type: caselaw

text:
 26.5.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 171/15
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Grondwettelijk Hof (Belgia) w dniu 19 lutego 2015 r. – Paul Vervloet i in., Organisme voor de financiering van pensioenen Ogeo Fund, Gemeente Schaarbeek, Frédéric Ensch Famenne/Ministerraad, interwenient: Arcofin CVBA i in.
 (Sprawa C-76/15)
 (2015/C 171/17)
 Język postępowania: niderlandzki
 Sąd odsyłający
 Grondwettelijk Hof
 Strony w postępowaniu głównym
 Strona skarżąca: Paul Vervloet, Marc De Witt, Edgard Timperman, Godelieve Van Braekel, Patrick Beckx, Marc De Schryver, Guy Deneire, Steve Van Hoof, Organisme voor de financiering van pensioenen Ogeo Fund, Gemeente Schaarbeek, Frédéric Ensch Famenne
 Strona pozwana: Ministerraad
 Interwenienci: Arcofin CVBA, Arcopar CVBA, Arcoplus CVBA
 Pytania prejudycjalne
 1)
 Czy art. 2 i 3 dyrektywy 94/19/WE (1) Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 30 maja 1994 r. w sprawie systemów gwarancji depozytów, w danym wypadku w związku z art. 20 i 21 Karty praw podstawowych Unii Europejskiej (2) oraz ogólną zasadą równości należy interpretować w ten sposób, że
 a)
 nakładają one na państwa członkowskie zobowiązanie do objęcia gwarancją w taki sam sposób udziałów w spółdzielniach prowadzących działalność w sektorze finansowym zrejestrowanych, co depozytów?
 b)
 stoją na przeszkodzie temu, że państwo członkowskie zleca jednostce odpowiedzialnej częściowo za gwarancje depozytów, o których mowa w tej dyrektywie, również objęcie gwarancją do wysokości kwoty 1 00 000 EUR wartości udziałów osób fizycznych będących udziałowcami spółdzielni prowadzących działalność w sektorze finansowym zrejestrowanych?
 2)
 Czy decyzja Komisji Europejskiej z dnia 3 lipca 2014 r. (3) w sprawie pomocy państwa SA.33927 (12/C) (ex 11/NN) wdrożonej przez Belgię – Program gwarancji chroniący udziały indywidualnych członków spółdzielni finansowych jest zgodna z art. 107 i art. 296 traktatu o funkcjonowaniu Unii Europejskiej w takim zakresie, w jakim w ten sposób program gwarancji będący przedmiotem tej decyzji jest zakwalifikowany jako nowa pomoc państwa?
 3)
 W przypadku udzielenia odpowiedzi przeczącej na pytanie drugie, czy art. art. 107 traktatu o funkcjonowaniu Unii Europejskiej należy interpretować w ten sposób, że program gwarancji państwa przyznany względem osób fizycznych będących udziałowcami spółdzielni prowadzących działalność w sektorze finansowym zrejestrowanych w rozumieniu art. 36/24, § 1 ust. 1 pkt 3o ustawy z dnia 22 lutego 1998 r. w sprawie statusu założycielskiego belgijskiego banku narodowego stanowi nową pomoc państwa, która podlega obowiązkowi zgłoszenia Komisji Europejskiej?
 4)
 W przypadku udzielenia odpowiedzi twierdzącej na pytanie drugie, czy ta sama decyzja Komisji Europejskiej jest zgodna z art. 108 ust. 3 traktatu o funkcjonowaniu Unii Europejskiej, jeżeli zastosuje się taką wykładnię tego przepisu, że przyjmuje się w nim założenie, iż przedmiotowa pomoc państwa została wdrożona przed dniem 3 marca 2011 r. albo przed dniem 1 kwietnia 2011 r. względnie w jednej z tych dat albo – odwrotnie – jeżeli zastosuje się taką wykładnię przepisu, że przyjmuje się w nim założenie, iż rzeczona pomoc państwa została wdrożona w późniejszej dacie?
 5)
 Czy art. 108 ust. 3 traktatu o funkcjonowaniu Unii Europejskiej należy interpretować w ten sposób, że nakłada on na państwo członkowskie zakaz przyjęcia środka, takiego jak zawarty w art. 36/24 § 1 ust. 1 pkt 3o ustawy z dnia 22 lutego 1998 r. w sprawie statusu założycielskiego belgijskiego banku narodowego, jeśli środek ten wdraża pomoc państwa albo stanowi pomoc państwa, która już została wdrożona i gdy ta pomoc państwa nie została jeszcze zgłoszona Komisji Europejskiej?
 6)
 Czy art. 108 ust. 3 traktatu o funkcjonowaniu Unii Europejskiej należy interpretować w ten sposób, że nakłada on na państwo członkowskie zakaz – bez uprzedniego zgłoszenia do Komisji Europejskiej – przyjęcia środka, takiego jak zawarty w art. 36/24 § 1 ust. 1 pkt 3o ustawy z dnia 22 lutego 1998 r. w sprawie statusu założycielskiego belgijskiego banku narodowego, w przypadku gdy ten środek stanowi pomoc państwa, która nie została jeszcze wdrożona?
 (1) Dz.U. L 135, s. 5.
 (2) Dz.U. 2000 C 364, s.1.
 (3) Decyzja Komisji z dnia 3 lipca 2014 r. w sprawie pomocy państwa SA.33927 (12/C) (ex 11/NN) wdrożonej przez Belgię – Program gwarancji chroniący udziały indywidualnych członków spółdzielni finansowych [notyfikowana jako dokument nr C(2014) 1021] (Dz.U. L 284, s. 53).


type: wikipedia

text:
Andrew Blake, vlastným menom Paul Nevitt, (* 1947, USA) je americký režisér filmov pre dospelých, filmový režisér, filmový producent, scenárista a art director.
 Andrew Blake začal svoju kariéru v r.1988 filmami pre Playboy. Blakeov prvý hlavný film „Nočné výlety“ (1989) získal striebornú medailu v kategórii Non-divadelných prác na Worldfest-Houston International Film Festival. Tento rok sa považuje aj za rok jeho vstupu do filmovej tvorby. V roku 1990 sa osamostatnil, odvtedy je väčšina jeho filmov v produkcii Blakeovej vlastnej spoločnosti Studio A.
 Jeho filmy patria k špičke, sú v kategórii erotických a porno filmov zaujímavé nielen po vizuálnej stránke, čo dokazuje i skutočnosť, že Andrew Blake je členom siene slávy AVN (AVN udeľuje každoročne tzv. porno-Oscara).
 Scény sú zvyčajne podfarbené originálnymi hudobnými partitúrami skladateľa Raoula Valveho.
 Blake popisuje svoje diela ako „erotickú módu“ – zahŕňajú fetiš, otroctvo i lesbické snímky, často úplne bez heterosexuálnych stykov v rôznych farebných alebo pozičných odtieňoch. Jeho prvé filmy boli predovšetkým diela jemnej erotiky, neskoršie filmy (potom, čo vstúpil do vlastnej produkcie ako nezávislý režisér) sú plne explicitné, kombinujú heterosexuálny styk s lesbickými snímkami, pričom v začiatkoch obsahovali menej fetišu a otroctva než v jeho neskorších filmoch (v tých je zasa menej alebo vôbec heterosexuálnych stykov).
 Vo viacerých hrala významné horúce scény aj jedna z najdrahších erotických modeliek sveta – Slovenka Kyla Cole.
 Diela sa vyznačujú vysokou výrobnou hodnotou, výtvarnou štylizáciou a dôkladnou technikou. Štýl je porovnávaný s vplyvným módnym fotografom Helmutom Newtonom, opisovaný je ako „dekadentný, bujný, opulentný, spoľahlivo vzrušujúci, bohatý a dômyselný.“ Scény sa odohrávajú raz v interiéroch (v luxusných salónoch, ale aj v reprezentačných miestnostiach kaštieľov – s elegantným starým či moderným chladným nábytkom kontrastujúcim s tým, čo ponúkajú herečky, prípadne mu stačí pre vizuálny experiment len holá stena nasvietená rôznymi farbami a kontrastujúca modelka) a inokedy exteriéroch (v záhradách starých vidieckych sídiel či moderných vilách na pobreží mora,...)
 Jeho tvorbu je možné opísať tiež ako „okázalo vyrobenú a s láskou upravenú“.
