text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0180(01)
 Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu allakirjutamise kohta /* KOM/2006/0180 lõplik */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.4.2006KOM(2006) 180 lõplik2006/0061 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu allakirjutamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEttepaneku taustaks on ühelt poolt Euroopa Liidu kõrghariduse tegevuskava, mille kohaselt Euroopa Liidu kõrgharidus peab jõudma otstarbekuse ja kvaliteedi poolest maailmas juhtivale kohale, ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja USA suhted, mis eeldavad laiemat haridusalast koostööd.Haridusest on saanud Lissaboni strateegia oluline osa, mille kohaselt peab Euroopa Liidu haridus saavutama maailmas juhtpositsiooni aastaks 2010. Sellisele eesmärgile saab jõuda üksnes siis, kui Euroopa haridust kohandatakse kooskõlas maailmas toimuvate arengutega, eelkõige tehes koostööd ja võrreldes lähenemisviise ning standardeid selliste maailma kõige arenenumate riikidega nagu Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“).Suhted USAga on Euroopa Liidu jaoks strateegilise tähtsusega ja neid laiendatakse pidevalt. Euroopa Liidu ja USA tippkohtumisel Dromolandis 2004. aastal jõudsid riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele otsida koostöövõimalusi ja häid tavasid majanduskasvu, töökohtade loomise ja uuenduste edendamiseks. 18. mail 2005 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Liidu ja USA vahelise tugevama partnerluse kohta,[1] milles Lissaboni strateegiaga kooskõlas määratleti hariduse ja koolituse alast koostööd kui olulist vahendit teadmiste ja uuenduste arengu stimuleerimiseks ning kutsuti üles uuendama ja tugevdama kehtivat kõrg-ja kutsehariduse lepingut. 20. juunil 2005 Washingtonis toimunud Euroopa Liidu ja USA tippkohtumisel leppisid riigi-ja valitsusjuhid kokku atlandiülese majandusintegratsiooni ja-kasvu edendamise algatuses, milles määratletakse haridusalast koostööd kui üht vahendit suurendada sünergiat mõlemal pool Atlandit, sest meist on saanud üha enam teadmistepõhised majandused, ning lubasid uuendada ja tugevdada USA ja Euroopa Liidu kõrg-ja kutsehariduse lepingut, mis hõlmab Fulbrighti ja Euroopa Liidu kava haridusalaseks koostööks ja atlandiüleseks vahetuseks meie kodanike vahel.Kehtiv leping sõlmiti aastal 2000 ja sellega uuendati Euroopa Ühenduse ja USA programmi järgmiseks viieks aastaks kuni 2005. aastani. Välishindamine viidi läbi oktoobrist 2004 kuni märtsini 2005. Sõltumatu hinnangu põhjal jõuti järeldusele, et nimetatud programm on tõhus vahend atlandiülese pikaajalise kõrg-ja kutseharidusalase partnerluse ja koostöö loomiseks ning see on aidanud kaasa vastastikuse mõistmise ja inimressursside arendamise kvaliteedi parandamisele. 27. juunil 2005 võttis komisjon vastu teatise hindamise tulemuste kohta[2].Vastavalt nõukogu 24. oktoobri 2005. aasta otsuse (millega volitati komisjoni alustama USAga läbirääkimisi uue lepingu üle)[3] lisas esitatud läbirääkimissuunistele on komisjon pidanud USAga läbirääkimisi uue lepingu üle.Nõukogul palutakse kiita heaks otsused selle lepingu allkirjastamiseks ja sõlmimiseks, millega uuendatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist koostööprogrammi kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas ajavahemikuks 2006–2013.2. ETTEPANEKU EESMÄRGID2.1. ÜldeesmärkEuroopa Liidu ja USA programmi üldised eesmärgid:1. edendada vastastikust arusaamist Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide rahvaste vahel, sealhulgas laiendada teadmisi nende keeltest, kultuurist ja institutsioonidest2. parandada inimressursi arengu kvaliteeti nii Euroopa Ühenduses kui Ameerika Ühendriikides, sealhulgas globaalse teadmistepõhise majanduse väljakutsetele vastamiseks vajalike oskuste omandamist.Euroopa Liidu ja USA programmi eesmärk on seetõttu parandada mõlemapoolselt kõrg-ja kutsehariduse kvaliteeti.2.2. Konkreetsed eesmärgidEuroopa Liidu ja USA programmi konkreetsed eesmärgid:3. edendada Euroopa Ühenduse ja USA koostööd kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas4. aidata kaasa kõrg-ja kutsekoolide arendamisele5. aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel6. aidata kaasa atlandiülestele vahetustele ELi ja USA kodanike vahel.2.3. Rakenduslikud eesmärgidEuroopa Liidu ja USA programmi rakenduslikud eesmärgid:7. toetada kõrg-ja kutsekoolide vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ja liikuvust8. parandada atlandiülest üliõpilaste liikuvust, edendades läbipaistvust, kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja õppe-ja koolitusperioodide vastastikust tunnustamist ning, kui see on asjakohane, ainepunktide ülekandmist9. toetada kõrg-ja kutsehariduse vallas tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada noorsoopoliitika põhimõtete arutelusid ja kogemuste vahetamist, ning10. toetada spetsialistide atlandiülest liikuvust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja USA suhete seisukohast olulistes küsimustes.3. KOOSKÕLA EUROOPA LIIDU MUUDE PÕHIMÕTETEGAEuroopa Liidu ja USA kõrg-ja kutsehariduse programm peaks olema täielikus kooskõlas Euroopa Liidu kõnealuste valdkondade muude vahenditega ja neid täiendama, võimaldades Euroopa Liidu ja USA vahelise koostöö kaudu püüelda kvaliteetse hariduse eesmärkide saavutamise poole. Lisaks sellele looks programm atlandiülese inimestevahelise koostöö, mida pole teistes Euroopa Liidu hariduse ja kutseõppe programmides.Samuti täiendab programm Euroopa Liidu tipptasemel keskuste võrgu tegevust USA ülikoolides, pakkudes vahetusteks lisavõimalusi ja soodustades mõlemal pool Atlandi ookeani asuvate asutuste ja organisatsioonide vahelist struktuurset koostööd.Sellega aitab programm kaasa komisjoni avaliku diplomaatia alastele pingutustele USAs, sh avaliku diplomaatia alasele tegevusele komisjoni delegatsioonides Washingtonis ja New Yorgis, kooskõlas suuremate pingutustega avaliku diplomaatia vallas, pidades eelkõige silmas ELi peamisi strateegilisi partnereid.4. KONSULTEERIMINE HUVIRÜHMADEGA- Kutsehariduse koostöömeetodite uuring aastal 200Komisjoni korraldatud uuring kinnitas Euroopa Liidu ja USA kutsehariduse alase koostöö tähtsust. Kutseõppeasutused ei pruugi olla atlandiüleseks koostööks hästi ette valmistatud, kuigi selline koostöö võib olla mõlemale poolele väga rikastav ja annab atlandiüleseks liikuvuseks uusi võimalusi üliõpilastele, praktikantidele ja personalile, kellel muidu neid võimalusi poleks. Uuringus märgiti, et kutsehariduse olemasolu paralleelselt kõrgharidusega nõuab eelarve märkimisväärset suurendamist.- Vahepealne välishindamineVälishindamine toimus 2005. aasta alguses. Hindamine kinnitas programmi asjakohasust ja tõhusust ning et programm on kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele. Programmi peetakse siiski liiga väikeseks, et mõjutada Euroopa Liidu ja USA kodanike vastastikust mõistmist. Kuigi projektid on jätkusuutlikud, ei jätkata kõiki tegevusi samal viisil. Hindajad soovitavad eelkõige juurutada süsteemi, mis pakub edukatele projektidele täiendavat liikuvustoetust. 27. juunil 2005 võttis komisjon vastu teatise hindamise tulemuste kohta[4].– Seminar Washingtonis 2004. aastal Euroopa Liidu ja USA koostöö tuleviku kohta27. novembril 2004 organiseeriti Washingtonis koos USA haridusministeeriumiga (FISPE) USA ja Euroopa Liidu juhtivate ekspertide ja valitsuse esindajate ümarlauaarutelu. Eksperdid jõudsid järeldusele, et Euroopa Liidu ja USA programm on väga kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele ning strateegilise tähtsusega Euroopa Liidu ning USA inimeste vaheliste suhete jaoks. Nad rõhutasid, et programm võimaldas atlandiülese mitmepoolse partnerluse väljaarendamist, millel on positiivne mõju teaduskondadele ja osalevatele vahetusõpilastele. Iseäranis üliõpilased saavad sellest kasu, sest see suurendab oluliselt nende teadmisi erinevatest kultuuridest, parandab kohanemisvõimet ja õpitulemusi ja suurendab nende võimalusi leida oma võimetele vastav ametikoht rahvusvahelisel turul. Samuti rõhutati, et tuleks teha rohkem programmi laiema ja pikaajalisema mõju tagamiseks. See eeldaks laiemapõhjalist programmi ja meetmeid üksikprojektide jätkusuutlikkuse parandamiseks. Kõige lõpuks soovitati programm ühendada meetmete ja poliitilise dialoogiga süsteemsete küsimuste üle.5. UURITUD VÕIMALUSED5.1. Lähenemisviisid ja vahendid: Poliitiline dialoog ja poliitika kooskõlastamineEuroopa Liidu ja USA vaheline dialoog selles poliitikavaldkonnas saab kindlasti kaasa aidata hariduse ja koolituse strateegiate paremale mõistmisele, juurutada heade tavade vahetust ja viia meetmeteni, mis mõjutavad kodanikke otseselt.Dialoog üksi ei tekita siiski alt-üles suunatud inimestevahelist uuenduslikku koostööd, noorte kõrgetasemelise liikuvuse hõlbustamist ega noorte ja noorsoo-organisatsioonide paremat ligipääsu atlandiülese vahetuse võimalustele. Sellise tegevuse käivitamiseks ja toetamiseks on tarvis konkreetsete meetmete programmi.5.2. Kulutuste programmi võimalikud alternatiivsed vormid5.2.1. Liitumine olemasolevate või kavandatud programmidegaOlemasolevad haridus-ja koolitusprogrammid, nagu Socrates või Leonardo da Vinci, on kavandatud ja suunatud