordnede strukturering og tilrettelæggelse af investeringsprojektet.
 Det er afgørende for fradragsretten, om det er den skattepligtiges egne udgifter. Det er ikke tilfældet, hvis den skattepligtige ikke selv har engageret den, der har udført arbejdet. I kapitalfondssagerne er det af betydning, hvem udgifterne påhviler, hvis den konkrete transaktion ikke gennemføres. Såfremt betalingen af omkostningerne i denne situation ikke påhviler skatteyderen, vil der ikke være tale om omkostninger, der kan indregnes i anskaffelsessummen efter dagældende kursgevinstlovs § 26, stk. 4.
 I henhold til Consortium Heads of Terms indgået den 24. august 2005 skulle udgifterne betales af kapitalfondsforvalterne, såfremt købet ikke blev gennemført. I henhold til Subscription and Shareholder Agreement, Supplemental Term Sheet indgået den 16. november 2005 skulle påløbne udgifter betales af investorerne, såfremt transaktionen ikke blev gennemført. Den 7. december 2005 blev der indgået en ny Subscription and Shareholder Agreement. I denne aftale blev det på tilsvarende vis fastslået, at påløbne udgifter skulle betales af investorerne, såfremt transaktionen ikke blev gennemført. Klageren er part i denne aftale og er i aftalen omtalt som "Midco". I tilfælde af at transaktionen blev gennemført, er det aftalt, at omkostningerne som udgangspunkt skal afholdes af "Holdco". "Holdco" er H4 ApS. Klageren er opfordret til at dokumentere, at klageren ved en besty-relsesbeslutning i H4 ApS blev pålagt at afholde de påløbne omkostninger.
 Den Subscription and Shareholder Agreement, der blev indgået den 7. december 2005, pålagde ikke klageren at afholde påløbne omkostninger.
 Heller ikke i Recharge and Transaction Fee Arrangement, der blev indgået den 10. april 2006, forpligtede klageren sig til at betale Transaction Fee til kapitalfondsforvalterne. Den omhandlede Transaction Fee blev efterfølgende delt mellem klageren og H6 ApS. Klageren har ikke dokumenteret klagerens grundlag for at afholde den væsentligste del af udgiften til kapitalfondsforvalterne. Klageren er ikke aftalepart i aftalen med kapitalfondsforvalterne. Såfremt der ikke foreligger en aftale herom, er grundlaget for henføring af en del af omkostningerne til klageren slet ikke til stede.
 Vedrørende de øvrige omkostninger på i alt 39.390.359 kr. har SKAT modtaget Engagement Letters fra enkelte rådgivere.
 Advokatfirmaet R2 har fungeret som primær advokat i forbindelse med transaktionen. Engagementsaftalen er indgået med kapitalfondsforvalterne den 20. november 2005, og klageren er ikke part i aftalen. Klageren er heller ikke part i aftalen med R3.
 Forløbet op til afgivelsen af det anbefalede offentlige købstilbud den 2. december 2005 viser, at kapitalfondsforvalterne allerede i september 2004 påbegyndte indledende drøftelser med H5 A/S og H5 A/S' aktionærer. Det foreliggende materiale viser, at tilrettelæggelsen og struktureringen af kapitalfondsopkøbet i denne sag er foretaget på en måde, der er grundlæggende identisk med fremgangsmåden i projektudbydersagerne. Opkøbet er også sket på samme måde som i SKM2011.545.ØLR, hvor det blev fastslået, at højesteretspraksis i projektudbydersagerne - naturligvis - også gælder, når det er kapitalfondsforvaltere, der tilrettelægger et projekt.
 Der er tale om et konsortium af højt specialiserede, professionelle forvaltere, der i en længere periode har arbejdet på at tilrettelægge et investeringsprojekt. I den forbindelse indgår kapitalfondsforvaltere aftaler med investeringsbanker, advokater og revisorer samt andre rådgivere, der skal bistå i forbindelse med organiseringen af det pågældende projekt.