 Autor stĺpčeka venovaného sexu v San Francisco Chronicle Violet Blue o jeho práci hovorí: „Je to úplne iný žáner explicitnej erotickej tvorby zrejmý od prvého záberu – čistý, vysoko módny, lesklý cukrový svet fantázie. Je luxusne navrhnutý od malinkej špičky až k päte. A je pekelne štýlový.“
 Filmografia
 Playboy: Sexy Lingerie (1988) (as Paul Nevitt)
 Night Trips (1989)
 Secrets (1990)
 House of Dreams (1990)
 Art of Desire (1991)
 Hidden Obsessions (1992)
 Sensual Exposure (1993)
 Fantasy Women (1994)
 Pin-Ups aka Andrew Blake's Pin-Ups (1994)
 Unleashed aka Andrew Blake's Unleashed (1996)
 High Heels aka Obsessions: High Heels (1998)
 Aroused (1999)
 Playthings (1999)
 Blond & Brunettes (2001)
 Justine (2002)
 Hard Edge (2003)
 Flirts (2005)
 Body Language (2005)
 Andrew Blake X aka X (2007)
 Paid Companions (2008)
 Voyeur Within (2009)
 Sex Dolls (2010)
 Ocenenia
 1999 AVN Award „Best All-Sex, Film“ (High-Heels)
 2000 AVN Award „Best All-Sex Film“ (Playthings)
 2002 AVN Award „Best Art Direction Film“ (Blond & Brunettes) s Kyla Cole a Anitou Blond
 2002 AVN Award „Best Cinematography“ (Blond & Brunettes)
 2002 Venus „Best Director USA“
 2004 AVN Award „Best All Sex Film“ (Hard Edge)
 2004 AVN Award „Best Art Direction Film“ (Hard Edge)
 2004 AVN Award „Best Cinematography“ (Hard Edge)
 2004 AVN Award „Best Editing Film“ (Hard Edge)
 2005 AVN Award „Best Cinematography“ (Flirts)
 2008 AVN Award „Best Editing“ (X)
 2009 AVN Award „Best Cinematography“ (Paid Companions)
 2010 XBIZ Award „Excellence in Progressive Erotica“
 2011 XBIZ Award „Best Editing“ (Voyeur Within)
 Externé odkazy
 Filmografia
 Zdroj
 Spracované voľne podľa anglickej Wikipédie a dostupných filmov a recenzií.
 Filmoví režiséri USA
 Scenáristi USA
 Filmoví producenti USA
 Pornografia


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21986A0610(02)
 Scambio di lettere relativo al punto 2 dell' accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità economica europea e la Repubblica orientale dell' Uruguay sugli scambi di carni di montone e di agnello
 Gazzetta ufficiale n. L 155 del 10/06/1986 pag. 0012
 *****SCAMBIO DI LETTERE relativo al punto 2 dell'accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità economica europea e la Repubblica orientale dell'Uruguay sugli scambi di carni di montone e di agnello Lettera n. 1 Signor . . . . . ., riferendomi all'accordo in forma di scambio di lettere tra la Repubblica orientale dell'Uruguay e la Comunità economica europea sugli scambi di carni di montone e di agnello, firmato il 14 ottobre 1980, nonché, più particolarmente, alle discussioni svoltesi tra le due parti conformemente al punto 14 di tale accordo, ho l'onore d'informarLa che le competenti autorità uruguaiane, considerati i fattori temporanei segnalati dalla Comunità, accettano che la Francia e l'Irlanda vengano considerate zone sensibili. Di conseguenza, dette autorità s'impegnano ad evitare, durante il periodo compreso tra il 1o aprile 1985 e il 31 marzo 1988, qualsiasi alterazione delle tradizionali esportazioni uruguaiane verso la Francia e l'Irlanda di prodotti contemplati dall'accordo in causa. Il governo dell'Uruguay fa presente che codesto impegno è valido soltanto a condizione che l'accordo di autolimitazione resti in vigore senza alcuna modifica. Le sarei grato se volesse comunicarmi di aver ricevuto la presente lettera. Voglia gradire, Signor . . . . . ., i sensi della mia più alta considerazione. Per il governo della Repubblica orientale dell'Uruguay Lettera n. 2 Signor . . . . . ., mi pregio accusare ricevuta della Sua lettera in data odierna, così redatta: « Riferendomi all'accordo in forma di scambio di lettere tra la Repubblica orientale dell'Uruguay e la Comunità economica europea sugli scambi di carni di montone e di agnello, firmato il 14 ottobre 1980, nonché, più particolarmente, alle discussioni svoltesi tra le due parti conformemente al punto 14 di tale accordo, ho l'onore d'informaLa che le competenti autorità uruguaiane, considerati i fattori temporanei segnalati dalla Comunità, accettano che la Francia e l'Irlanda vengano considerate zone sensibili. Di conseguenza, dette autorità s'impegnano ad evitare, durante il periodo compreso tra il 1o aprile 1985 e il 31 marzo 1988, qualsiasi alterazione delle tradizionali esportazioni uruguaiane verso la Francia e l'Irlanda di prodotti contemplati dall'accordo in causa. Il governo dell'Uruguay fa presente che codesto impegno è valido soltanto a condizione che l'accordo di autolimitazione resti in vigore senza alcuna modifica. Le sarei grato se volesse comunicarmi di aver ricevuto la presente lettera. ». Voglia gradire, Signor . . . . . ., i sensi della mia più alta considerazione. A nome del Consiglio delle Comunità europee


text:
Itsemurha eli suisidi () tarkoittaa itsensä tarkoituksellista surmaamista. Itsemurhan taustalla on usein erilaisia sairauksia, kuten masennusta, yksinäisyyttä, taloudellisia vaikeuksia tai suuria elämänmullistuksia, kuten avioero tai leskeksi jääminen. Monilla itsemurhaa yrittävillä ongelmat ovat kasautuneet, ja toisaalta itsemurha on yleisempää heikko-osaisten ja syrjintää kohtaavien ihmisten keskuudessa.
 Itsemurhakuolleisuus vähentyy yleensä yhteiskunnallisesti vaikeina aikoina kuten laman tai sotatilan vallitessa ja lisääntyy taloudellisten nousukausien aikana.
 WHO:n mukaan maailmassa tehdään vuosittain noin 800 000 itsemurhaa ja moninkertainen määrä yrityksiä. Yleisimpiä tekotapoja ovat hirttäytyminen, ampuminen, lääkkeiden yliannostus ja torjunta-aineiden käyttäminen myrkkynä. Noin joka kymmenes-viidestoista itsemurhaa yrittävistä onnistuu teossaan; miehet naisia useammin.
 Itsemurhaan on historiallisesti suhtauduttu kielteisesti, ja siihen liittyy edelleen stigmaa. Alle 40 valtiossa on kansallinen ohjelma itsemurhien ehkäisemiseksi, ja monissa valtioissa itsemurhan yrittäminen on edelleen rikos, vaikka siitä ei useinkaan rankaista. Itsemurha on kuitenkin hyväksytty tietyissä tilanteissa ja tietyissä kulttuureissa. Hindulaisuuteen on esimerkiksi kuulunut sati-niminen seremonia, jossa leskinainen tekee enemmän tai vähemmän vapaaehtoisen itsemurhan. Japanissa seppukussa puolestaan samurai murhasi itsensä rituaalisesti. Terroristit ovat puolestaan käyttäneet itsemurhaiskuja ja monet kultit ovat suorittaneet joukkoitsemurhia.
 Itsemurhan syyt
 Itsemurhan syistä on esitetty vaihtelevia tulkintoja. Psykologisissa teorioissa painotetaan persoonallisuuden ja tunne-elämän merkitystä. Sosiologit ovat puolestaan korostaneet yhteiskunnallisten paineiden ja kulttuuristen tekijöiden vaikutusta. Usein itsemurhayritys on joko tietoinen tai tiedostamaton avunpyyntö. Itsemurhaa saattaa edeltää pitkään jatkunut masennus sekä usko siihen, ettei ongelmille ole ratkaisua. Toisaalta itsemurha saattaa olla myös impulsiivinen reaktio yllättävään vastoinkäymiseen. Uutiset tunnettujen ihmisten itsemurhista lisäävät itsemurhia selvästi ainakin kuukauden ajan. Itsemurhatapauksista uutisoitaessa onkin syytä miettiä tarkkaan, mitä on kerrottava ja mikä kannattaa jättää sanomatta. Esimerkiksi teon välineistä ei tulisi kertoa yksityiskohtaisesti.
 Korkean tulotason maissa itsemurhan riskiä nostavia seikkoja ovat mielenterveyden ongelmat, erityisesti masennus ja alkoholismi. Muita riskitekijöitä ovat yksinäisyys, taloudelliset vaikeudet, fyysiset sairaudet, leskeksi jääminen, lapsettomuus sekä suuressa kaupungissa asuminen. Myös korkean elintason on havaittu korreloivan itsemurhien kanssa. Konfliktit ja onnettomuudet lisäävät itsemurhan riskiä. Tyypillisesti itsemurhaa yrittävälle ihmiselle on kasautunut useita vakavia ongelmia, kuten sairastelu, epäonnistuminen opinnoissa tai työelämässä, ihmissuhdeongelmat sekä vaikeudet sopeutua yhteisöön. Itsemurhariskiä kasvattavat myös suuret elämänmullistukset, kuten avioero, läheisen kuolema tai seksuaalisen väkivallan uhriksi joutuminen. Tärkein itsemurhalle altistava piirre on aiempi itsemurhayritys. Kerran itsemurhaa yrittäneistä 10 prosenttia tekee lopulta itsemurhan.
 Ihminen voi hautoa itsemurhaa pitkän aikaa. Monet itsemurhaa suunnittelevat antavat suunnitelmistaan vihjeitä ja yrittävät kertoa pahasta olostaan, vaikka eivät suoraan tuo esiin itsetuhoisia ajatuksiaan. Itsemurhien estämiseen ei ole yksittäistä keinoa. Keskeisimpiä ehkäisykeinoja on psyykkisten sairauksien tunnistaminen ja hoitaminen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Monissa maissa toimii lisäksi itsemurhien estämiseen erikoistuneita järjestöjä ja muita palveluja, jotka tarjoavat matalan kynnyksen tukea yksinäisille ja masentuneille ihmisille. Tehokas tapa estää itsemurhia on vaikeuttaa tekovälineiden saatavuutta. Itsetuhoista ihmistä ei pitäisi vain kehottaa hakemaan apua, vaan häntä tulisi auttaa avun hakemisessa mahdollisimman konkreettisesti.