ainult liikmesriikidele. Otsustamisprotsess, meetmete liigitus ja rakendusmehhanismid ei sobi hästi Euroopa Liidu ja USA kõrgharidus-ja koolitusalase kahepoolse koostöö jaoks. Sama kehtib ka elukestva õppe programmi kohta.Programmiga Erasmus Mundus püütakse parandada kõrghariduse kvaliteeti Euroopa Liidus ja propageerida seda ülemaailmselt kolmandate riikide üliõpilastele ja teadlastele suunatud stipendiumikava kaudu. Erasmus Mundus on kõrgharidusele suunatud programm, mille eesmärk on eelkõige pakkuda magistriõpet üliõpilastele väljastpoolt Euroopa Liidu. Sellisel kujul ei ole programm kavandatud kahepoolsete vahetuste, atlandiülese õppekava arendamise ega asutustevahelise koostöö tarbeks. See ei käsitle kutseõpet ja keskendub kõrghariduse omandanutele, samal ajal kui kavandatud USA koostööprogrammi keskmes on eelkõige põhiastmes õppivatele üliõpilastele suunatud tegevus.Ka teised välisprogrammid ei sobi Euroopa Liidu ja USA kahepoolse koostöö eesmärkide saavutamiseks.5.2.2. Lepingu uuendamine ja programmi jätkamine praegusel kujulKavandatud leping ja sellega loodav programm ei erine radikaalselt praegusest koostööstruktuurist ning see on kooskõlas nii komisjoni 18. mai 2005. aasta teatisega, milles kutsuti üles tugevdama praegust koostööd,[5] kui ka Euroopa Liidu ja USA 2005. aasta juunis toimunud tippkohtumisel võetud ühise kohustusega uuendada ja tugevdada lepingut, et ergutada haridusalast koostööd ja atlandiülest vahetust Euroopa Liidu ja USA kodanike vahel.Programm peaks võtma arvesse saadud kogemusi ja sõltumatu vahehindamise järeldusi, tehes vahet kõrg-ja kutsehariduse vahel, edendades ühiseid õppekavasid, tuginedes tippteadmistele ja toetades üliõpilaste, praktikantide ja personali vahetusi.Hindamisel leiti, et olemasoleva programmi väike eelarve on piiranud programmi potentsiaalset mõju kõrgharidusele ja takistanud olulise koostöö arengut kutsekoolituse valdkonnas. Kavandatava lepinguga loodav programm toob kaasa eelarve suurenemise (2 mln eurolt umbes 6,5 mln euroni aastas), et võtta arvesse Euroopa Liidu ja USA kõrg-ja kutseharidussüsteemi ning koostöö potentsiaali.5.3. Kavandatud võimaluste positiivsete ja negatiivsete mõjude hindamineEesmärkide saavutamisel on programmil lühiajaline ja pikaajaline positiivne mõju nii noortele kui ka kõrg-ja kutseharidusega tegelevatele asutustele ja organisatsioonidele. Atlandiülene liikuvus annab osavõtjatele väärtusliku kogemuse, mis aitab neil paremini integreeruda tänapäeva ühiskonda ja teadmistepõhisesse majandusse.Asutustevaheline koostöö aitab parandada õppekavasid ja õpetamismeetodeid, kui õpitakse üksteise häid tavasid ja arendatakse koos välja uusi lähenemisviise.Pikema aja jooksul aitab koostöö hoida Euroopa Liidu ja USA vahelistes suhetes olemasolevat head inimestevahelist mõistmist.Programmil ei ole vastuolulisi mõjusid sotsiaalsel, majanduslikul ja keskkonna tasandil.5.4. Käesoleva võimaluse valiku põhjusedValitseb laialdane üksmeel, et kõrgharidus peab jääma programmi keskseks osaks. Samal ajal annab programm ka võimaluse atlandiüleses koostöös osalemiseks sellistele kutseõppeasutustele, mis muidu sellises koostöös osaleda ei saaks.Elukestva hariduse raames ning inimestevahelise mõõtme tugevdamiseks Euroopa Liidu ja USA vahelistes suhetes on programm avatud ka peamiselt väljastpoolt akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust noortele spetsialistidele, kes tahavad jätkata õpinguid või saada väljaõpet Euroopa Liidu ja USA suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.Programmi mõju saaks suurendada poliitikale suunatud projektidega valdkondades, kus Euroopa Liidul ja USAl on ühised huvid. Nende süsteemse mõjuga projektide mõju võib ulatuda kaugemale asutustest/organisatsioonidest/inimestest, kes on otseselt nende rakendamisse kaasatud. Nende projektide eesmärk oleks suurendada teadlikkust ja heade tavade vahetust sellistes aspektides nagu haridus-ja koolitussüsteemi kvaliteet ja ühilduvus, elukestva õppimise võimaldamine kõigile ning haridus-ja koolitussüsteemi avamine kogu maailmale.6. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG6.1. Õiguslik alusEttepanek põhineb asutamislepingu artiklitel 149, 150 ja 300.6.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusProgramm täiendab liikmesriikide ja USA vahelise kahepoolse koostöö kavasid, tehes ettepaneku mitmepoolse koostööraamistiku säilitamiseks. Liikmesriikide pädevust respekteeritakse täielikult, jättes algatusõiguse teatud asutustele ja organisatsioonidele. Kavandatud programmi uuendamisega ei nähta ette korraldusi, mis oleksid vastuolus kõnealuses valdkonnas liikmesriikidele antud ainupädevusega. Proportsionaalsus on tagatud.7. SEKKUMISE KIRJELDUSProgramm järgib eesmärke järgmiste meetmete kaudu:7.1. Programmilised meetmed kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas:7.1.1. Liitude projektidSelle meetme sihtrühmadeks on kõrg-ja kutseharidusega tegelevad asutused ja organisatsioonid, nende personal, üliõpilased ja praktikandid. Meede vastab kahele konkreetsele eesmärgile: aidata kaasa kõrg-ja kutseharidusega tegelevate asutuste ja organisatsioonide arendamisele ning suurendada personali, üliõpilaste ja praktikantide liikuvust.Seda liiki projektid tuginevad suuresti ühisprojektidele, mida praegu rahastatakse, ning toetavad ELi ja USA kõrghariduse mitmepoolsete liitude loodud ja juhitavaid topelt-või ühiseid teaduskraade, sh stipendiume üliõpilastele, teaduskondadele ja personalile.Liitude projektid keskenduvad esmatähtsatele valdkondadele, mis on Euroopa Liidu ja USA vahelises koostöös keskse tähtsusega ja mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.7.1.2. Tippteadmiste liikuvuse projektid (järelmeede)Selle meetme põhjal võib programmiga toetada peamiselt üliõpilaste liikumist kõrg-ja kutsekoolide liitude projektidesse, millel on tõendatud tipptase, sh nendesse, mida on rahastatud eelnevate ELi ja USA vaheliste lepingutega. Kõnealune meede parandab programmi profiili ja rõhutab tippteadmiste tähtsust. See motiveeriks rahastatud projekte rohkem kaasa aitama hea kvaliteediga liikuvusprojektide jätkusuutlikkusele.7.2. Poliitikale suunatud meetmedKõnealuse meetme sihtrühmaks on kõrg-ja kutseharidusega tegelevad organisatsioonid. Meede järgib Euroopa Liidu ja USA vahelise koostöö tõhustamise konkreetseid eesmärke kõrg-ja kutsehariduse arendamise suhtes, keskendudes esmatähtsatele teemadele. Pikemas perspektiivis mõjutaks see meede poliitika ja süsteemi arendamist.Tegevused selles kategoorias hõlmavad uuringuid, konverentse, seminare, töörühmi ja võrdlusanalüüse.7.3. Schuman-Fulbrighti üksikisiku liikuvuse toetusedKõnealuse meetme sihtrühmaks on spetsialistid (sh koolitusspetsialistid), peamiselt väljaspool akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust (otsustajad, sotsiaalpartnerite esindajad, ajakirjanikud jne), kes tahavad jätkata õpinguid või saada koolitust Euroopa Liidu ja USA suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.7.4. VilistlasühendusSelle meetme all võib programmiga toetada vilistlasühendusi, mille liikmed on osalenud EÜ ja USA vahelise kõrg-ja kutsehariduse koostööprogrammi rahastatud üliõpilasvahetustes.8. MÕJU EELARVELEKavandatud programmi maksimaalne maksumus oleks 46 miljonit eurot kaheksa aastase ajavahemiku jooksul (2006–2013), tingimusel et USA teeb vastavad vahendid kättesaadavaks.8.1. Eelarve suurendamise põhjusedNagu on märgitud alapunktis 5.2, on 2000.–2005.aasta programmi väike eelarve piiranud programmi potentsiaalset mõju kõrgharidusele ja takistanud olulise koostöö arengut kutsehariduse valdkonnas.8.2. Kulude prognoos – võrdlussummad arvutuste tegemiseks8.2.1. Meetmed kõrg-ja kutsehariduse valdkonnasKui projektid ei hõlma liikuvust, on keskmine toetus 120 000 eurot.Liitude ühisprojektid: 664 000 eurot nelja-aastastele projektidele, s.o 544 000 eurot üliõpilaste stipendiumidele (arvestatud 1000 eurot kuus ning 2000 eurot reisi-ja kolimiskuludeks üliõpilase kohta keskmiselt 15-kuulise õppeperioodi kohta ja kokku 32 üliõpilase kohta), 60 000 eurot ühekordsete maksetena liitude partneritele (7500 eurot institutsiooni kohta aastas: 7500x2x4) ja 60 000 eurot teaduskondade ja personali liikuvuse toetusteks (1000 eurot teaduri kohta nädalas pluss 1000 eurot reisikuludeks).Liitude tippteadmiste liikuvuse projektid: rahastatakse samal põhimõttel nagu liitude ühisprojekte.8.2.2. Muud meetmedPoliitikale suunatud meetmed: 100 000 eurot.Schuman-Fulbrighti üksikisiku liikuvuse toetused: 20 000 eurot (3000 eurot kuus + 2000 eurot reisikulude katteks toetusesaaja kohta keskmiselt kuuekuulise stipendiumi korral).Toetus vilistlasühendusetele on ligikaudu 15 000 eurot aastas.8.3. Kavandatud tulemusedProgrammiga toetatakse ligikaudu 274 projekti kaheksa-aastase ajavahemiku jooksul (vaata üksikasju finantsselgituse punktis 8). Programmi kestuse jooksul osaleb liikuvusega seotud tegevustes 6000 inimest Euroopa Liidust ja USAst.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu allakirjutamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[6]ning arvestades järgmist:11. 24. oktoobri 2005. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle.12. Ühenduse nimel pidas komisjon Ameerika Ühendriikidega lepingu üle läbirääkimisi vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle) lisas esitatud direktiividele.13. Ühendus ja Ameerika Ühendriigid loodavad saada koostööst vastastikust kasu, mis ühenduse seisukohalt peaks täiendama liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahelisi kahepoolseid programme ning pakkuma Euroopa lisandväärtust.14. Leping, mille üle komisjon pidas läbirääkimisi, tuleb alla kirjutada, pidades silmas selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujat volitatakse määrama isik või isikud, kellel on õigus ühenduse nimel alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelisele kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingule, tingimusel et leping sõlmitakse hilisemal kuupäeval.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [...]2006/0061 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[7]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,ning arvestades järgmist:15. 24. oktoobri 2005. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle.16. Ühenduse nimel pidas komisjon Ameerika Ühendriikidega lepingu üle läbirääkimisi vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni pidama Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise üle) lisas esitatud direktiividele.17. Ühendus ja Ameerika Ühendriigid loodavad saada koostööst vastastikust kasu, mis ühenduse seisukohalt peaks täiendama liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahelisi kahepoolseid programme ning pakkuma Euroopa lisandväärtust.18. Leping kirjutati kooskõlas nõukogu [...] otsusega .../.../EÜ ühenduse nimel alla [...] tingimusel, et seda oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.19. Kõnealune leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel1. Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi pikendamise kohta.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Euroopa Ühenduse delegatsioon lepingu artiklis 6 osutatud ühiskomitees koosneb komisjoni esindajast ning teda abistab esindaja igast liikmesriigist.Artikkel 3Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku, kellel on õigus esitada lepingu artikli 12 lõikes 1 ettenähtud teade.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistujaLISAEUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHELISE KÕRG-JA KUTSEHARIDUSALASE KOOSTÖÖPROGRAMMI UUENDAMISE LEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaAMEERIKA ÜHENDRIIGIDteiselt poolt (edaspidi „lepinguosalised“),MÄRKIDES, et 1990. aasta novembris Euroopa Ühenduse (EÜ) ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide (USA) valitsuse vastuvõetud atlandiüleses deklaratsioonis viidatakse otseselt vastastikuse koostöö tugevdamisele mitmesugustes valdkondades, mis otseselt mõjutavad nende kodanike praegust ja tulevast heaolu, nagu näiteks haridus-ja kultuurialaste vahetuskavade ja ühisprojektide, sealhulgas akadeemiliste vahetuste ja noorte vahetuskavade vallasMÄRKIDES, et EL-USA tippkohtumisel Madridis 1995. aasta detsembris vastuvõetud uue atlandiülese tegevuskava IV meetmes – sildade ehitamine üle Atlandi ookeani – viidatakse EÜ ja USA vahelisele kõrg-ja kutseharidusalase koostöökava lepingule kui võimalusele käivitada lai valik uuenduslikke koostöömeetmeid, millest saavad otsest kasu üliõpilased ja õpetajad, ning uue tehnoloogia kasutuselevõtmisele klassiruumides, ühendades Ameerika Ühendriikides asuvad haridusasutused Euroopa Liidus paiknevatega ning ergutades õpetama üksteise keeli, ajalugu ja kultuuri;MÄRKIDES, et 1997. aasta atlandiülesel konverentsil "Sild üle Atlandi ookeani: inimestevahelised sidemed" toodi esile Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelised koostöövõimalused vabahariduse vallasMÄRKIDES, et EL-USA tippkohtumisel juunis 2005 leppisid riigi-ja valitsusjuhid kokku atlandiülese majandusintegratsiooni ja-kasvu edendamise algatuses, mis määratleb haridusalast koostööd kui üht vahendit suurendada sünergiat mõlemal pool Atlandit, sest meie majandustest on saanud üha enam teadmistepõhised majandused, ning lubasid uuendada ja tugevdada USA ja Euroopa Liidu kõrg-ja kutsehariduse lepingut, mis hõlmab Fulbrighti ja Euroopa Liidu kava haridusalaseks koostööks ja atlandiüleseks vahetuseks meie kodanike vahelARVESTADES, et kõrg-ja kutseharidusvaldkonna koostööprogrammi käivitava 1995. aasta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu ning kõrg-ja kutseharidusvaldkonna koostööprogrammi uuendava 2000. aasta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu vastuvõtmine ja rakendamine jõustavad atlandiülese deklaratsiooni kohustused ning näitavad väga edukat ja tasuvat koostöödTUNNUSTADES, et haridusel on keskne panus ülemaailmses teadmistepõhises majanduses osaleda suutvate inimressursside arendamisel,TÕDEDES, et haridus-ja kutseharidusalane koostöö peaks täiendama muid Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelisi asjakohaseid koostööalgatusi,TUNNUSTADES, et on tähtis tagada vastastikune täiendavus selliste kõrg-ja kutsehariduse alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide nagu OECD, UNESCO ja Euroopa Nõukogu algatustes,TÕDEDES, et lepinguosalistel on ühine huvi nendevahelise kõrg-ja kutseharidusalase koostöö vastu,LOOTES saada vastastikust kasu kõrg-ja kutseharidusalasest koostööst,TÕDEDES, et on vaja laiendada juurdepääsu käesoleva lepingu raames toetatavatele meetmetele, eeskätt kutsehariduse vallas, ningSOOVIDES panna ametliku aluse jätkuvale kõrg-ja kutseharidusalasele koostööle,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:ArtikkelEesmärkKäesoleva lepinguga uuendatakse kõrg-ja kutseharidusalast 2000. aasta koostööprogrammi (edaspidi „programm“), mis algselt seati sisse kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi sisseseadmist käsitleva Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise 1995. aasta lepinguga.Artikkel 2MõistedKäesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:1. kõrgkool – asutus, kus on kohaldatavate õigusnormide ja tavade kohaselt võimalik omandada kõrgharidus, sõltumata selle asutuse nimest;2. kutsekool – avalik-õiguslik, avaliku sektori osalusega või eraõiguslik organisatsioon, kes olenemata oma nimest kavandab ja pakub kohaldatavate õigusnormide ja tavade kohaselt kutseharidust, kutsealast jätkukoolitust, kutsealast täiendõpet või ümberõpet; ning3. üliõpilane – isik, kes osaleb õppes, mida pakub käesolevas artiklis määratletud kõrg-või kutsekool.Artikkel 3Eesmärgid1. Programmi üldeesmärkideks on:20. edendada vastastikust arusaamist Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide rahvaste vahel, sealhulgas laiendada teadmisi nende keeltest, kultuurist ja institutsioonidest;21. parandada inimressursi arengu kvaliteeti nii Euroopa Ühenduses kui Ameerika Ühendriikides, sealhulgas globaalse teadmistepõhise majanduse väljakutsetele vastamiseks vajalike oskuste omandamist.2. Programmi konkreetseteks eesmärkideks on:22. edendada Euroopa Ühenduse ja USA koostööd kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas23. aidata kaasa kõrg-ja kutsekoolide arendamisele24. aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel;25. aidata kaasa atlandiülestele vahetustele ELi ja USA kodanike vahel.3. Programmi rakenduslikeks eesmärkideks on:26. toetada kõrg-ja kutsekoolide vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ja liikuvust27. parandada atlandiülest üliõpilaste liikuvust, edendades läbipaistvust, kvalifikatsiooni tõestavate dokumentide ja õppe-ja koolitusperioodide vastastikust tunnustamist ning, kui see on asjakohane, ainepunktide ülekandmist28. toetada kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada noorsoopoliitika põhimõtete arutelusid ja kogemuste vahetamist, ning29. toetada spetsialistide atlandiülest liikuvust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja USA suhete seisukohast olulistes küsimustes.Artikkel 4PõhimõttedKäesoleva lepingu kohases koostöös lähtutakse järgmistest põhimõtetest:1. Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide pädevust ning kõrg-ja kutsekoolide iseseisvust austatakse täielikult2. Käesoleva lepingu raames teostatavatest meetmetest saadakse vastastikust kasu3. Euroopa Ühenduse eri liikmesriigid ja Ameerika Ühendriigid osalevad selles laiaulatuslikult;4. Tunnustatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide kogu kultuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku mitmekesisust.Artikkel 5Programmi meetmedProgrammi rakendatakse käesoleva lepingu lahutamatuks osaks olevas lisas kirjeldatud meetmete abil.Artikkel 6Ühiskomitee1. Käesolevaga luuakse ühiskomitee. Sellesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise esindajaid.2. Ühiskomitee ülesanneteks on:30. käesoleva lepingu alusel kavandatud koostöö läbivaatamine;31. kaks korda aastas lepinguosalistele aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö ulatuse, seisu ja tõhususe kohta.3. Ühiskomitee tuleb kokku iga kahe aasta tagant või vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele, kusjuures selliseid koosolekuid peetakse vaheldumisi Euroopa Ühenduses ja Ameerika Ühendriikides.4. Ühiskomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel. Igal koosolekul koostatakse protokoll, mis sisaldab otsuseid ja põhilisi arutatud küsimusi. Kummagi lepinguosalise esindajate hulgast koosolekut ühiselt juhatama valitud isikud kinnitavad protokolli ja see esitatakse koos kaks korda aastas esitatava aruandega kummagi lepinguosalise asjaomastele ministri tasandil ametnikele.Artikkel 7Järelevalve ja hindamineProgrammi jälgitakse ja hinnatakse koostöö vormis vastavalt vajadusele. See võimaldab vajaduse korral tegevust ümber suunata vastavalt programmi rakendamise käigus ilmnevatele vajadustele või võimalustele.Artikkel 8Rahastamine1. Käesoleva lepingu kohane tegevus sõltub rahaliste vahendite kättesaadavusest ning Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide rakendatavatest õigusnormidest, põhimõtetest ja kavadest. Võimaluste piires rahastavad lepinguosalised kogu tegevust võrdsetes osades. Lepinguosalised püüavad kava raames ette näha tegevusi, mis on oma kasulikkuse ja ulatuse poolest võrreldavad.2. Ühiskomitee enda või ühiskomitee huvides kantud kulud katab see lepinguosaline, kelle ees liikmed vastutavad. Ühiskomitee koosolekutega otseselt seotud kulud, välja arvatud reisi-ja elamiskulud, katab võõrustav lepinguosaline.Artikkel 9Töötajate sisenemineKumbki lepinguosaline teeb kõik endast sõltuva, et hõlbustada teise käesoleva lepingu kohases koostöös osaleva lepinguosalise töötajate ja üliõpilaste ning selles koostöös kasutatavate materjalide ja varustuse sisenemist oma territooriumile ja sealt väljumist.Artikkel 10Muud lepingudKäesolev leping ei asenda ega mõjuta kuidagi muid lepinguid ega tegevusi, mida Euroopa Ühenduse mõne liikmesriigi ja Ameerika Ühendriikide vahel rakendatakse käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.Artikkel 11Käesoleva lepingu kohaldamispiirkondKäesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Ameerika Ühendriikide territooriumi suhtes.Artikkel 12Jõustumine ja lõpetamine1. Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et käesoleva lepingu jõustumise eelduseks olevad õiguslikud nõuded on täidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Käesolev leping asendab kõrg-ja kutseharidusalast koostööprogrammi uuendava Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise 2000. aasta lepingu täies ulatuses.2. Käesolev leping kehtib kaheksa aastat ja seda võib pikendada või muuta vastastikusel kirjalikul kokkuleppel.Muudatused või pikendused jõustuvad selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nende muutmis-või pikendamiskokkuleppe jõustumise eelduseks olevad nõuded on täidetud.3. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest kaksteist kuud kirjalikult ette. Käesoleva lepingu aegumine või lõpetamine ei mõjuta selle alusel juba sõlmitud kokkulepete kehtivust ega kestust.Artikkel 13Käesolev leping on koostatud [koht] [päev]. [kuu] 2006 kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles; kõik need versioonid on võrdselt autentsed. Erinevuste korral kohaldatakse ingliskeelset teksti.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud käesolevale lepingule alla kirjutanud.Euroopa Ühenduse nimel Ameerika Ühendriikide nimelLISAMEETMED1. MEEDE – Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide liitude ühisprojektid1. Lepinguosalised toetavad kõrgharidus-, kutseharidus-ja koolitusasutusi, kes loovad EÜ ja USA vahelisi liite kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas ühisprojektide läbiviimiseks.2. Kõik ühised liidud luuakse mitmepoolse partnerlusena EÜ ja USA kõrg-ja kutseharidusasutuste vahel.3. Liitude ühisprojektid peavad tavaliselt hõlmama atlandiülest üliõpilasvahetust ühiste õppeprogrammide raames, püüdes hoida liikumise mõlemal suunal võrdsena, ning nägema ette piisava keelelise ja kultuurilise ettevalmistuse.4. Lepinguosaliste asjaomased ametiasutused lepivad kokku EÜ ja USA vaheliste liitude abikõlblikes valdkondades, lähtudes EÜ ja USA vahelise koostöö jaoks kõige olulisematest valdkondadest.2. MEEDE – Tippteadmiste liikuvuse projektid (järelmeede)Lepinguosalised võivad rahaliselt toetada üliõpilaste liikumist selliste kõrg-ja kutseharidusasutuste liitude vahel, kes on kinnitatud andmete kohaselt rakendanud lepinguosaliste rahastatud ühisprojekte tipptasemel.3. MEEDE –Poliitikale suunatud meetmedKõrg-ja kutsehariduse arendamisega seoses võivad lepinguosalised Euroopa Ühenduse ja USA vahelise koostöö tõhustamise eesmärgil rahaliselt toetada mitmepoolseid projekte, milles osalevad kõrg-ja kutsehariduse valdkonnas tegutsevad organisatsioonid. Poliitikale suunatud meetmed hõlmavad uuringuid, konverentse, töörühmi ja võrdlusanalüüse ning on horisontaalsel tasandil suunatud kõrg-ja kutsehariduse küsimustele, sealhulgas kvalifikatsiooni tunnustamine.4. MEEDE – Schuman-Fulbrighti toetusedLepinguosalised kavatsevad maksta stipendiume kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistidele (sealhulgas spetsialistid, kes on täiendõppel mõnes ülikoolis või kutsekoolis), kes soovivad tegeleda õpingute või koolitusega EÜ ja USA vaheliste suhete jaoks olulistes valdkondades, mille määravad lepinguosalised ühiselt. Schuman–Fulbrighti toetuste süsteemi tõhustamiseks ja toetusesaajate abistamiseks võivad lepinguosalised rahaliselt toetada organisatsiooni, kelle nad ühiselt määravad.5. MEEDE –VilistlasühendusLepinguosalised võivad rahaliselt toetada vilistlasühendusi, mille liikmed on osalenud EÜ ja USA vahelise kõrg-ja kutsehariduse koostööprogrammi raames rahastatud üliõpilasvahetustes. Vilistlasühendusi võivad juhtida lepinguosaliste poolt ühiselt nimetatud organisatsioonid.PROGRAMMI HALDAMINENimetatud meetmeid haldavad kummagi lepingupoole pädevad ametnikud. Nende ülesannete hulka võib kuuluda:1. ettepanekute esitamise eeskirjade ja korra kehtestamine, sealhulgas ühtsete suuniste koostamine taotlejatele2. ajakava koostamine projektikonkursi väljakuulutamiseks, taotluste esitamiseks ja valiku tegemiseks3. teabe levitamine programmi ja selle rakendamise kohta4. akadeemiliste nõustajate ja ekspertide nimetamine5. soovituste esitamine lepinguosaliste asjaomastele ametiasutustele selle kohta, milliseid projekte rahastada6. finantsjuhtimine ning7. ühtse lähenemisviisi kujundamine programmi järelevalve ja hindamise osas.Tavaliselt toetab Euroopa Ühendus Euroopa Ühendusest pärit projektipartnereid ning USA USAst pärit projektipartnereid. Lepinguosalised võivad toetused määrata kindlasummalise abina, kasutada ühikukulude astmestikku ja/või maksta need stipendiumidena.TEHNILINE ABIRahalisi vahendeid võib kasutada programmi rakendamiseks vajalike teenuste ostmiseks. Eelkõige võivad lepinguosalised kasutada eksperte, korraldada seminare, kollokviume või muid kohtumisi, mis tõenäoliselt hõlbustaksid programmi rakendamist; ning teha hindamise, teavitamise, teabe avalikustamise ja levitamisega seotud toiminguid.FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek NÕUKOGU OTSUSE kohta, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA“) vahelise lepingu allkirjastamist ja sõlmimist kõrg-ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamiseks.2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKPoliitikavaldkond: HARIDUS JA KULTUUREesmärk: Parandada vastastikku hariduse kvaliteeti kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu.Meede: HARIDUS3. EELARVEREAD3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised rubriigid:15.02.03 Hariduse ja kutseõppe alane koostöö kolmandate riikidega15.01.04. 17 Hariduse ja kutseõppe alane koostöö kolmandate riikidega – haldusjuhtimiskulud15.01.04.32 Haridus-, audiovisuaal-ja kultuurivaldkonna täitevasutus – toetused 4. eelarverubriigi programmidele3.2. Meetme kestus ja finantsmõju: 2006–2013Meetme kestus määratakse lõplikult läbirääkimiste käigus ning selle suhtes kohaldatakse vahepealse ülevaatamise klauslit.3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |15.02.03 | mittekohustuslik | liigendatud | puudub | puudub | puudub | nr 4 |15.01.04.17 | mittekohustuslik | liigendatud | puudub | puudub | puudub | nr 4 |15.01.04.32 | mittekohustuslik | liigendatud | puudub | puudub | puudub | nr 4 |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1. Rahalised vahendid4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | Kogusumma |Tegevuskulu |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a) | 2,224 | 3,780 | 4,957 | 5,924 | 6,004 | 20,551 | 43,441 |Maksete assigneeringud | b) | 0,994 | 3,158 | 4,486 | 5,537 | 5,972 | 23,294 | 43,441 |Võrdlussummasse jäävad halduskulud[2] |Tehniline ja haldusabi | 8.2.4 | c) | 0,000 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 1,056 | 2,464 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU |Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 2,224 | 4,132 | 5,309 | 6,276 | 6,356 | 21,607 | 45,905 |Maksete assigneeringud | b+c | 0,994 | 3,510 | 4,838 | 5,889 | 6,324 | 24,350 | 45,905 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[3] |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud | 8.2.5 | d | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 | 3,024 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud | 8.2.6 | e | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Kaasrahastamise üksikasjad: ei kohaldataLepingu alusel uuendatava programmi raames toetab Euroopa Liit ELi institutsioonide ja üliõpilaste kaasamist. Liikmesriikide ega muude asutuste kaasrahastamist ei eeldata.4.1.2. Kooskõla rahastamisprogrammidega( Ettepanek on kooskõlas olemasoleva rahastamisprogrammiga.