 Kapitalfondsforvalterne har i vid udstrækning formået de involverede rådgivere til at fakturere de afholdte udgifter til klageren og klagerens datterselskab. I de tilfælde, hvor der foreligger Engagement Letters, står det imidlertid klart, at opdragsgiveren ikke er klageren. På tidsrummet for rådgivningens påbegyndelse eksisterede klageren nemlig ikke.
 Klageren har angiveligt, hvilket dog ikke er dokumenteret, efterfølgende påtaget sig at afholde de udgifter, som kapitalfondsforvalterne som led i udførelsen af projektet har bestilt. Det er netop dette forhold, som landsretten i SKM2011.545.ØLR henviste til.
 Vedrørende den subsidiære påstand om fradrag efter ligningslovens § 8 J bemærkes, at udgifterne, som er opgjort til 19.215.853 kr., ikke kan fratrækkes, idet der er tale om projektomkostninger. Klageren har ikke udvidet sin virksomhed eller etableret virksomhed, idet udvidelsen er sket hos kapitalfondene. Endelig hjemler ligningslovens § 8 J ikke fradrag for udgifter til rådgivning om finansiering. Det bemærkes, at Landsskatteretten netop i en anden kapitalfondssag har afvist, at et holdingselskab kunne fratrække omkostninger til advokat og revisor. Landsskatterettens afgørelse er gengivet i SKM2012.39.LSR.
 Klageren har ikke som indskudt holdingselskab etableret eller udvidet sin erhvervsvirksomhed. Det følger af Højesterets dom af 11. januar 2012, gengivet i SKM2012.70.HR. Helt tilsvarende gælder i kapitalfondssagerne, idet udvidelsen ikke finder sted i de til lejligheden nystiftede selskaber, der skal fungere som holdingselskaber, idet det er kapitalfondene, der udvider deres erhvervsvirksomhed.
 Finansieringsomkostningerne er ikke afholdt i forbindelse med etablering af en erhvervsvirksomhed og kan derfor ikke fratrækkes efter ligningslovens § 8 J, stk. 1, ligesom udgifterne ikke kan tillægges til en købesum efter ligningslovens § 8 J, stk. 3. Ordlyden af stk. 3, viser, at bestemmelsen retter sig mod køb af aktiver, men ikke mod optagelse af lån. Det giver i øvrigt ingen mening, at udgifter til revisor og advokat, der ikke kan anses som låneomkostninger i medfør af kursgevinstlovens § 26, stk. 4, kan fratrækkes efter ligningslovens § 8 J, stk. 1. At udgifter til rådgivning om finansiering ikke er omfattet af ligningslovens § 8 J, stk. 1, er fastslået i retspraksis, jf. bl.a. SKM2008.16.VLR vedrørende fradrag for et "Offshore Agents Fee" samt SKM2010.433.HR, der fastslog at finansieringsudgifter ikke kan fratrækkes efter fradragsbestemmelser, der giver fradrag for noget helt andet.
 Endelig kan klageren ikke fratrække advokat- og revisorudgifter på i alt 19.215.853 kr., allerede fordi klageren ikke er rette omkostningsbærer. Alene den, der er kontraktspart i forhold til revisor og advokat, har afholdt udgiften. At give klageren fradrag vil være det samme som at indføre fradrag med tilbagevirkende kraft. Det er uden betydning, at ydelserne efterfølgende er faktureret til klageren, som også har betalt ydelserne.
 Selskabet har nedlagt en principal påstand om, at der godkendes fradrag for låneomkostninger på i alt 766.760.359 kr., jf. dagældende kursgevinstlovs § 26, stk. 4. Selskabet har nedlagt en subsidiær påstand om, at selskabet kan fratrække en skønnet andel af beløbet på 766.760.359 kr. som låneomkostninger. Mere subsidiært har selskabet nedlagt påstand om, at der godkendes et fradrag efter kursgevinstlovens § 26, stk. 4 på i alt 39.390.359 kr. Mest subsidiært er der nedlagt påstand om, at der godkendes fradrag for advokat- og revisorudgifter på 19.215.853 kr. efter dagældende ligningslovs § 8 J, stk. 1. Den mest subsidiære påstand vedrører udgifter til R4, R3, R7, R2 og R11 på hhv. 7.646.910 kr., 6.189.863 kr. (4.037.925 kr. + 2.151.938 kr.), 2.129.281 kr., 1.837.831 kr., 1.154.576 kr. og 257.392 kr.