 Yleisyys
 Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan maailmassa tehdään vuosittain noin 800 000 itsemurhaa ja moninkertainen määrä yrityksiä. Yleisimpiä tekotapoja ovat hirttäytyminen, ampuminen, lääkkeiden yliannostus ja torjunta-aineiden käyttäminen myrkkynä. Viimeisenä mainittu menetelmä kattaa noin 20 prosenttia kaikista itsemurhista ja on yleinen köyhillä, maatalousvaltaisilla alueilla. Noin 80 prosenttia itsemurhista tehdään köyhissä tai keskituloisissa maissa. Eniten itsemurhia suhteessa väkilukuun tehdään kuitenkin vauraissa ja onnellisuustutkimuksissa hyvin menestyvissä maissa. Syyksi on ehdotettu esimerkiksi Pohjoismaiden pimeitä talvia, mahdollista geneettistä alttiutta sekä sitä, että onnellisten alueiden onnettomat huomaavat suuremman suhteellisen eron vertaillessaan itseään muihin.
 Itsemurhat ovat keskimääräistä yleisempiä heikko-osaisten tai syrjintää kohtaavien ryhmien joukossa. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt, autismin kirjon henkilöt, pakolaiset, maahanmuuttajat, vangit ja alkuperäiskansat.
 Maailmanlaajuisesti suurin riski itsemurhaan on 41–45-vuotiailla ja yli 75-vuotiailla miehillä sekä 46–50-vuotiailla naisilla. Maailmanlaajuisesti itsemurhat ovat 15–19-vuotiaiden kolmanneksi yleisin kuolinsyy.
 Suurimmat itsemurhaluvut ovat Lesothossa: vuosittain siellä tehdään noin 72,4 itsemurhaa 100 000 henkeä kohden vuosittain (2021). Seuraavat yhdeksän maata ovat Guyana (40,3), Swazimaa (29,4), Etelä-Korea (28,6), Kiribati (28,3), Mikronesia (28,2), Liettua (26,1), Surinam (25,4), Venäjä (25,1) ja Etelä-Afrikka (23,5).
 Kiina on ainoita ellei ainoa maa, jossa naiset tekevät enemmän itsemurhia kuin miehet. Kiinan voimakas talouskasvu on lisännyt naisten itsenäisyyttä ja avioeroja. Eron jälkeen lapsista huolehtiminen jää usein yksin naisen vastuulle, mikä pitkiin työpäiviin yhdistettynä aiheuttaa henkistä kuormitusta. Psykiatrisissa sairaaloissa naisia hoidetaan keskimäärin selvästi lyhyemmän aikaa kuin miehiä, mitä on selitetty sillä, että naiset kokevat velvollisuudekseen palata työnsä ja perheidensä pariin. Lisäksi itsemurha voidaan Kiinassa tulkita moraaliseksi tai hengelliseksi kostoksi, joka pysyy perheen ja yhteisön muistissa vielä kauan itse tapahtuman jälkeen. Itsemurhan tekeminen antaa naiselle valtaa, jota hänellä ei muuten olisi.
 Suomessa
 Suomessa itsemurha on kansainvälisillä mittapuilla melko yleinen ilmiö, ja vuonna 2021 arvioitiin, että väkilukuun suhteutettuna Suomessa tehdään 25. eniten itsemurhia. Noin 0,16 promillea suomalaisista teki itsemurhan vuonna 2019 ja viisi prosenttia nuorista aikuisista oli yrittänyt itsemurhaa vuoden sisällä. Kolme neljästä itsemurhan tehneestä suomalaisesta on miehiä. Naiset yrittävät itsemurhaa huomattavasti useammin kuin miehet, mutta miehet käyttävät usein aggressiivisempia menetelmiä ja kuolevat siksi naisia huomattavasti useammin. Arviolta joka kymmenes–viidestoista itsemurhaa yrittävistä kuolee tekonsa seurauksena.
 Noin kymmenellä prosentilla 20–54-vuotiaita suomalaisia esiintyi itsemurha-ajatuksia vuonna 2019. Lähes 20 prosenttia suomalaisista on harkinnut joskus vakavasti itsemurhaa. Itsetuhoisuus on lisääntynyt nuoremmissa ikäluokissa, sillä vastaava osuus 18–34-vuotiailla oli 33 prosenttia.
 Tilastoitujen itsemurhien määrän huippu Suomessa oli vuonna 1990, ja sen jälkeen itsemurhakuolemien määrä on vähentynyt miehillä jyrkästi, mutta naisilla ei lainkaan. Itsemurhien määrä on puolittunut 1990-luvun alkuun verrattuna. Yhtenä syynä saattaa olla vuosina 1986–1996 toteutettu valtakunnallinen itsemurhien ehkäisyprojekti. Lisäksi on arvioitu masennukseen liittyvän stigman vähentyneen, koska siitä on alettu puhua yhä enemmän julkisuudessa. Naisten itsemurhakuolleisuus kasvoi lähes puolella 1950-luvun aikana ja on pysytellyt sen jälkeen melko tasaisena.
 Itsemurhat olivat Suomessa 20–34-vuotiaiden miesten yleisin yksittäinen kuolinsyy vuonna 2004.
 Suhtautuminen itsemurhaan
 Itsemurhaan on perinteisesti suhtauduttu kielteisesti, ja se on monissa uskonnoissa ja lakijärjestelmissä kielletty teko. Nykyään siihen suhtaudutaan kuitenkin länsimaissa ymmärtäväisesti. Mielenterveysongelmiin ja itsemurhiin liittyy tästä huolimatta voimakas stigma. Monissa maissa itsemurha on edelleen vaiettu aihe, ja WHO:n mukaan vuonna 2019 vain 38 valtiolla oli erillinen kansallinen ohjelma itsemurhien ehkäisemiseksi. Myös itsemurhien tilastointi on monissa maissa puutteellista.
 Itsemurha on edelleen rikos noin puolessa maailman valtioista. Itsemurhan kieltävä lainsäädäntö on yleinen erityisesti Afrikassa ja Aasiassa. Useimmissa maissa epäonnistuneesta itsemurhayrityksestä ei kuitenkaan käytännössä nosteta syytettä. Malesiassa tuomio on yleensä enintään puolen vuoden mittainen vankeus, kun taas Saudi-Arabiassa jo pelkkä itsemurhalla uhkaaminen voi johtaa ruoskintaan. Yhdysvalloissa joidenkin osavaltioiden tapaoikeus periaatteessa kieltää itsemurhan. Länsimaiden lainsäädännöstä itsemurhan rangaistavuus poistui vähitellen Ranskan vallankumouksesta 1789 alkaen. Suomessa itsemurhayrityksen kieltänyt säännös poistettiin rikoslaista vuonna 1889. Viimeisenä Euroopan maana itsemurhan dekriminalisoi Britannia vuonna 1961.
 Juutalaisuus, kristinusko ja islam pitävät itsemurhaa syntinä. Tätä perustellaan sillä, että elämä on Jumalan lahja ihmiselle.
 Uutena moraalisena kysymyksenä on noussut esiin vakavasti sairaiden ihmisten avustettu itsemurha. Eutanasia on sallittua muutamissa valtioissa, kuten Alankomaissa ja Kolumbiassa. Monissa maissa lainsäädäntö kieltää itsemurhassa avustamisen.
 Historiallisia käytäntöjä
 Joissakin kulttuureissa itsemurha on hyväksytty tietyissä tilanteissa tai sitä on pidetty jopa suotavana. Hindulaisuuteen kuului sati-niminen seremonia, jossa leskinainen teki vapaaehtoisesti itsemurhan miehensä kuoleman jälkeen. Todellisuudessa sati ei aina ollut vapaaehtoinen, ja käytäntö on Intiassa nykyään laiton. Antiikin aikana monet juutalaiset tekivät ennemmin itsemurhan kuin antautuivat roomalaisille vihollisilleen. Sama ilmiö toistui ristiretkien aikana, jolloin eurooppalaiset valloittajat yrittivät pakolla käännyttää juutalaiset kristinuskoon.
 Pohjois-Euroopassa ja erityisesti Ruotsin valtakunnassa yleistyivät 1600- ja 1700-luvuilla niin sanotut suisidaalimurhat. Niissä henkilö surmasi viattoman sivullisen tavoitteenaan saada teostaan kuolemantuomio. Ilmiön taustalla oli se, että itsemurhaa pidettiin vakavana syntinä, kun taas teloituksen katsottiin sovittavan synnit. Tyypillinen suisidaalimurhan tekijä oli nuori nainen ja uhri leikki-ikäinen lapsi. Tekijä oli usein huono-osainen, köyhä tai muuten elämän kolhima. Ruotsissa suisidaalimurhia yritettiin suitsia rankaisemalla niistä kuolemantuomion lisäksi myös ankarilla ruumiinrangaistuksilla.