( Ettepanekuga seoses tuleb finantsperspektiivi asjaomane rubriik uuesti planeerida.( Ettepanekuga seoses võib tekkida vajadus kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe[8] sätteid (st paindlikkusinstrumenti või finantsperspektiivi läbivaatamist).Ettepanek on kooskõlas olemasoleva rahastamisprogrammiga. Eelkõige vastavad 2006. aasta eelarvele kuluprognoos ja finantsmõju. Samas on ajavahemikuks 2007–2013 välja töötatud kuluprognoos ja finantsmõju esialgsed ning kajastavad komisjoni suundumust uute finantsperspektiividega seoses. Kuluprognoosid ei mõjuta 4. eelarverubriigi all pärast nõukogu ja parlamendi kokkulepet ajavahemiku 2007–2013 finantsraamistiku osas avanevate rahaliste vahendite suurust ning on võimalik, et prognoose tuleb vastavalt kohandada.4.1.3. Finantsmõju tuludele( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele4.1.4. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 aasta kaupa ja hiljem |Personali hulk kokku | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1. Lühi-või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadusKahepoolse koostöölepingu eesmärk kõrg-ja kutsehariduse ning noorsooküsimuste valdkonnas on parandada vastastikust mõistmist ELi ja USA elanike vahel, valmistada inimesi paremini ette teadmisteühiskonnaga kohanemiseks ning tõsta vastastikku kõrghariduse, koolituse ning ELi ja USA noorte vabahariduse taset.Kahepoolne koostööleping kajastab lepinguosaliste poliitilist tahet kõrgeimal tasandil.5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoimeSuhted USAga on Euroopa Liidu jaoks strateegilise tähtsusega ja neid laiendatakse pidevalt. Euroopa Liidu ja USA tippkohtumisel Dromolandis 2004. aastal jõudsid riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele otsida koostöövõimalusi ja häid tavasid majanduskasvu, töökohtade loomise ja uuenduste edendamiseks. 18. mail 2005 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Liidu ja USA vahelise tugevama partnerluse kohta, mis Lissaboni strateegiaga kooskõlas määratles hariduse ja koolituse alase koostöö kui olulise vahendi teadmiste ja uuenduste arengu stimuleerimiseks ning kutsus üles uuendama ja tugevdama kehtivat kõrg-ja kutsehariduse lepingut.Euroopa Liidu ja USA vahelise programmiga kaasneks lisandväärtus mitmel tasandil: selle abil tekivad õppeasutuste vahel atlandiülesed kontaktid, moodustuvad nii üksikisikute, akadeemilise ja halduspersonali kui üliõpilaste atlandiülesed võrgustikud ning arendatakse edasi teatavaid teemasid ja õppeaineid. ELi ja USA vahelise kõrg-ja kutsehariduse koostööprogrammi uuendamisega säiliks ja areneks edasi ka mitmepoolne lähenemisviis, millega kaasatakse kõigi meetmete rakendamisse eri liikmesriikide asutusi ja inimesi. Selline mitmepoolne lähenemine on siiani programmi eesmärgi järgimisel, st vastastikuse mõistmise parandamisel ning hariduse ja kutseõppe kvaliteedi tõstmisel ELis ja USAs, tõhusaks osutunud. Samuti on sellega kahepoolsete programmide puhul kaasnenud teatav mastaabisääst ja kvaliteedi tõus.ELi ja USA vahelise kõrg-ja kutsehariduse koostööprogrammi eesmärgid oleksid täielikult kooskõlas sama valdkonna muude ELi rahastamisvahendite eesmärkidega. Lepinguga loodaks teisi programme täiendav raamistik, mis võimaldaks liikuda kõrgetasemelise hariduse eesmärgi suunas ELi ja USA vahelise koostöö abil. Lisaks sellele tekiks programmiga atlandiülene inimestevaheline koostöö, mida pole teistes Euroopa Liidu haridus-ja koolitusprogrammides.Eelkõige täiendab kahepoolne koostööprogramm Erasmus Mundus programmi, keskendudes põhiastmes õppivate üliõpilaste vahetusele ning hõlmates atlandiülese vahetuse kutseharidusasutuste vahel.Samuti täiendab programm Euroopa Liidu keskuste tegevust, pakkudes vahetusteks lisavõimalusi ja soodustades mõlemal pool Atlandi ookeani asuvate asutuste ja organisatsioonide vahelist struktuurset koostööd.5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raamesEesmärk: | Näitajate mittetäielik loetelu |Üldised eesmärgid |parandada Euroopa Liidu ja USA rahvaste vastastikust mõistmist, valmistada kodanikke paremini ette teadmisteühiskonnaga kohanemiseks tõsta vastastikku hariduse kvaliteeti | kvantitatiivsed andmed programmis osalejate ja huvirühmade suhtumise kohta, mis on saadud vahe-ja järelhindamiste käigus läbiviidud uurimustest |Konkreetsed eesmärgid |edendada Euroopa Liidu ja USA koostööd kõrg-ja kutseharidusega seotud küsimustes aidata kaasa kõrg-ja kutsekoolide arendamisele aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel | kvantitatiivsed andmed ametnike ja haldustöötajate suhtumise kohta, mis on saadud intervjuudest kvantitatiivsed andmed programmiga hõlmatud organisatsioonide ja asutuste eest vastutavate isikute suhtumise kohta, mis on saadud uurimustest kvantitatiivsed andmed osalejate suhtumise kohta, mis on saadud uurimustest |Tulemusi võib määratleda eeliste või halvemustena vahetusse sihtrühma kuuluvate isikute jaoks nende osalemise lõppedes avalikus sekkumises. Seega peab tulemused määratlema sekkumise rakenduslikest eesmärkidest lähtuvalt.Rakenduslikud eesmärgid | Osalejate tulemused |toetada kõrg-ja kutsekoolide vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ning üliõpilaste ja õppejõudude vahetust | Institutsioonid: täiustatud õppekavad ja-metoodikad, vastava ainepunktisüsteemi suurem läbipaistvus ja selgus, suurem valmisolek atlandiüleseks koostööks, Üliõpilased: rikastav atlandiülene kogemus, parem haridus ja kultuurierinevuste mõistmine, |toetada kõrg-ja kutsehariduse alal tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada arutelusid ja kogemuste vahetamist poliitikaküsimustes | Organisatsioonid, asutused: poliitikaküsimuste parem mõistmine, |toetada spetsialistide atlandiülest vahetust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja USA suhete seisukohast olulistes küsimustes | Üksikisikud: ELi ja USA vaheliste suhete põhiküsimuste parem mõistmine. |5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id).[9]X Tsentraliseeritud juhtimineX otse, haldajaks on komisjonX kaudselt, volitadesX täitevasutustٱ finantsmääruse artiklis 185 sätestatud ühenduste asutusiٱ riigi avaliku sektori asutusi või avaliku teenuse pakkumise ülesandega asutusiٱ Detsentraliseeritud juhtimine või juhtimine koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaٱ Ühishaldus rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)Kavandatud programmi aluseks on Euroopa Liidu ja USA ühisrahastamise põhimõte. Konkursikutseid haldab Euroopa Komisjon eelnevalt USA asutustega kooskõlastatud ühiste suuniste alusel.Programmi juhtimiseks võib Euroopa Komisjon kasutada täitevasutust. See on põhjendatud, kui ELi ja USA vahelise programmi kavandatud finantsraamistik jääb samaks. Täitevasutuse kasutamine on õigustatud ka ELi ja USA vahelise programmi rahaliste vahendite vähenemise korral, kui samalaadne leping sõlmitakse Kanadaga, mis suurendab mastaabisäästu ning põhjendab mõnede meetmete rakendamist täitevasutuse kaudu.6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1. JärelevalvesüsteemELi ja USA ühiste projektide järelevalve toimub nii dokumentaalselt (stipendiaatide korrapärase aruandluse põhjal) kui kohapeal, kus sellega tegelevad komisjon ja USA nimetatud asjakohased struktuurid.6.2. Hindamine6.2.1. EelhindamineEelhindamine põhineb programmi jooksva etapi rakendamisel saadud kogemustel, tagasisidel programmis osalejatelt, kutsehariduse valdkonna uuringul programmi raames, konsulteerimisel ekspertidega ning programmi jooksva etapi vahehindamisel.Seletuskiri hõlmab eelhindamise ja mõju hindamise põhiaspekte.Eelhindamise peamised järeldused kõrg-ja kutseharidusega seoses on järgmised:- programm on kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele; eriti tõhus on programm üliõpilaste ja töötajate kultuuridevaheliste erisuste mõistmise parandamisel- samuti aitas programm kaasa õppekavade väljatöötamisele ning eriti ülikoolide ja kutseõppeasutuste atlandiüleste võrgustike tugevdamisele- programmi peetakse siiski liiga väikeseks, et mõjutada Euroopa Liidu ja USA kodanike vastastikust mõistmist- vahetusprojektide jätkusuutlikkus seati kahtluse alla järelmeetmete rahastamise puudumise tõttu- kutsehariduse käsitlemine koos kõrgharidusega nõuab eelarve märkimisväärset suurendamist- kutseharidus vajas erilähenemist, et kohandada teatavaid rakenduskriteeriume selle valdkonna spetsiifikale- vahehindamine soovitab mõningaid rakenduslikke muudatusi: a) suurendada liitude projektide kestust, b) pöörata tähelepanu parimate tavade väljaselgitamisele ja vahetamisele, c) võtta edukate projektide puhul kasutusele täiendavate vahetustoetuste süsteem.6.2.2. Vahe-ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Kavandatava programmi ettevalmistamisel võetakse arvesse eelhindamise järeldusi ning seatakse eesmärgiks:- programmi läbiproovitud ja end tõestanud komponentide säilitamine ja edasiarendamine,- eraldi lähenemisviisi väljaarendamine kutseharidusele,- tuginemine tipptasemelisteks osutunud projektidele,- liikuvuse tugevdamine,- programmi rahalise toetuse suurendamine.6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedusPõhimõtteliselt toimub vahehindamine pärast esimest kolme rakendusaastat ning lõplik järelhindamine sekkumise lõpus.