 Det er ubestridt, at de omhandlede udgifter ikke kan fratrækkes efter statsskattelovens § 6, litra a.
 Selskabets fradrag for tab på gæld opgøres som forskellen mellem gældens værdi ved påtagelsen af gælden og værdien af gælden ved frigørelsen eller indfrielsen. Ved opgørelsen af gældens værdi i relation til kursgevinstlovens § 26, stk. 4, skal medregnes de omhandlede udgifter på i alt 766.760.359 kr., idet disse udgifter udgør en del af det samlede vederlag, som selskabet betalte for sine lånefaciliteter.
 I forarbejderne til kursgevinstlovens § 26, stk. 4, er det fastslået, at omkostninger i forbindelse med stiftelse af gæld kan tillægges den faktiske anskaffelsessum, og der er herefter angivet en række ikke udtømmende eksempler herpå. Dette er angivet ved anvendelse af udtrykket "for eksempel". Udtrykket "omkostninger" angiver en vid ramme for de udgifter, der kan tillægges anskaffelsessummen.
 Af Departementets meddelelse, gengivet i TfS 1998,581 fremgår en beskrivelse af en ny praksis. Ifølge meddelelsen kan låneomkostninger med virkning fra 1. januar 1998 medregnes i opgørelsen af gevinster og tab på fordringer og gæld. Meddelelsen er en officiel tilkendegivelse fra skattemyndigheden om det nærmere indhold af de "omkostninger", der er nævnt i lovbemærkningerne til kursgevinstlovens § 26, stk. 4. Der er intet holdepunkt for SKATs forsøg på at indskrænke de omkostninger, som kan indregnes i opgørelse af gevinst og tab på gælden.
 Dette fremgår tillige af SKM2010.45.ØLR, hvor Østre Landsret anlagde en vid forståelse af låneomkostningsbegrebet, idet landsretten anså nogle tegningsretter som "(...) en del af det samlede vederlag, som (debitorselskabet) har betalt for at optage lånet (...)" og lod værdien indgå i tabsopgørelsen for den pågældende gæld.
 Skatteministeriet har endvidere i TSS-cirkulære nr. 2003-26 af 8. oktober 2003 anerkendt, at låneomkostninger medregnes ved opgørelsen af gevinst og tab på gæld efter kursgevinstlovens § 26, stk. 4, uanset om lånet bortset fra låneomkostninger udbetales og indfries til pari.
 Såvel Transaction Fee og rådgiverhonorarerne er omfattet af den beskrevne praksis.
 Af praksis fremgår det i øvrigt tillige, at udgifter, der relaterer sig til et aktivs anskaffelse, tillægges anskaffelsessummen, og at de relevante udgifter ikke defineres snævert. Dette er udtrykkeligt anført i Skattelovrådets betænkning om driftsomkostninger - betænkning nr. 1221/91 afgivet den 14. november 1990. I betænkningens kapitel 4.2.1.3, side 81, der omhandler anskaffelsessummer, er det anført, at reglerne i avancebeskatningsloven kun i et meget begrænset omfang giver svar på, hvilke udgifter der skal anses som accessoriske til en overdragelse og derfor medregnes til en købesum/fratrækkes en salgssum, idet det anføres, at "Bortset fra de ganske få særligt regulerede tilfælde kan der generelt næppe siges mere end, at der skal bestå en vis nær og direkte forbindelse til overdragelsen, for at udgiften kan anses for accessorisk."
 SKAT kan ikke bortcensurere en udgift som følge af udgiftens art, og SKATs henvisning til ligningsvejledningen for 2011 er ikke et hjemmelsgrundlag. Ligningsvejledningen for 2011 var ikke gældende i 2006. En sammenholdelse af ligningsvejledningen for 2011 med ligningsvejledningen for 2006 viser, at der er sket en praksisændring for så vidt angår SKATs indskrænkning af hvilke låneomkostninger, der kan tillægges gældens værdi.