 Japanissa tunnetaan seppuku-niminen perinne, jossa samurai surmasi itsensä rituaalisesti. Sen avulla soturiyläluokka saattoi osoittaa uskollisuutta kuolleelle isännälleen tai välttää nöyryyttävän vihollisen käsiin joutumisen. Samurai voitiin myös määrätä tekemään seppuku, jolloin kyseessä oli tavanomaista teloitusta kunniallisempi tapa kuolla. Toisessa maailmansodassa japanilaiset käyttivät kamikazeksi kutsuttua itsemurhataktiikkaa, jossa lentäjä ohjasi koneensa vihollislaivaa päin tarkoituksenaan upottaa se.
 Maailmansotien jälkeen itsemurhapommitukset ovat yleistyneet terrori-iskujen välineenä. Menetelmää ovat suosineet erityisesti islamilaiset ääriryhmät. Buddhalaiset munkit ovat ajoittain tehneet polttoitsemurhia protestina yhteiskunnallisille vääryyksille. Joukkoitsemurhia on myös toisinaan nähty uususkonnollisten ryhmien toteuttamina. Tunnettuja tapauksia ovat esimerkiksi Kansan temppeli vuonna 1978 ja Heaven’s Gate vuonna 1997.
 Katso myös
 Avustettu itsemurha
 The Bridge, dokumenttielokuva Golden Gate Bridgeltä tehdyistä itsemurhista
 Itsemurhaviesti
 Joukkoitsemurha
 Luettelo tunnetuista itsemurhan tehneistä
 Surunauha – Itsemurhan tehneiden läheiset
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Salmela, Anu: Kuolemantekoja: naisten itsemurhat 1800-luvun jälkipuolen tuomioistuinprosesseissa. Turun yliopisto, 2017. ISBN 978-951-29-6877-0.
 Aiheesta muualla
 Käypä hoito -suositus: Itsemurhien ehkäisy ja itsemurhaa yrittäneen hoito
 Mieli maassa, mikä avuksi? (Depressio, masennus) Käyvän hoidon potilasversiot
 Miten auttaa itsemurhaa harkitsevaa Mielenterveys ry
 Läheisen itsemurha Mielenterveys ry
 WHO-raportti – Väkivalta ja terveys maailmassa (.pdf)
 Stanford Encyclopedia of Philosophy: Suicide
 Suicide and the Internet British Medical Journal, 2008
 Koskinen, Maria: Itsemurha lääketieteellisissä ja kaunokirjallisissa teksteissä 1870–1914. niin & näin 3/1999, 34–38.
 Saresma, Tuija: Kuoleman kutsusta, lähtemisestä ja jäämisestä – Voiko itsemurhaa ymmärtää? niin & näin 1/2000, 64–67.
 61.8 Psykiatria
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 21.3.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 69/29
 Tožba, vložena 30. januarja 2009 – Komisija Evropskih skupnosti proti Helenski republiki
 (Zadeva C-44/09)
 (2009/C 69/54)
 Jezik postopka: grščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Komisija Evropskih skupnosti (zastopnika: M. van Beek in M. Karanasou-Apostolopoulou, zastopnika)
 Tožena stranka: Helenska republika
 Predlogi tožeče stranke:
 —
 Ugotovi naj se, da Helenska republika, s tem da sprejela zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (1) ali ker o sprejetju teh predpisov ni obvestila Komisije, ni izpolnila svojih dolžnosti iz te direktive;
 —
 Helenski republiki naj se naloži plačilo stroškov.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Rok za prenos Direktive 2004/113/ES se je iztekel 21. decembra 2007.
 (1) UL L 373, str. 37.


text:
O Real Club Recreativo de Huelva é um clube de futebol espanhol da cidade de Huelva. A equipe atualmente disputa a Segunda División B, equivalente a terceira divisão espanhola.
 História
 O primeiro clube de futebol da Espanha foi o Rio Tinto Foot - Ball Club. Foi criado por mineradores ingleses de Rio Tinto em 1878, que se legalizou se tornando hoje o atual Huelva Recreation Club ou como é mais conhecido Recreativo Huelva, o novo nome veio da cidade de Rio Tinto que fica localizada em Huelva e os ingleses decidiram homenagear não só a pequena cidade de Rio Tinto e sim toda Huelva.
 Com isso no dia 23 de dezembro de 1889, foi registrado o primeiro clube de futebol da Espanha, o Huelva Recreation Club ou Recreativo Huelva.
 Títulos
 Segunda Divisão Espanhola: 2005–06
 Ver também
 Campeonato Espanhol
 Copa da Espanha
 Ligações externas
 Real Club Recreativo de Huelva
 Clubes de futebol fundados em 1889


type: other

text:
Spošni prodajni pogoji v spletni knjigarni Jutro - Založništvo Jutro
 SPLOŠNI PRODAJNI POGOJI V SPLETNI KNJIGARNI JUTRO
 Za vsa naročila po spletni knjigarni veljajo spodnji pogoji. Drugačnih pogojev kupcev ne sprejemamo, razen če se založba z njimi strinja in pisno potrdi njihovo veljavo.
 § 2 Pogodbena stranka in sklenitev pogodbe
 Prodajna pogodba je sklenjena s podjetjem Jutro d.o.o., Založništvo in trgovina.
 Predstavitev izdelkov v spletni prodajalni ni zakonsko obvezujoča ponudba, marveč nezavezujoč spletni katalog. Izdelke lahko v začetku prenašate brez obveznosti v nakupovalno košarico in lahko kadar koli popravljate vnose preden odpošljete vaše zavezujoče naročilo po postopku naročanja in z uporabo orodij za preverjanje. S klikom na gumb ODDAJ NAROČILO pošljete zavezujoče naročilo za blago v nakupovalni košari. Po odposlanem naročilu prejmete po elektronski pošti potrdilo o prejemu vašega naročila.
 Izpolnitev naročila je odvisna od vrste plačila, ki ste ga izbrali:
 Plačilo po povzetju oz. ob prevzemu blaga.
 § 3 Pogodbeni jezik, hranjenje vsebine pogodbe
 Pogodbeni jezik je IZKLJUČNO slovenščina. Besedila pogodbe ne hranimo pri nas.
 Za dostavo uporabljamo Pošto Slovenije. Na območju Slovenije je dostava za naročila v znesku nad 20 € brezplačna, za naročila do 20 € plača naročnik poštnino ob prevzemu poštne pošiljke v višini, kot jo zaračunava Pošta Slovenije.
 Po dogovoru je možen prevzem na sedežu Jutra d.o.o.
 § 5 Pridržek nezmožnosti dobave
 Pridržujemo si pravico do neizpolnitve vašega naročila, če naročenega blaga ne bi imeli na zalogi, ker je bilo razprodano. V takem primeru vas bomo o tem nemudoma obvestili.
 § 6 Plačilo
 Izbirate lahko med: a) plačilo po povzetju, tj. ob prevzemu blaga in b) plačilo po predračunu.
 § 7 Lastnina blaga
 Blago ostaja last Jutra d.o.o., dokler ni v celoti plačano.
 § 8 Reklamacije in jamstvo za napake
 Kot kupcu vam pripadajo vse pravice po Zakonu o varstvu potrošnikov. Natančnejše pogoje lahko najdete na spletni strani v besedilu ODSTOP OD POGODBE – VRAČILO BLAGA in ZAMENJAVA ZARADI NAPAKE.
 Zaradi morebitnih vprašanj ali pritožb nas lahko pokličete po telefonu ali pa nam jih sporočite po elektronski pošti.
 § 9 Uporabljeno pravo in sodna pristojnost.
 Za domače kot tudi tuje stranke se uporablja pravo Republike Slovenije. Za reševanje morebitnih pogodbenih sporov je pristojno sodišče, kjer se nahaja sedež Jutra d.o.o.
 § 10 Končne določbe
 Če je katera od zgornjih določb neveljavna ali ničelna, se namesto njih lahko uporabi vsebinsko najbližja zakonska uredba. To ne vpliva na veljavnost ostalih določb. Enako velja za morebitne pravne praznine.


type: legislation

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 12.5.2020
 COM(2020) 192 final
 2020/0076(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee riitojen ratkaisumenettelyjen ja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen vahvistamista
 PERUSTELUT
 1.Ehdotuksen kohde
 Tämä ehdotus koskee päätöstä Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella, jäljempänä ’sopimus’
 1
 , perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin, jäljempänä ’unioni’, puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän komitean on määrä hyväksyä riitojen ratkaisumenettelyt ja välimiehiä koskevat menettelysäännöt.
 2.Ehdotuksen sisältö
 2.1.Norsunluurannikon ja EU:n ensivaiheen talouskumppanuussopimus
 Sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa ensivaiheen puitteet Cotonoun sopimuksen mukaiselle talouskumppanuussopimukselle. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti 3 päivästä syyskuuta 2016.
 2.2.Talouskumppanuussopimuskomitea
 Talouskumppanuussopimuskomitea on sopimuksen yhteinen institutionaalinen elin. Sopimuksen 73 artiklassa määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea vastaa kaikkien sopimuksen piiriin kuuluvien alojen hallinnoinnista ja kaikkien sopimuksessa mainittujen tehtävien toteuttamisesta. Talouskumppanuussopimuskomitea tekee päätöksensä yksimielisesti. Talouskumppanuussopimuskomitean toiminta selostetaan sen työjärjestyksessä
 2
 .
 2.3.Suunniteltu talouskumppanuussopimuskomitean säädös
 Talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä [päivämäärä] pidettävässä viidennessä kokouksessaan päätös riitojenratkaisuun sovellettavista menettelyistä, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.