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDRahastamisotsustes ning komisjoni ja toetusesaajate vahelistes lepingutes tagatakse komisjonile ja kontrollikojale Euroopa Ühenduse toetuse saajate kohapealse kontrollimise võimalus ning volitused nõuda selliste lepingute ja juriidiliste kohustuste raames tehtud kõigi kulutuste tõendamist viie aasta jooksul pärast lepinguperioodi lõppemist.Toetusesaajad on kohustatud esitama tegevus-ja finantsaruanded, mida analüüsitakse sisu ja kulude kõlblikkuse seisukohalt, pidades silmas Euroopa Ühenduse rahastamise eesmärke, lepingulisi kohustusi ning majanduslikke ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.Rahastamislepingutele lisatakse haldus-ja finantsteave, mis selgitab kulude kõlblikkust selliste lepingute raames. Kui asjakohane, piirdub rahastatavate projektide kontrollimise ja auditeerimise (ning valiku tegemiseks vajaliku hindamise) hõlbustamiseks teatavate kuluelementide katmine Euroopa Ühenduse vahenditest artiklitega, mis on toetusesaaja raamatupidamiskorralduses reaalsed, tuvastatavad ja tõendatavad.8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Rakenduseesmärkide nimetused | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | KOKKU |2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 aasta kaupa |Ametnikud või ajutised töötajad[10] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST | 3⁄4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[11] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[12] | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |KOKKU | 2,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 |8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusA*/AD Strateegiline arendustöö, programmi haldamine, suhted partnerriikidegaB*/AST FinantsabiC*/AST Üldine ja finantsaspektidega seotud sekretariaaditugi8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige iga allika puhul ametikohtade arv).2,5 Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud.( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud.1 Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud )miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne)(täpsustada eelarverida) |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad(2,5 töötajat 2006. aastal x 108 000 eurot) + (3,5 töötajat aastatel 2007–2013 x 7 aastat x 108 000 eurot = 2 916 000 eurotArvestus põhineb eeldusel, et haridus-, audiovisuaal-ja kultuurivaldkonna täitevasutus osaleb programmi rakendamisel. Vastasel juhul vajatakse komisjoni kaht lisatöötajat.Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personalei kohaldata8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | KOKKU |XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 |XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |XX 01 02 11 03 – Komiteed[14] Lepingu alusel moodustatud ühine EL-USA komitee | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage viitega eelarvereale) |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludLähetused: 2 x 3000 (USAsse) + 6 x 700 (liikmesriikidesse) = 10 200 eurotÜhiskomitee iga-aastane kohtumine liikmesriikidega. 25 x 700 x 4 = 70 000 eurot[1] KOM(2005) 196.[2] KOM(2005) 274.[3] Nõukogu (põllumajandus ja kalandus) 2685. istungil esmaspäeval, 24. oktoobril, ja teisipäeval, 25. oktoobril 2005. aastal vastu võetud dokumendis 13437/05 A-punktide nimekirja punkt 6.[4] KOM(2005) 274.[5] KOM(2005) 196.[6] ELT C [...], [...], lk [...].[7] ELT C [...], [...], lk [...].[8] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 19 ja 24.[9] Kui märgitud on mitu meetodit, esitage täiendavad üksikasjad käesolevas punktis jao „Asjakohased märkused“ all.[10] Kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[11] Kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[12] Kulud sisalduvad võrdlussummas.[13] Haridus-, audi[14]*HIXYZxyz{3 É Õ Ö Ù é ê [pic][15]© a =>?@„...ÂÃ3⁄4¿PQ...†lKþÿ347KLQ[\?Žovisuaal-ja kultuurivaldkonna täitevasutuse kasutamise võimalust uuritakse asutuse hindamise raames. Hindamine toimub 2006. aastal, pidades silmas uute haridusprogrammide rakendamist aastatel 2007–2013.[16] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.


type: caselaw

jurisdiction: US

text:
Charles R. Taylor and Georgeanna Taylor, his wife, by a declaration of trust, dated September 15th, 1852, disposed of certain property therein described, the uses and purposes of the trusts created being set forth in said deed as follows:
 "First — For the sole and separate use, benefit and enjoyment of Georgeanna Taylor, wife of said Charles R. Taylor, during the joint lives of said Georgeanna and of said Charles and during the lifetime of the survivor *Page 3
 of them so long as he or she shall after the death of him or her first dying remain sole and unmarried to the use, benefit and engagement of such survivor, and upon the second marriage or the death of such survivor or whichever event shall first happen thereupon thenceforth to the use, benefit and enjoyment of all the children, issue of the marriage now existing between said Charles and said Georgeanna, viz., of the children now being and of such others their children as during their now marriage (or within the period contemplated by law after said Charles' death, should he first die) may hereafter be born and who may be living at the time of the ensuing of such use and benefit and so as to be lawful issue of those children surviving the parent among those children, such issue taking per stirpes, so that said children and issue aforesaid shall receive and enjoy the income and profits of said trust estate to their sole and separate and personal use and benefit without power of disposing of the same or of any interest therein by way of anticipation or incumbrance, transfer or assignment. It being intended and hereby expressly stipulated that immediately upon the said Charles or said Georgeanna either surviving the other contracting and performing a second marriage, viz., any marriage other than that now existing, all interest of such party surviving and so marrying in and to and out of said trust estate shall forthwith cease and determine, and thenceforth the entire rents, issues and profits of said estate to be received by said other cestui que trusts and children and issue of the children of said Charles and Georgeanna by their now marriage then living and upon further trust that upon the death of any of such children or issue so surviving the life or widowhood of said Charles or Georgeanna (whichever shall survive the other), then in trust to convey, assign and transfer the interest and claim of such children or issue, then dying to the heir or heirs of such children or issue, should he, she or they leave issue of their, her or his body then living, but if none such, then his, her or their interest in said trust estate to *Page 4
 revert to the common fund to be enjoyed by the surviving children, issue or child of said Georgeanna and Charles aforesaid during his, her or their lifetime."
 This Court was called upon to construe the above mentioned deed in the case of Bowerman v. Taylor, reported in 126 Md. 203, in so far as concerned the interests of the parties to the suit in the then existing circumstances.
 It appeared from the record in that case (which we are asked to consider as supplementing the record filed in the present case) that no children were born to the settlors after the date of said deed, and that all of the children who were then living were still alive at the time of the death of the surviving settlor except Melville Taylor, a son, who died September 16th, 1884, unmarried and without issue. At the time of the hearing of the former case two of said surviving children had died, one of them leaving children and the other leaving a daughter and children of a deceased daughter; and the question presented in that case was whether the trusts created by said deed, for the benefit of the children of the settlors then living and the children of deceased children, were valid or whether they violated the rule against perpetuities. It was held that the rule was not violated as to any of the parties to that suit, all of them either having been in existence at the date of the deed, or their interests necessarily vesting, if at all, at the death of persons who were living at the date of the deed.
 Since that case was decided, Mrs. Evelyn J. McKenney, one of the children of the settlors, has died without leaving issue, and we are now required:
 (a) To construe the deed in reference to its disposition of remainders after the death of a child without leaving issue.
 (b) To decide whether such disposition violates the rule against perpetuities.
 The petition in this case was filed by John C. Bowerman, the surviving trustee, and Clara Taylor, against Caroline A. *Page 5
 Gibson, Winfield J. Taylor and Decima S.H. Taylor, his wife, and the said Decima S.H. Taylor, trustee of Winfield J. Taylor, Florence Van Rensselaer, Lyndsay Van Rensselaer and Lolita Van Rensselaer, his wife, Maud R. Taylor and Harold A. Taylor, her husband, Dorothy M. Fields and Melvin J. Fields, her husband, and Marjorie P. Graham.