 For så vidt angår spørgsmålet om henføring af omkostningerne til de konkrete lån, er der ikke tvivl om, at omkostningerne konkret kan henføres til selskabets lån, og at udgifterne er afholdt i nær sammenhæng med låneoptagelsen.
 I ligningsvejledningen for 2005 er det anført, at omkostninger ved aktiekøb kan tillægges anskaffelsessummen, idet det er anført, at "Omkostninger, der naturligt kan henregnes til anskaffelsessummen, tillægges anskaffelsessummen" samt "Aktier, som er erhvervet ved køb, anses for anskaffet på købstidspunktet, og anskaffelsessummen er købesummen med tillæg af udgift til aktieafgift og eventuel købsprovision samt eventuelle forbundne advokat- og revisorudgifter.
 Østre Landsret har yderligere i SKM2005.273.ØLR fastslået, at udgifter vedrørende bistand fra advokat og revisor til anskaffelse af datterselskaber havde en så nær og direkte tilknytning til aktieerhvervelsen, at udgifterne skatteretligt må anses for tillæg til købesummen.
 En eventuel tvivl om rækkevidden af hjemmelen i kursgevinstlovens § 26, stk. 4, bør i øvrigt komme selskabet til gode.
 Til støtte for den subsidiære påstand bemærkes, at udgifterne er afholdt overfor eksterne advokater, revisorer og banker m.v., og at disse omkostningstyper eksplicit er nævnt i TfS 1998,581.
 Til støtte for den mest subsidiære påstand bemærkes, at udgifter til advokat og revisor er fradragsberettigede i medfør af ligningslovens § 8 J, stk. 1. Højesteret godkendte ved dom af 24. oktober 2007, gengivet i SKM2007.775.HR, at et selskabs udgifter til advokat- og revisor vedrørende en aktieerhvervelse i et andet selskab, herunder bistand i form af undersøgelser, rådgivning, deltagelse i forhandlinger og udfærdigelse af kontrakter, var fradragsberettigede efter ligningslovens § 8 J, stk. 1. Alene udgifter, der kunne henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve aktiekøbet, herunder udgifter til transportpåtegninger, noteringer og anmeldelser, var omfattet af ligningslovens § 8 J, stk. 3.
 Landsskatteretten lægger ved sagens afgørelse til grund, at H8 hæfter for H1 ApS' eventuelle skattegæld.
 Skatteministeriet har i en meddelelse, der er offentliggjort i TfS 1998,581 (DEP1998.11.97-502-5) redegjort for, hvilke omkostninger, der efter Skatteministeriets opfattelse kan medregnes efter kursgevinstlovens § 26, stk. 4, nu stk. 3. Af meddelelsen fremgår:
 "De fradragsberettigede låne- og handelsomkostninger omfatter f.eks. stempelafgifter, stiftelsesprovisioner m.m. vedrørende lån med en løbetid på 2 år eller mere, advokat- og revisorudgifter, vekselomkostninger i forbindelse med indfrielse af et lån i fremmed valuta og kurtage ved salg af obligationer i forbindelse med stiftelse af et obligationslån og kurtage ved opkøb af obligationer i forbindelse med indfrielse af et obligationslån."
 Følgende fremgik af Ligningsvejledningen 2006, afsnit A.D.2.15:
 "(...) Låneomkostninger afgrænses som de omkostninger, der er med til at erhverve, sikre og vedligeholde gældsforholdet. Også omkostninger i forbindelse med lånetilbud kan være omfattede. Det er dog kun omkostninger, der vedrører det pågældende lån, som kan indgå i opgørelsen af gevinst og tab. Omkostninger ved lånetilbud kan derfor kun medregnes, hvis lånet faktisk hjemtages.
 De fradragsberettigede låne- og handelsomkostninger omfatter f.eks. stempelafgifter, stiftelsesprovisioner m.m. vedrørende lån med en løbetid på 2 år eller mere, advokat- og revisorudgifter, vekselomkostninger i forbindelse med indfrielse af et lån i fremmed valuta samt kurtage ved salg af obligationer i forbindelse med stiftelse af et obligationslån og kurtage ved opkøb af obligationer i forbindelse med indfrielse af et obligationslån (...)."