 Sopimuksen 59 artiklan 1 kohdan mukaan ”riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy.
 Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on vahvistaa säännöt ja menettelyt sopimuksen V osastossa määrättyjen toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi osapuolten välisten riitojen ratkaisemista varten. Näiden sääntöjen hyväksyminen on olennainen osa riitojen ratkaisemista koskeviin sopimuksen määräyksiin liittyvän toimintakehyksen viimeistelyä.
 3.Unionin puolesta otettava kanta
 Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi koskee Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista silloin kun tämän komitean on määrä hyväksyä riitojen ratkaisumenettelyt ja välimiehiä koskevat menettelysäännöt.
 Sopimuksen osapuolet ovat sopineet tästä päätösluonnoksesta ja parafoineet sen talouskumppanuussopimuskomitean neljännessä kokouksessa 27. ja 28. marraskuuta 2019, ja jollei Euroopan unionin päätöksentekomenettelyistä muuta johdu, se olisi hyväksyttävä talouskumppanuussopimuskomitean seuraavassa kokouksessa, joka on määrä pitää vuoden 2020 lopussa.
 Tämä päätös on välttämätön, jotta sopimuksen V osaston määräyksiä, jotka koskevat riitojen estämistä ja ratkaisemista, voidaan soveltaa ja siten varmistaa sopimuksen asianmukainen soveltaminen.
 4.Oikeusperusta
 4.1.Menettelyllinen oikeusperusta
 4.1.1.Periaatteet
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.
 Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
 3
 .
 4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa
 Talouskumppanuussopimuskomitea on sopimuksella eli Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustettu elin.
 Säädös, joka talouskumppanuussopimuskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 59 ja 67 artiklan mukaisesti.
 Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.
 Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
 4.2.Aineellinen oikeusperusta
 4.2.1.Periaatteet
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
 4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa
 Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.
 4.3.Päätelmät
 Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.
 5.SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN
 Koska talouskumppanuussopimuskomitean päätös muuttaa sopimusta, on aiheellista julkaista päätös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.
 2020/0076 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee riitojen ratkaisumenettelyjen ja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen vahvistamista
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimus, jäljempänä ’sopimus’
 4
 , allekirjoitettiin unionin puolesta neuvoston päätöksellä 2009/156/EY
 5
 . Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti 3 päivästä syyskuuta 2016.
 (2)Sopimuksen 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy riitojenratkaisumenettelyihin sovellettavan työjärjestyksen ja menettelysäännöt.
 (3)Talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä seuraavassa vuosikokouksessaan päätös, jossa vahvistetaan riitojen ratkaisumenettelyt ja välimiehiä koskevat menettelysäännöt.
 (4)On aiheellista määrittää unionin puolesta talouskumppanuussopimuskomiteassa otettava kanta kyseisen päätöksen hyväksymiseen, koska päätös tulee olemaan unionia sitova.
 (5)Unionin talouskumppanuussopimuskomiteassa otettavan kannan olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn talouskumppanuussopimuskomitean päätösluonnokseen, joka koskee riitojen ratkaisumenettelyjen ja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen hyväksymistä.
 2 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 EUVL L 59, 3.3.2009, s. 3
 (2)
 EUVL L 194, 31.7.2018, s. 158
 (3)
 Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.
 (4)
 EUVL L 59, 3.3.2009, s. 3.
 (5)
 Neuvoston päätös 2009/156/EY, tehty 21 päivänä marraskuuta 2008, Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 59, 3.3.2009, s. 1).
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 12.5.2020
 COM(2020) 192 final
 LIITE
 asiakirjaan
 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
 Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee riitojen ratkaisumenettelyjen ja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen vahvistamista
 LUONNOS
 Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun
 TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1./2020
 annettu....
 riitojen ratkaisumenettelyjen ja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen hyväksymisestä
 TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2008 ja jota on sovellettu väliaikaisesti 3 päivästä syyskuuta 2016, ja erityisesti sen 59 artiklan 1 kohdan ja 73 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Sopimuksen 59 artiklan 1 kohdan mukaan menettelyihin, joista määrätään sopimuksen V osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt), sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy.
 (2)Sopimuksen 73 artiklan mukaan sopimuksen täytäntöön panemiseksi talouskumppanuussopimuskomitea vastaa kaikkien sopimuksen piiriin kuuluvien alojen hallinnoinnista ja kaikkien sopimuksessa mainittujen tehtävien toteuttamisesta,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 1.Riitojen ratkaisumenettelyt ja välimiehiä koskevat menettelysäännöt vahvistetaan liitteessä.
 2.Mainitut menettelyt ja menettelysäännöt eivät rajoita sopimuksessa määrättyjen tai talouskumppanuussopimuskomitean hyväksymien erityisten sääntöjen soveltamista.
 2 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan.
 Tehty [paikka], [aika]
 Norsunluurannikon tasavallan puolesta
 Euroopan unionin puolesta
 LIITE
 RIITOJEN RATKAISUMENETTELY
 1 artikla
 Määritelmät
 Tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan
 ’neuvonantajalla’ luonnollista henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään välimiesmenettelyssä;
 ’välimiespaneelilla’ sopimuksen 50 artiklan mukaisesti perustettua paneelia;
 ’välimiehellä’ sopimuksen 50 artiklan mukaisesti asetetun välimiespaneelin jäsentä;
 ’avustajalla’ luonnollista henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä;
 ’päivällä’ kalenteripäivää;
 ’virallisella vapaapäivällä’ lauantaita ja sunnuntaita samoin kuin kaikkia muitakin päiviä, jotka osapuoli on vahvistanut vapaapäiviksi näiden sääntöjen soveltamiseksi;
 ’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai luonnollista henkilöä, joka edustaa osapuolta tähän sopimukseen liittyvässä riidassa;
 ’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkovan tämän sopimuksen 46 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä;
 ’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää välimiespaneelin asettamista sopimuksen 49 artiklan mukaisesti.
 2 artikla
 Soveltamisala
 1.Tämän liitteen määräykset täydentävät ja täsmentävät Norsunluurannikon sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välistä ensivaiheen talouskumppanuussopimusta, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 49 artiklaa ja sitä seuraavia välimiesmenettelyä koskevia artikloja.
 2.Tämän työjärjestyksen tarkoituksena on antaa osapuolille mahdollisuus ratkaista osapuolten väliset mahdolliset riidat molempia osapuolia tyydyttävällä ratkaisulla välimiesmenettelyn avulla.
 3.Kaikki osapuolet voivat turvautua välimiesmenettelyyn Norsunluurannikon sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä osapuolten välisten riitojen ratkaisemiseksi.
 3 artikla
 Välimiesmenettelyn aloittaminen ja tiedoksiannot
 1.Välimiesmenettely katsotaan aloitetuksi päivänä, jona valituksen kohteena oleva osapuoli ja talouskumppanuussopimuskomitea vastaanottavat välimiespaneelin asettamista koskevan pyynnön sopimuksen 49 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
 2.Tämän työjärjestyksen soveltamiseksi ’tiedoksiannolla’ tarkoitetaan kaikkia pyyntöjä, ilmoituksia, kirjallisia lausumia tai muita välimiesmenettelyyn liittyviä asiakirjoja, siten että
 a)tiedoksiannot, jotka on laatinut välimiespaneeli, lähetetään molemmille osapuolille samanaikaisesti;
 b)tiedoksiannot, jotka on laatinut jompikumpi osapuolista ja jotka on osoitettu välimiespaneelille, toimitetaan jäljennöksenä samaan aikaan toiselle osapuolelle;
 c)tiedoksiannot, jotka on laatinut jompikumpi osapuolista ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, toimitetaan jäljennöksenä samaan aikaan välimiespaneelille tarpeen mukaan.
 3.Kaikki tiedoksiannot on tehtävä sähköpostitse tai tarvittaessa muulla televiestintävälineellä, jolla asiakirjan lähettämisestä jää tosite. Jollei toisin todisteta, tällainen ilmoitus katsotaan toimitetuksi sen lähettämispäivänä.
 4.Kaikki tiedoksiannot on osoitettava Euroopan unionin komission kauppapolitiikan pääosastolle sekä Norsunluurannikon nimeämälle koordinaattorille.
 5.Välimiesmenettelyyn liittyvissä tiedoksiannoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi tiedoksianto, johon tehdyt muutokset on merkitty selvästi.
 6.Jos tiedoksiannon toimittamiselle asetettu viimeinen määräpäivä osuu viralliselle vapaapäivälle Norsunluurannikossa tai Euroopan unionissa, tiedoksianto voidaan toimittaa seuraavana arkipäivänä. Mitään tiedoksiantoja tai pyyntöjä ei katsota vastaanotetuksi virallisena vapaapäivänä.
 7.Sen mukaan, mitä riita koskee, kaikista talouskumppanuussopimuskomitealle tämän työjärjestyksen mukaisesti osoitetuista tiedoksiannoista ja pyynnöistä on toimitettava jäljennös myös muille asianomaisille institutionaalisille elimille.
 4 artikla
 Välimiesten nimittäminen
 1.Jos välimies valitaan sopimuksen 50 artiklan mukaisesti arvalla, talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja ilmoittaa viipymättä osapuolille arvonnan päivämäärästä, kellonajasta ja paikasta.