 Clara Taylor, Caroline A. Gibson and Winfield J. Taylor were, at the time of the death of Mrs. McKenney, the only surviving children of the settlors; Florence Van Rensselaer and Lyndsay Van Rensselaer are children of Florence Van Rensselaer, a deceased daughter of the settlors; Maud R. Taylor is a daughter, and Dorothy M. Fields and Marjorie P. Graham are grand-daughters of George M. Taylor, a deceased son of settlors, the said Florence Van Rensselaer and George M. Taylor having died after the death of the surviving settlor, but prior to the death of Mrs. McKenney. Pending these proceedings Caroline A. Gibson died, leaving the following children, viz.: Mary H. Bowerman, who married John C. Bowerman; Charles M. Gibson, a widower; William Howard Gibson, who married Mary Gibson; and Clara T.G. Wilson, who married Young O. Wilson, Jr. These children with their spouses were by order of court made parties to the proceedings.
 The position of appellants is that the only parties beneficially interested at the time of the death of Mrs. McKenney, in that part of the trust estate formerly held by her as equitable life tenant, were the three children of the settlors then living, who took equitable life estates one-third each, and those who might be entitled in remainder after said life tenants' deaths respectively under the plan of devolution provided by said deed of trust; and that, Mrs. Gibson having died after Mrs. McKenney's death, the one-third part which Mrs. Gibson took as life tenant devolved upon her children absolutely.
 On behalf of the appellees, other than the children of Mrs. Gibson, it is contended that at the death of Mrs. McKenney *Page 6
 the three surviving children of the settlors took equitable life interests, each one-fifth, and the issue of deceased children of the settlors took absolutely the other two-fifths, per stirpes,
 and that the one-fifth part, of which Mrs. Gibson became the equitable life tenant, on her death devolved upon her children absolutely.
 The learned court below sustained the contention of appellees.
 After careful consideration of the entire deed of trust we are forced to the conclusion that whatever may be the correct construction of the provision now in controversy, in any event the position of appellants is untenable. It is impossible to give the words of the settlors any meaning, and at the same time exclude their issue more remote than children at the time of filing the bill of complaint from all interest in the part of the estate in which Mrs. McKenney had a life interest. The only question is whether they took equitable life estates perstirpes in two-fifths of such part or absolute estates in such two-fifths.
 And the decision of the question depends upon the time to which the survivorship (in the expression "to be enjoyed by the surviving children, issue or child of said Georgeanna and Charles aforesaid, during his, her or their lifetime") must be referred.
 If to the time of the death of the surviving settlor, then we cannot escape from the conclusion reached by the lower court.
 If, on the other hand, the words of survivorship should be referred to the time of the death of Mrs. McKenney, then the original parties to this suit, other than the trustee, Bowerman, took equitable life estates, the children of the settlors each in one-fifth, and the more remote issue, per stirpes, in the other two-fifths. On this assumption as to the date of reference, the children of settlors, and the issue of deceased children living at the death of Mrs. McKenney, all answer the description in the deed of those who are to enjoy for *Page 7
 life the remainder after the death without issue of a child or issue of the settlors living at the death of the survivor of the settlors. They all are children and issue of the settlors; they were all in being at the death of Mrs. McKenney; she was a child of the settlors living at the death of the survivor of them; and she died without issue. If it was intended that they take life estates in remainder, such provision violated in no respect the rule against perpetuities, as these estates in remainder must have vested in them, if at all, at the death of one who was living at the date of the deed. Bowerman v. Taylor, supra.
 In regard to the time to which words of survivorship are to be referred, the well recognized rule in this State is that, when the gift is a contingent remainder after an intervening estate, such as a life estate, the words of survivorship are to be referred to the time of the happening of the contingency, if there is nothing in the deed or will to indicate a contrary intention. Turner v. Withers, 23 Md. 41; Anderson v.Brown, 84 Md. 261; Wilson v. Bull, 97 Md. 128; Demill v.Reid, 71 Md. 175; Larmour v. Rich, 71 Md. 369; Hill v.Safe Deposit Trust Co., 101 Md. 60; Poultney v. Tiffany,112 Md. 633; Booth v. Eberly, 124 Md. 22; Burden v.Burden, 130 Md. 551; Clagett v. Bowie, 130 Md. 437;Henderson v. Henderson, 131 Md. 312; Merowitz v. Whitby,138 Md. 222; and Iglehart v. Hall, 140 Md. 304.
 But it is also recognized, in all the above cases and in many others, that the general rule above mentioned must not be permitted to conflict with the cardinal principle that the intention of the testator or settlor must govern, when that can be ascertained from the will or deed of trust. In most of the cases cited, the court could not find on the facts of those cases any indication of an intention contrary to the general rule.
 It is said in Branson v. Hill, 31 Md. 181, that where the gift is not immediate upon the death of testator, there being a prior life or other interest carved out, so that there is another period than that of the death of testator to which *Page 8
 the words of survivorship could refer, the question depends upon the presumed intention of testator.
 And in 40 Cyc. 1511 (cited in Henderson v. Henderson,supra, and Burden v. Burden, supra) "words of survivorship will be referred to the event plainly intended to accomplish the purpose of the testator, whether that event be before, at the time of, or after the death of the testator. * * * Where the gift to the survivor is preceded by a particular estate for life or years, words of survivorship, in the absence of anything indicating a contrary intention, usually refer to the termination of the particular estate, such as at the death of the life tenant."
 It remains to determine whether there is anything in the deed of trust in this case to indicate that the reference was to the time of the death of the surviving settlor rather than to that of Mrs. McKenney, the life tenant.
 We think there is. The words italicized in the following quotation from the clause now in controversy seem to indicate such intention: "but if none such, then his, her or their interest in said trust estate, to revert to the common fund to be enjoyed by the surviving children, issue or child of said
 Georgeanna and Charles aforesaid during his, her or their lifetime." There could be no purpose in having this part of the trust estate "revert to the common fund," unless it were afterwards to devolve according to the original plan; and to do this it must start with the same class as the base of the plan, viz.: the class who were to take life estates at the death of the survivor of the settlors. It seems to us also that the word "said" immediately preceding the names of the settlors suggests very strongly that the word "aforesaid" immediately following these names refers, not to them, but to the surviving children and issue mentioned earlier in the paragraph, as those who are to take life estates after the death or marriage of the survivor of the settlors.
 On this theory, too, it is much easier to infer that the settlors meant the devolution to continue as originally provided *Page 9
 for the devolution of the "common fund," they having disposed ofexpressly only life interests in the part of the estate here involved. It would be difficult to avoid an intestacy as to the ultimate remainder on any other theory.
 The interests of all parties taking under this interpretation of the deed must have vested, if at all, immediately upon the death of Mrs. McKenney, who was in being at the date of the deed of trust, so that it is manifest that such a disposition violates in no respect the rule against perpetuities.
 It follows that, in our opinion, the conclusion reached by the lower court was correct. The decree appealed from will therefore be affirmed.
 Decree affirmed, costs to be paid out of the corpus of thatpart of the trust estate here involved. *Page 10


type: wikipedia

text:
Η Μασσαλία (οξιτανικά Marsiho ή Marselha [maʀˈsejɔ, maʀˈsijɔ], γαλλικά Marseille [maʁsɛj]) είναι η σημαντικότερη πόλη-λιμάνι της Γαλλίας και η τρίτη σημαντικότερη (ως λιμάνι) της Ευρώπης. Βρίσκεται στον Κόλπο του Λέοντα, στη Δυτική Μεσόγειο. Με περίπου 820.000 κατοίκους πληθυσμό, η Μασσαλία είναι η δεύτερη μεγαλύτερη πόλη της Γαλλίας μετά το Παρίσι και ανήκει στην ευρύτερη ιστορική περιοχή της Προβηγκίας. Ολόκληρη η αστική περιοχή γύρω από τη Μασσαλία έχει πληθυσμό περίπου 1,2 εκατομμύρια κατοίκους. Η Μασσαλία βρίσκεται σε υψόμετρο 12 μέτρων πάνω από την επιφάνεια της θάλασσας. Όμως, οι λόφοι βόρεια της Μασσαλίας, ξεπερνούν και τα 700 μέτρα σε ύψος. Ανατολικά της πόλης βρίσκονται οι εκβολές του ποταμού Ροδανού.
 Ιστορία
 Ίδρυση και αρχαία χρόνια
 Η περιοχή κατοικείται από τη νεολιθική εποχή. Βρέθηκαν πρωτόγονες παρατάσεις σε υποβρύχιο σπήλαιο, που χρονολογούνται μεταξύ 27.000 και 19.000 π.χ. Ανασκαφές κοντά στον σιδηροδρομικό σταθμό έφεραν στην επιφάνεια πρωτόγονο τούβλινο οικισμό χρονολογούμενο από το 6.000 π.χ. Η πόλη της Μασσαλίας ιδρύθηκε από Έλληνες Φωκαείς περί το 600 π.Χ., με άγνωστη την ακριβή ημερομηνία ίδρυσης. Σύμφωνα με θρύλους, ο Πρωτέας είχε φύγει από την πατρίδα του Φώκαια προκειμένου να ανακαλύψει στη Μεσόγειο θέσεις κατάλληλες για την ίδρυση εμπορικών κόμβων. Ανακάλυψε τυχαία στον κόλπο του Λακιντόν ένα ρεύμα γλυκού νερού προστατευόμενο από τη φύση του με δύο ακρωτήρια. Η ενδοχώρα κατοικείτο εκείνη την εποχή από διάφορες φυλές Λιγουρίων.