 Af ligningsvejledningen for 2010 er afsnittet om låneomkostninger omskrevet, og der er foretaget følgende tilføjelse til afsnit A.D.2.15:
 "(...) Højesteret har i dommene SKM2007.773.HR, SKM2007.775.HR og SKM2008.967.HR, fastslået, at accessoriske omkostninger kun i et begrænset omfang skal indgå i avanceopgørelsen for så vidt angår aktier og tilsvarende ved opgørelsen af afskrivningsgrundlaget for afskrivningsberettigede aktiver. Højesteret udtaler, at kun sådanne udgifter, der kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve købet indgår i anskaffelsessummen. Det er SKATs opfattelse, at disse principper må antages at skulle anvendes ved opgørelse af avance/tab på fordringer og gæld."
 Selskabet har gjort gældende, at der i 2006 eksisterede en fast administrativ praksis for at godkende, at honorarer til skatteyderens egne rådgivere kunne anses som låneomkostninger, som kunne medregnes ved opgørelsen af anskaffelsessummen efter kursgevinstlovens § 26, stk. 4, nu stk. 3.
 Det fremgår af Højesterets dom af 2. september 2011, 1. afd., 99/2009, gengivet i SKM2011.587.HR, at Højesteret stiller strenge krav til beviset for eksistensen af en fast administrativ praksis. De udgifter, der ønskes fradrag for, er et Recharge and Transaction Fee til 5 kapitalfondsforvaltere samt andre omkostninger på i alt 39.390.359 kr. til bl.a. revisor og advokat vedrørende diverse rådgivning i forbindelse med kapitalfondsovertagelsen af H5 A/S.
 Hverken formuleringen af Ligningsvejledningen for 2006 eller Skatteministeriets meddelelse, offentliggjort i TfS 1998.581, giver støtte for selskabets synspunkt. Derfor kan omformuleringerne i Ligningsvejledningen 2010 alene anses som præciseringer under hensyntagen til senere offentliggjorte domme. Der kan derfor ikke gives selskabet medhold i, at skattemyndigheden stedse og vedvarende har anvendt et bredt låneomkostningsbegreb.
 Det fremgår af § 26, stk. 4, i lovbekendtgørelse nr. 978 af 28. september 2006 af kursgevinstloven, at gevinst eller tab på gæld opgøres som forskellen mellem gældens værdi ved påtagelsen af gælden og værdien ved frigørelsen eller indfrielsen. Sker indfrielsen gennem afdrag, medregnes en så stor del, som svarer til forholdet mellem på den ene side indfrielsessummen med fradrag af anskaffelsessummen og på den anden side indfrielsessummen.
 Af forarbejderne til den dagældende § 26, stk. 4, fremgår blandt andet (jf. Folketingstidende 1996-97, tillæg A, side 4102):
 "(...) Omkostninger i forbindelse med erhvervelse af fordringer og stiftelse af gæld, f.eks. gebyrer, kurtage, stiftelsesprovision og stempelafgifter, kan tillægges den faktiske anskaffelsessum."
 En grundlæggende betingelse for fradragsretten i form af tillæg til en anskaffelsessum efter kursgevinstloven er ligesom efter f.eks. aktieavancebeskatnings- og afskrivningsloven, at det er den skattepligtiges egne udgifter.
 Landsskatteretten lægger til grund, at H1 ApS ikke er part i Recharge and Transaction Fee Agreement, ligesom H1 ApS ikke er part i aftalerne med R2 og R3. For de øvrige fratrukne udgifter bemærkes, at H1 ApS forgæves er opfordret til at fremlægge såvel aftalebreve samt underliggende bilag for ikke dokumenterede udgifter på 12.728.084 kr. Beløbet udgør rettelig 12.458.084 kr.
 Der er enighed mellem SKAT og H1 ApS om, at selskabet har fradragsret for låneomkostninger på hhv. 2.129.281 kr. og 257.392 kr., hvorfor Landsskatteretten uprøvet godkender fradrag for de nævnte udgifter.