 2.Osapuolet voivat olla läsnä arvonnan aikana, ja arvonta on suoritettava läsnä olevien osapuolten kanssa.
 3.Talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja ilmoittaa kullekin valitulle henkilölle kirjallisesti nimeämisestä välimieheksi. Kunkin henkilön on vahvistettava molemmille osapuolille olevansa käytettävissä viiden päivän kuluessa siitä, kun hänelle on ilmoitettu nimityksestä.
 4.Välimiehet valitaan arvalla jommankumman osapuolen tai molempien osapuolten virallisesti ehdottamista henkilöistä, jos sopimuksen 64 artiklassa tarkoitettua välimiesten luetteloa ei ole laadittu tai se ei sisällä riittävästi nimiä sopimuksen 50 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön esittämisajankohtana.
 5 artikla
 Osapuolten ja välimiespaneelin väliset neuvottelut
 1.Jolleivat osapuolet toisin sovi, ne kokoontuvat välimiespaneelin kanssa seitsemän päivän kuluessa sen asettamisesta määrittääkseen osapuolten tai välimiespaneelin tarpeellisiksi katsomat asiat, kuten
 a)välimiehille maksettavat palkkiot ja kulukorvaukset, joiden on oltava WTO:n normien mukaiset;
 b)kunkin välimiehen avustajan palkkio, jonka kokonaismäärä on enintään 50 prosenttia kyseisen välimiehen palkkioista;
 c)menettelyn aikataulu.
 2.Välimiehet ja osapuolten edustajat voivat osallistua tähän kokoukseen puhelin- tai videoyhteyden kautta.
 3.Jolleivät osapuolet viiden päivän kuluessa välimiespaneelin asettamisesta toisin sovi, välimiespaneelin tehtävänä on
 ”tarkastella sopimuksen asianomaisten määräysten perusteella välimiespaneelin perustamista koskevassa pyynnössä tarkoitettua asiaa ja päättää, onko tarkasteltavana oleva toimenpide sopimuksen 46 artiklassa tarkoitettujen määräysten mukainen, sekä antaa tuomio sopimuksen 52, 62 ja 63 artiklan mukaisesti.”
 4.Osapuolet ilmoittavat sovitusta tehtävästä välimiespaneelille kolmen päivän kuluessa siitä, kun siitä on sovittu.
 6 artikla
 Kirjalliset lausumat
 Valituksen tehneen osapuolen on toimitettava ensimmäinen kirjallinen lausumansa kahdenkymmenen päivän kuluessa välimiespaneelin asettamispäivästä. Valituksen kohteena olevan osapuolen on toimitettava kirjallinen vastineensa kahdenkymmenen päivän kuluessa ensimmäisen kirjallisen lausuman toimittamispäivästä.
 7 artikla
 Välimiespaneelien työ
 1.Välimiespaneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Välimiespaneeli voi valtuuttaa puheenjohtajan tekemään hallinnollisia ja menettelytapapäätöksiä kyseessä olevalla alalla.
 2.Tämän työjärjestyksen 9 artiklan mukaisesti välimiehet ja paikalle kutsutut ovat läsnä istunnoissa. Jollei sopimuksessa tai tässä työjärjestyksessä toisin määrätä ja rajoittamatta tämän työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan soveltamista, välimiespaneeli voi hoitaa tehtäviään erilaisin välinein kuten puhelimitse, faksitse tai tietokoneyhteyksin.
 3.Ainoastaan välimiehet voivat osallistua välimiespaneelin päätösneuvotteluun, mutta välimiespaneeli voi sallia avustajiensa läsnäolon päätösneuvottelussa.
 4.Tuomioiden laatiminen on yksinomaan välimiespaneelin vastuulla eikä sitä saa siirtää muille.
 5.Sopimuksen 51 ja 52 artiklassa tarkoitetut välimiespaneelin havainnot, päätelmät ja suositukset olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä yksimielisesti; jos yksimielisyyteen ei päästä, päätökset tehdään sen jäsenten enemmistöllä. Välimiehet eivät saa antaa erillisiä lausuntoja asioista, joista ei päästä yksimielisyyteen.
 6.Jos ilmenee menettelytapakysymys, joka ei kuulu sopimuksen V osaston (”Riitojen estäminen ja ratkaiseminen”) soveltamisalaan, välimiespaneeli voi osapuolia kuultuaan hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on yhteensopiva kyseisten määräysten kanssa ja jolla varmistetaan osapuolten yhdenvertainen kohtelu.
 7.Jos välimiespaneeli katsoo, että on tarpeen muuttaa jotakin menettelyssä noudatettavaa, muuta kuin sopimuksen V osastossa (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) vahvistettua määräaikaa tai tehdä muita menettelyyn liittyviä tai hallinnollisia mukautuksia, sen on ilmoitettava osapuolille kirjallisesti muutoksen tai mukautuksen syistä ja tarvittavasta määräajasta tai mukautuksesta. Välimiespaneeli voi hyväksyä tällaisen muutoksen tai mukautuksen osapuolia kuultuaan.
 8.Osapuolet voivat yhteisellä suostumuksella muuttaa mitä tahansa tässä työjärjestyksessä asetettua määräaikaa. Välimiespaneeli voi osapuolen pyynnöstä muuttaa menettelyyn sovellettavia määräaikoja.
 9.Välimiespaneelin on osapuolten yhteisestä pyynnöstä keskeytettävä menettely milloin tahansa osapuolten sopimaksi ajanjaksoksi, joka ei ylitä kahtatoista perättäistä kuukautta.
 10.Jos välimiespaneelimenettely keskeytetään, kyseeseen tulevia määräaikoja jatketaan menettelyn keskeyttämisajan keston verran. Välimiespaneeli aloittaa menettelyn uudestaan milloin tahansa osapuolten yhteisestä pyynnöstä tai sovitun keskeyttämisajan päätyttyä jommankumman sopimuspuolen kirjallisesta pyynnöstä. Pyyntö on annettava tiedoksi välimiespaneelin puheenjohtajalle ja tarvittaessa toiselle osapuolelle. Jos välimiespaneelimenettely on ollut keskeytettynä yli kahdentoista perättäisen kuukauden ajan, välimiespaneelin asettamisvaltuutus raukeaa ja välimiespaneelimenettely lopetetaan. Osapuolet voivat milloin tahansa päättää välimiespaneelimenettelyn päättämisestä. Osapuolet ilmoittavat tästä päätöksestä yhdessä välimiespaneelin puheenjohtajalle.
 11.Välimiespaneelin työn lopettaminen ei rajoita osapuolten oikeuksia toisessa samaa asiaa koskevassa sopimuksen V osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) mukaisessa menettelyssä.
 8 artikla
 Välimiehen vaihtaminen
 1.Jos välimies ei kykene osallistumaan menettelyyn, jättää tehtävänsä tai on korvattava toisella henkilöllä, uusi välimies valitaan sopimuksen 50 artiklan mukaisesti.
 2.Jos osapuoli katsoo, ettei välimies täytä välimiehiä koskevissa menettelysäännöissä asetettuja vaatimuksia ja että hänet olisi tästä syystä vaihdettava, kyseinen osapuoli ilmoittaa asiasta toiselle osapuolelle viidentoista päivän kuluessa siitä päivästä, jona se sai tietoonsa seikat, joiden perusteella välimiehen oletetaan toimineen kyseisten menettelysääntöjen vastaisesti.
 3.Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään viidentoista päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä. Osapuolten on ilmoitettava välimiehelle tämän oletetusta vaatimusten täyttämättä jättämisestä, ja ne voivat pyytää häntä toteuttamaan toimenpiteitä vaatimusten täyttämättä jättämisen korjaamiseksi. Jos ne niin sopivat, ne voivat myös erottaa välimiehen ja valita uuden välimiehen sopimuksen 50 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä noudattaen ja tarvittaessa sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
 4.Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa välimies, joka on muu kuin puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää siirtämään asian välimiespaneelin puheenjohtajalle, jonka päätös asiassa on lopullinen.
 5.Jos puheenjohtaja pyynnön johdosta katsoo, että välimies ei täytä välimiehiä koskevissa menettelysäännöissä asetettuja vaatimuksia, valitaan uusi välimies sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
 6.Jos osapuoli katsoo, että välimiespaneelin puheenjohtaja ei täytä menettelysäännöissä asetettuja vaatimuksia, osapuolet käyvät neuvotteluja ja voivat niin sopiessaan vaihtaa puheenjohtajan valitsemalla uuden puheenjohtajan 50 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
 7.Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asian käsittely annetaan jollekin niistä jäljellä olevista henkilöistä, jotka ovat sopimuksen 64 artiklan mukaisesti laaditussa luettelossa henkilöistä, jotka on valittu toimimaan välimiespaneelin puheenjohtajana. Talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja valitsee kyseisen henkilön nimen arvalla. Näin valittu henkilö tekee päätöksen siitä, täyttääkö puheenjohtaja välimiehiä koskevien menettelysääntöjen vaatimukset. Päätös on lopullinen.
 8.Jos päätöksessä todetaan, ettei puheenjohtaja täytä välimiesmenettelyä koskevissa menettelysäännöissä esitettyjä vaatimuksia, uusi puheenjohtaja valitaan sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
 9 artikla
 Kuulemiset
 1.Osapuolia ja muita välimiehiä kuultuaan välimiespaneelin puheenjohtaja ilmoittaa osapuolille kuulemisen päivämäärästä, kellonajasta ja paikasta 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritetyn aikataulun perusteella. Menettelyn logistisesta hallinnosta vastaavan osapuolen on asetettava nämä tiedot julkisesti saataville, jollei 11 artiklasta muuta johdu.
 2.Jolleivat osapuolet toisin sovi, kuuleminen pidetään Brysselissä, jos valituksen tehnyt osapuoli on Norsunluurannikko, ja Abidjanissa, jos valituksen tehnyt osapuoli on Euroopan unioni.
 3.Välimiespaneeli voi järjestää ylimääräisiä kuulemisia, jos osapuolet niin sopivat.
 4.Kaikkien välimiesten on oltava läsnä kuulemisen koko keston ajan.
 5.Seuraavat henkilöt voivat osallistua kuulemiseen riippumatta siitä, onko menettely avoin yleisölle vai ei:
 a)osapuolten edustajat;
 b)osapuolten neuvonantajat;
 c)hallintohenkilöstö, tulkit, kääntäjät ja istuntopöytäkirjojen laatijat;
 d)välimiesten avustajat;
 e)välimiespaneelin sopimuksen 60 artiklan mukaisesti valitsemat asiantuntijat.
 6.Kummankin osapuolen on viimeistään viisi päivää ennen kuulemista toimitettava välimiespaneelille ja toiselle osapuolelle luettelo luonnollisista henkilöistä, jotka esittävät kuulemisessa suullisia väitteitä tai selvityksiä kyseisen osapuolen puolesta, ja muista edustajista tai neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemiseen.
 7.Välimiespaneeli järjestää kuulemisen seuraavassa esitetyllä tavalla ja varmistaa, että sekä valituksen tehneelle osapuolelle että valituksen kohteena olevalle osapuolelle annetaan yhtä paljon aikaa:
 Väite
 a)valituksen tehneen osapuolen väite;
 b)valituksen kohteena olevan osapuolen väite.
 Vastaväite
 a)valituksen tehneen osapuolen vastaus;
 b)valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite.
 8.Välimiespaneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa osapuolelle missä tahansa kuulemisen vaiheessa.
 9.Välimiespaneeli laadituttaa kuulemisesta tarkan kirjallisen selostuksen, joka toimitetaan osapuolille viidentoista päivän kuluessa kuulemisen jälkeen. Osapuolet voivat esittää huomautuksensa kirjallisesta selostuksesta viiden päivän kuluessa asiakirjan toimittamisesta, ja välimiespaneeli voi tarkastella tällaisia huomautuksia.
 10.Kumpikin osapuoli voi toimittaa välimiehille ja toiselle osapuolelle kymmenen päivän kuluessa kuulemisesta täydentävän kirjallisen lausuman kuulemisen aikana esille tulleista asioista.
 10 artikla
 Kirjalliset kysymykset
 1.Välimiespaneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä jommallekummalle osapuolista tai niille molemmille. Kummankin osapuolen on saatava jäljennös kaikista välimiespaneelin esittämistä kysymyksistä.
 2.Kumpikin osapuoli myös toimittaa toiselle osapuolelle jäljennöksen välimiespaneelin kysymyksiin antamistaan kirjallisista vastauksista. Kummallakin osapuolella on mahdollisuus toimittaa kirjallisia huomautuksia toisen osapuolen vastaukseen viiden päivän kuluessa kyseisen vastauksen saamisesta.
 11 artikla
 Avoimuus ja luottamuksellisuus
 1.Kummankin osapuolen ja välimiespaneelin on pidettävä luottamuksellisina toisen osapuolen välimiespaneelille toimittamia ja luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja. Jos osapuolen välimiespaneelille toimittama lausuma sisältää luottamuksellisia tietoja, kyseinen osapuoli myös toimittaa lausumasta yleisölle julkistettavissa olevan ei‐luottamuksellisen version viidentoista päivän kuluessa kyseisen lausuman toimittamisesta.
 2.Mikään tässä työjärjestyksessä ei estä osapuolta julkistamasta yleisölle omaa kantaansa koskevia lausuntoja, kunhan se ei toisen osapuolen toimittamiin tietoihin viitatessaan paljasta toisen osapuolen luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja.
 3.Välimiespaneeli kokoontuu suljetuin ovin silloin, kun toisen osapuolen lausuma ja väitteet sisältävät liikesalaisuuksia. Osapuolten on huolehdittava siitä, että välimiespaneelin istunnot säilyvät luottamuksellisina, kun ne järjestetään suljetuin ovin.
 12 artikla
 Yksipuoliset yhteydet
 1.Välimiespaneeli ei saa tavata osapuolta tai ottaa yhteyttä osapuoleen, jos toinen osapuoli ei ole paikalla.
 2.Välimies ei saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista osapuolen tai osapuolten kanssa muiden välimiesten poissa ollessa.
 13 artikla
 Amicus curiae -lausumat
 1.Osapuolen alueelle sijoittautuneet valtiosta riippumattomat henkilöt voivat toimittaa amicus curiae -lausumia välimiespaneelille 2–5 kohtien mukaisesti.
 2.Jolleivat osapuolet toisin sovi viiden päivän kuluessa välimiespaneelin asettamisesta, välimiespaneeli voi ottaa vastaan oma-aloitteisesti toimitettuja kirjallisia lausumia edellyttäen, että ne on laadittu kymmenen päivän kuluessa välimiespaneelin asettamisesta, että niillä on välitöntä merkitystä välimiespaneelin tarkasteltavana olevan asian kannalta ja että nämä lausumat liitteineen ovat enintään viidentoista konekirjoitussivun mittaisia.
 3.Kuhunkin lausumaan on sisällyttävä sen esittävän luonnollisen tai oikeushenkilön kuvaus sekä kuvaus tämän toiminnan luonteesta ja rahoituslähteestä, ja siinä on mainittava, mikä on kyseisen henkilön intressi välimiesmenettelyssä. Lausuma on laadittava osapuolten valitsemilla kielillä tämän työjärjestyksen 16 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.
 4.Lausumat on toimitettava osapuolille, jotta nämä voivat esittää huomautuksensa. Osapuolet voivat kymmenen päivän kuluessa lausuman toimittamisesta esittää huomautuksensa välimiespaneelille.
 5.Välimiespaneeli luettelee tuomiossaan kaikki vastaanottamansa lausumat, jotka ovat tämän työjärjestyksen mukaisia. Välimiespaneeli ei ole velvollinen käsittelemään tuomiossaan kyseisissä lausumissa esitettyjä väitteitä. Välimiespaneelin on ilmoitettava osapuolille kaikista tällaista lausumista, jotta ne voivat esittää huomautuksiaan.
 14 artikla
 Kiireelliset tapaukset
 Sopimuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa kiireellisissä tapauksissa välimiespaneeli, osapuolia kuultuaan, mukauttaa asianmukaisesti katsomallaan tavalla tässä työjärjestyksessä mainittuja määräaikoja ja ilmoittaa osapuolille tällaisista mukautuksista.
 15 artikla
 Kustannukset
 1.Kumpikin osapuoli maksaa välimiesmenettelyyn osallistumisesta aiheutuvat kulunsa.
 2.Valituksen kohteena oleva osapuoli vastaa välimiesmenettelyn logistisesta hallinnosta, erityisesti kuulemisten järjestämisestä, ja se vastaa kaikista kuulemistilaisuuden logistisesta hallinnosta aiheutuvista kustannuksista. Osapuolet kuitenkin jakavat yhdessä ja tasapuolisesti muut välimiesmenettelystä aiheutuvat hallinnolliset kulut sekä välimiehille ja näiden avustajille maksettavat palkkiot ja kulukorvaukset.
 16 artikla
 Menettelyn, käännösten ja tulkkauksen työkieli
 1.Osapuolet pyrkivät sopimaan yhteisestä työkielestä välimiespaneelimenettelyä varten sopimuksen 50 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kuulemisen aikana ja viimeistään tämän työjärjestyksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kokouksessa.
 2.Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen yhteisestä työkielestä, kumpikin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa kääntämisestä toisen osapuolen valitsemalle kielelle, paitsi jos lausumat laaditaan jollakin WTO:n työkielistä. Valituksen kohteena oleva osapuoli järjestää suullisten lausumien tulkkauksen osapuolten valitsemille kielille.
 3.Välimiespaneelin raportit ja välitystuomiot annetaan osapuolten valitsemalla yhdellä tai useammalla kielellä. Jos osapuolet eivät ole sopineet yhteisestä työkielestä, välimiespaneelin väliraportti ja loppuraportti annetaan jollakin WTO:n työkielistä.
 4.Välitystuomioiden kääntämisestä osapuolten valitsemalle kielelle tai valitsemille kielille mahdollisesti aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan osapuolten kesken.
 5.Osapuoli voi esittää huomautuksia tämän työjärjestyksen mukaisesti laadittujen asiakirjojen käännösten tarkkuudesta.
 6.Kumpikin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa käännöskustannuksista. Tuomioiden kääntämisestä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan osapuolten kesken.
 17 artikla
 Määräaikojen laskeminen
 Kaikkia sopimuksen V osastossa (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) ja tässä työjärjestyksessä asetettuja määräaikoja, myös välimiespaneeleille välitystuomion tiedoksiantoa varten asetettuja määräaikoja, voidaan muuttaa osapuolten yhteisellä suostumuksella, ja ne lasketaan kalenteripäivinä alkaen sitä toimea tai tosiseikkaa seuraavasta päivästä, johon ne viittaavat, jollei toisin täsmennetä.