 Allerede fordi H1 ApS ikke er part i aftalen med kapitalfondsforvalterne om betaling af Recharge and Transaction Fee, kan udgiften på 97.500.000 euro ikke placeres hos H1 ApS. H1 ApS er heller ikke part i aftalerne med R2 og R3, hvorfor klageren i hvert fald som udgangspunkt ikke er rette omkostningsbærer af udgifterne på hhv. 2.151.938 kr. og 6.189.863 kr.
 H1 ApS har gjort gældende, at ordet "omkostninger" i lovbestemmelsens ordlyd giver en vid ramme for de udgifter, der kan tillægges anskaffelsessummen på et lån. Det anførte synspunkt strider mod de omkostningstyper, der er nævnt i lovbestemmelsens forarbejder. Når bestemmelsens ordlyd sammenholdes med lovbestemmelsens forarbejder, må der kræves en snæver sammenhæng mellem udgiftsposten og det konkrete lån, førend omkostningen kan tillægges anskaffelsessummen. Det er Landsskatterettens opfattelse, at kun omkostninger, som kan henføres til selve gældens etablering eller indfrielse kan medtages som låneomkostninger. Der henvises til Højesterets dom af 3. januar 2012, gengivet i SKM2012.2.HR. Når henses til karakteren af de udgifter, der er nævnt i fakturaerne fra R4, R5, R6, R9, R2 og R3, anses udgifterne ikke som låneomkostninger i kursgevinstlovens forstand.
 De øvrige udgifter på 12.458.084 kr. er ikke dokumenterede ved et grundbilag, og Landsskatteretten finder ikke, at retten alene på grundlag af en beskrivelse i bogføringen kan godkende fradrag herfor som låneomkostninger.
 Af de anførte grunde giver Landsskatteretten ikke selskabet medhold i den principale, subsidiære og mere subsidiære påstand. Efter omstændighederne nedsættes forhøjelsen på 39.390.359 kr. i overensstemmelse med SKATs indstilling dog med 2.386.673 kr.
 Fradrag for advokat- og revisorudgifter
 Landsskatteretten skal herefter tage stilling til om, der kan godkendes fradrag for advokat- og revisorudgifter til R4 og R9 på hhv. 7.646.910 kr., og 1.154.576 kr. efter dagældende ligningslovs § 8 J, stk. 1.
 Det fremgår af § 8 J, stk. 1 i lovbekendtgørelse nr. 1061 af 24. oktober 2006 af ligningsloven, at udgifter til advokat og revisor, der er afholdt i forbindelse med etablering af en erhvervsvirksomhed eller udvidelse af en bestående erhvervsvirksomhed, kan fratrækkes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Det samme gælder gebyrer til Erhvervsstyrelsen.
 Det følger endvidere af Højesterets dom afsagt den 11. januar 2012, gengivet i SKM2012.70.HR, at udvidelsen af erhvervsvirksomheden, jf. ligningslovens § 8 J, stk. 1 og stk. 3 i forbindelse med virksomhedsopkøb, hvor der etableres en holdingstruktur, ikke finder sted i det til lejligheden indkøbte holdingselskab.
 Ifølge fakturateksten vedrører udgiften til R4, R2 og R9 ydelser i forbindelse med hhv. H1 ApS' og H6 ApS' udstedelse af "High Yield Note". Udgifterne til R3 vedrører "Floating Rate Notes" og "Project R", herunder låneoptagelse, og udgiften til R9 vedrører bistand i forbindelse med etablering af datarum vedrørende H5 A/S og H6 ApS' udstedelse af "High Yield Note". H1 ApS har ikke som indskudt mellemholdingselskab udvidet sin erhvervsvirksomhed ved køb af aktierne i H5 A/S og de beskrevne udgifter kan i øvrigt ikke i retlig forstand anses som udgifter, som kan fratrækkes efter dagældende ligningslovs § 8 J. Landskatteretten giver derfor ikke selskabet medhold i den nedlagte mest subsidiære påstand.