 18 artikla
 Muut menettelyt
 Tässä työjärjestyksessä mainitut määräajat on mukautettava välimiespaneelin välitystuomion antamisen erityisiin määräaikoihin sopimuksen 54–57 artiklan mukaisissa menettelyissä.
 Liite riitojen ratkaisumenettelyyn
 VÄLIMIEHIÄ KOSKEVAT MENETTELYSÄÄNNÖT
 1 artikla
 Määritelmät
 Näissä menettelysäännöissä tarkoitetaan
 –’välimiehellä’ sopimuksen 50 artiklan mukaisesti asetetun välimiespaneelin jäsentä;
 –’avustajalla’ luonnollista henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä;
 –’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 64 artiklassa tarkoitetussa välimiesten luettelossa ja jonka valitsemista välimieheksi harkitaan sopimuksen 50 artiklan mukaisesti;
 –’sovittelijalla’ luonnollista henkilöä, joka panee toimeen sovittelun sopimuksen 48 artiklan mukaisesti;
 –’henkilöstöllä’ välimiehen osalta muita välimiehen ohjauksessa ja valvonnassa olevia luonnollisia henkilöitä kuin avustajia.
 2 artikla
 Perusperiaatteet
 1.Jokaisen ehdokkaan ja välimiehen on riitojen ratkaisujärjestelmän luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi
 a)tutustuttava näihin menettelysääntöihin;
 b)oltava riippumaton ja puolueeton;
 c)vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja;
 d)vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta;
 e)noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä; ja
 f)huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko.
 2.Välimies ei saa suoraan eikä välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen eikä hyväksyä mitään etua, joka voisi jollakin tavalla estää tai näyttää estävän hänen tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen.
 3.Välimies ei saa käyttää asemaansa välimiespaneelissa omien henkilökohtaisten tai yksityisten etujensa ajamiseen. Välimiehen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa olettaa, että muilla on erityisasema vaikuttaa häneen.
 4.Välimies ei saa antaa aikaisempien tai nykyisten talous-, liike-, ammatti- tai henkilökohtaisten tai sosiaalisten suhteiden taikka niihin liittyvien velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä.
 5.Välimiehen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta.
 3 artikla
 Ilmoittamisvelvoitteet
 1.Ennen kuin ehdokkaan valinta välimieheksi voidaan vahvistaa sopimuksen 50 artiklan mukaisesti, ehdokkaan on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka voivat vaikuttaa hänen riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa taikka joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta menettelyn yhteydessä.
 2.Tämän vuoksi ehdokkaan on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään kyseiset intressit, suhteet ja toimet, mukaan lukien taloudelliset ja ammatilliset tai työ- tai perhesuhteisiin liittyvät intressit, suhteet ja toimet.
 3.Edellä 1 kohdassa määrätty ilmoittamisvelvollisuus on jatkuva velvollisuus ja välimiehen on ilmoitettava kaikki, menettelyn missä tahansa vaiheessa mahdollisesti esille tulevat intressit, suhteet tai toimet.
 4.Ehdokkaan tai välimiehen on ilmoitettava talouskumppanuussopimuskomitealle osapuolten tarkasteltaviksi kaikki näiden menettelysääntöjen todellisia tai mahdollisia rikkomuksia koskevat seikat heti, kun ne tulevat hänen tietoonsa.
 4 artikla
 Välimiesten tehtävät
 1.Hyväksyttyään nimityksensä välimiehen on suoritettava välimiehen tehtävät täsmällisesti ja nopeasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen.
 2.Välimiehen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä tuomiota varten, eikä hän saa siirtää tehtäväänsä kenellekään muulle.
 3.Välimiehen on varmistettava kaikin tarvittavin keinoin, että hänen avustajansa ja henkilöstönsä ovat tietoisia näiden menettelysääntöjen 2, 3, 4 ja 6 artiklan säännöistä ja noudattavat niitä.
 5 artikla
 Entisten välimiesten velvollisuudet
 Kaikkien entisten välimiesten on vältettävä toimia, jotka voivat antaa olettaa, että he olivat tehtäviään suorittaessaan puolueellisia tai hyötyivät välimiespaneelin päätöksestä tai tuomiosta.
 6 artikla
 Luottamuksellisuus
 1.Välimies tai entinen välimies ei saa milloinkaan ilmaista tai käyttää menettelyä koskevia tai menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja muihin tarkoituksiin kuin kyseistä menettelyä varten, eikä hän saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää edellä mainitun kaltaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi.
 2.Välimies ei saa ilmaista välitystuomion sisältöä tai osia siitä ennen tuomion julkaisemista sopimuksen 63 artiklan mukaisesti.
 3.Välimies tai entinen välimies ei saa milloinkaan ilmaista välimiespaneelin päätösneuvottelujen sisältöä eikä kenenkään jäsenen mielipidettä.
 7 artikla
 Kulut
 Kunkin välimiehen on pidettävä kirjaa ja annettava osapuolille lopullinen tilitys menettelyyn käytetystä ajasta ja kuluistaan sekä avustajansa ajasta ja kuluista.
 8 artikla
 Sovittelijat
 Näitä menettelysääntöjä sovelletaan soveltuvin osin myös sovittelijoihin.


text:
 25.6.2005
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 155/17
 YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO,
 20 päivänä huhtikuuta 2005,
 asiassa T-318/03, Atomic Austria GmbH vastaan sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (SMHV) (1)
 (Yhteisön tavaramerkki - Sanamerkki ATOMIC BLITZ - Kansallisten sanamerkkien ATOMIC haltijan esittämä väite - Todisteet aikaisemman tavaramerkin rekisteröinnin uusimisesta - SMHV:n tutkinnan ulottuvuus - Väitteen hylkääminen - Asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)
 (2005/C 155/33)
 Oikeudenkäyntikieli: saksa
 Asiassa T-318/03, Atomic Austria GmbH, kotipaikka Altenmarkt (Itävalta), edustajinaan asianajajat G. Kucsko ja C. Schumacher, vastaan sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (SMHV), asiamiehinään G. Schneider ja B. Müller, jossa toisena asianosaisena SMHV:n valituslautakunnassa oli Fabricas Agrupadas de Muñecas de Onil, SA, kotipaikka Onil (Espanja), jossa vaaditaan SMHV:n toisen valituslautakunnan 9.7.2003 tekemän sellaisen päätöksen (asia R 95/2003-2) kumoamista, joka liittyy Atomic Austria GmbH:n ja Fabricas Agrupadas de Muñecas de Onil, SA:n väliseen väitemenettelyyn, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin (toinen jaosto), toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J. Pirrung sekä tuomarit A. W. H. Meij ja I. Pelikánová, kirjaaja: hallintovirkamies J. Plingers, on 20.4.2005 antanut tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:
 1
 Sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) toisen valituslautakunnan 9.7.2003 tekemä päätös (asia R 95/2003-2) kumotaan.
 2
 Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (1) EUVL C 304, 13.12.2003.


text:
BLU Grand 5.5 HD – مخزن التعريفات العربي
 الرئيسية / BLU / BLU Grand 5.5 HD
 السلام عليكم , نقدم لكم روابط تحميل تعريفات اليو إس بي لجهاز BLU Grand 5.5 HD , فاذا كنت تبحث عن تعريف USB لاجهزة [xyz-ips snippet=”category”] فأن موقع مخزن التعريفات العربي يوفر لك روابط تحميل جميع تعريفات يو إس بي لهاتف BLU Grand 5.5 HD , فائدة تعريفات USB لجهاز BLU Grand 5.5 HD لنقل الملفات او لتفليش روم رسمي عليه.
 تحميل تعريف CDC BLU Grand 5.5 HD (للكمبيوتر) لتركيب الرومات.
 تحميل تعريف VCOM BLU Grand 5.5 HD (للكمبيوتر) لتركيب الرومات.
 تحميل تعريف ADB BLU Grand 5.5 HD (للكمبيوتر) لتركيب الرومات.
 شرح تثبيت تعريف ADB لجهاز BLU Grand 5.5 HD علي الكمبيوتر
 لا شك أنك قمت بتحميل تعريفات اليو إس بي لجهازك فأنك من المرجح أنك تحتاجها لأحد الأسباب التالية ( تركيب روم لجهازك , نقل ملفات فيديو وموسيقي وصور من الكمبيوتر الي جهازك و العكس , عمل روت BLU Grand 5.5 HD علي الكمبيوتر الخاص بك . فإذا كنت تمتلك ملف روم [xyz-ips snippet=”category”] وتريد تثبيت الروم أو إذا كنت تريد تحميل ملف روم رسمي [xyz-ips snippet=”wptitle”] فإننا في مخزن التعريفات العربي سنقوم بإرشادك علي أفضل موقعين لتحميل رومات مع شرح طريقة تثبيتها لهاتف [xyz-ips snippet=”wptitle”] أيضا و المفاجاة أنهم يدعمون اللغة العربية
 3. تحميل روم رسمي: اذا كنت تريد او تبحث عن الرومات الرسمية لجهاز BLU Grand 5.5 HD فتفضل بالدخول الي فلاش فايل .