 Προσκλήθηκε από τον αρχηγό μιας φυλής, που μετά από συμπόσιο του πρόσφερε το χέρι της κόρης του Γκυπτίς σε γάμο. Ο Πρωτέας δέχτηκε και εγκαταστάθηκε με τη σύζυγό του σε έναν λόφο βορειότερα. Αυτός ήταν ο πυρήνας ίδρυσης της μεγάλης μητρόπολης. Η Μασσαλία εξελίχθηκε σύντομα σε μεγάλη εμπορική αποικία, και ήταν η πρώτη πόλη - κράτος της αρχαίας Ελλάδας στο σημερινό πια Γαλλικό έδαφος. Ο πληθυσμός της ξεπέρασε κατά πολύ τους 1.000 κατοίκους. Την κλασσική εποχή βλέποντας τον κίνδυνο της συμμαχίας Ετρούσκων με Κέλτες εναντίον τους, οι κάτοικοι της αποικίας συμμάχησαν με τη Ρωμαϊκή δημοκρατία.
 Η Μασσαλία ήταν το εμπορικό κέντρο διανομής κρασιού και σκλάβων μεταξύ των Γαλατών και των Ρωμαίων ως το 49 π.Χ., οπότε έχασε την ανεξαρτησία της μετά την κατάληψη της πόλης από τον Ιούλιο Καίσαρα. Τα ίχνη της παλιάς Ελληνικής πόλης χάθηκαν, αφού αντικαταστάθηκαν από τον πιο σύγχρονο Ρωμαϊκό οικισμό.
 Την εποχή της Ρωμαϊκής αυτοκρατορίας η Μασσαλία εξελίχθηκε συνεχώς σε σημαντικό εμπορικό κέντρο. Την αποκλειστική εξουσία είχαν 15 σύμβουλοι που εκλέγονταν από 600 γερουσιαστές. Το μεγαλύτερο μερίδιο της εξουσίας ασκούσε το προεδρείο του συμβουλίου από 3 πρόσωπα. Οι νόμοι της πόλης απαγόρευαν την κατανάλωση του κρασιού στις γυναίκες. Ο χριστιανισμός εμφανίστηκε στη Μασσαλία από τον 1ο αι. μ.χ. Έχουν ανακαλυφθεί κατακόμβες κάτω από το λιμάνι, ενώ υπάρχουν αναφορές και για χριστιανούς μάρτυρες. Η Μαρία Μαγδαληνή ίδρυσε την επισκοπή της Μασσαλίας, η οποία, το 1948, έγινε αρχιεπισκοπή.
 Μεσαίωνας
 Μετά την πτώση της Ρώμης η Μασσαλία έπεσε διαδοχικά στα χέρια Βησιγότθων, Οστρογότθων και Φράγκων. ο Καρλομάγνος τής έδωσε ιδιαίτερη σημασία, μετατρέποντας την στο σημαντικότερο εμπορικό κέντρο της αυτοκρατορίας του. Μετά τον 10ο αιώνα η πόλη γνώρισε νέα ακμή υπό τη φροντίδα των κομήτων της Προβηγκίας. Εξεγέρθηκε (1262) υπό τον Ούγο ντε Βω κατά της κυριαρχίας των Ανδεγαυών με καταστολή της από τον Κάρολο Α'. Το (1347) η πόλη ήταν ένα από τα μεγαλύτερα θύματα της επιδημίας βουβωνικής πανώλους που σάρωσε την Ευρώπη τα δύο επόμενα χρόνια. Μάλιστα, υποστηρίζεται ότι η Μασσαλία ήταν το σημείο εισόδου της πανούκλας στην Ευρώπη. Από τους 90.000 κατοίκους της πόλης οι 50.000 - περισσότεροι από τους μισούς - πέθαναν από τη θανατηφόρο επιδημία, κάτι που ήταν το μεγαλύτερο πλήγμα σε ολόκληρη την ιστορία της πόλης. Η παρακμή της πόλης ολοκληρώθηκε αργότερα (1423) μετά τις επιδρομές λεηλασίας των Αραγωνέζων.
 Σύντομα ανέκαμψε όταν το (1437) ο κόμης της Προβηγκίας Ρενέ του Ανζού που διαδέχθηκε τον πατέρα του Λουδοβίκο Β' του Ανζού έφτασε στη Μασσαλία και την έκανε το δεύτερο στρατιωτικό κέντρο της Γαλλίας μετά το Παρίσι. Στα ερείπια του παλιού πύργου του Μωμπέρ έχτισε μια σειρά από αμυντικές οχυρώσεις, στοχεύοντας να τη χρησιμοποιήσει σαν στρατιωτική βάση για την ανακατάκτηση του βασιλείου της Σικελίας. Ενσωματώθηκε στο Γαλλικό βασίλειο το 1481 αλλά επαναστάτησε αμέσως μετά. Ο βασιλιάς της Γαλλίας Φραγκίσκος Α' αποφάσισε να την επισκεφτεί (1511) από την περιέργεια του να δει έναν ρινόκερο που έστελνε σαν δώρο ο βασιλιάς της Πορτογαλίας Μανουήλ Α' στον πάπα Λέοντα Ι'. Ναυάγησε, όμως, στη νησίδα του Ιφ, όπου έχτισε αμυντικές οχυρώσεις, που χρησίμευσαν λίγο αργότερα στην υπεράσπιση της πόλης από την επίθεση του αυτοκράτορα της Αγίας Ρωμαϊκής Αυτοκρατορίας. Έναν αιώνα αργότερα, ο βασιλιάς της Γαλλίας Λουδοβίκος ΙΔ' εξεστράτευσε ο ίδιος, επικεφαλής του στρατού του, προκειμένου να αντιμετωπίσει μια εξέγερση κατά του τοπικού κυβερνήτη. Τοποθέτησε στρατιωτική φρουρά κτίζοντας δύο νέα φρούρια στο λιμάνι, τα φρούρια του Αγίου Νικολάου και του Αγίου Ιωάννου.
 Σύγχρονη ιστορία
 Το 1720 η νέα μεγάλη επιδημία πανώλους, ο λεγόμενος μαύρος θάνατος, κόστισε τη ζωή σε 100.000 ανθρώπους στην ευρύτερη περιοχή της πόλης. Ήταν από τις πόλεις που δέχτηκαν με τον μεγαλύτερο ενθουσιασμό τη Γαλλική επανάσταση το 1792, στέλνοντας πολλούς στρατιώτες στο Παρίσι, από τα πολεμικά εμβατήρια των οποίων προήλθε αργότερα ο Γαλλικός εθνικός ύμνος (Η Μασσαλιώτιδα). Τον 19ο αιώνα γνώρισε ακόμα μεγαλύτερη ακμή, ιδιαίτερα μετά τη διάνοιξη της διώρυγας του Σουέζ το 1869. Στις αρχές του 20ού αιώνα ήταν το κέντρο διοίκησης των εκτεταμένων Γαλλικών αποικιών. Εκεί έφτασε το 1934 ο βασιλιάς της Γιουγκοσλαβίας Αλέξανδρος Α ́ προκειμένου να συναντήσει τον Γάλλο υπουργό εξωτερικών Λουί Μπαρτού, αλλά δολοφονήθηκε από τον επαναστάτη Βλάντα Γκεοργκίεφ. Κατά τη διάρκεια του Β' Παγκοσμίου Πολέμου ισοπεδώθηκε πάνω από το 1/3 της πόλης από τους βομβαρδισμούς των Γερμανών και των Ιταλών. Η καταστροφή της πόλης ήταν σκόπιμη γιατί οι Γερμανοί πίστευαν ότι στα πυκνοκατοικημένα κτίρια κρύβονταν πολλά μέλη της αντίστασης.
 Μετά το πέρας του πολέμου, η πόλη ανοικοδομήθηκε κατά τη δεκαετία του 1950, με την Ιταλία και τη Γερμανία να εξαναγκάζονται να πληρώσουν τεράστια ποσά αποζημιώσεων για την καταστροφή της πόλης, τους νεκρούς, τους τραυματίες και τους άστεγους. Από το 1962 έγινε το μεγαλύτερο κέντρο εισόδου μεταναστών στην Ευρώπη, καθώς από το λιμάνι της Μασσαλίας πέρασαν τουλάχιστον 1.000.000 μετανάστες, ιδιαίτερα από την Αλγερία. Οι περισσότεροι εγκαταστάθηκαν στην ίδια την πόλη ώστε το ένα από τα τέσσερα τμήματά της να είναι το κατ' εξοχήν Γαλλοαφρικάνικο, με τη μεγαλύτερη αγορά. Μετά την τελευταία μεγάλη εμπορική κρίση του πετρελαίου (1973), η πόλη εξελίχτηκε ταχύτατα αποκτώντας τη σημερινή της μορφή.
 Οικονομία
 Η οικονομία της Μασσαλίας βασίζεται κατά κύριο λόγο στο λιμάνι της, το μεγαλύτερο της Γαλλίας και της Μεσογείου και τρίτο μεγαλύτερο λιμάνι της Ευρώπης, το οποίο συνδέει τη Γαλλία με την Αλγερία, το Μαρόκο και την Τυνησία. Στη θέση του παλιού λιμανιού, που είχε παρακμάσει λόγω της μεγάλης οικονομικής κρίσης του λαδιού, βρίσκονται σήμερα καφετέριες, εστιατόρια, ξενοδοχεία, μαρίνες και ιχθυοπωλεία.
 Σήμερα στην οικονομία της Μασσαλίας δεσπόζουσα θέση έχει το νέο λιμάνι, δημιουργημένο κάθετα στο παλιό, που είναι το σημαντικότερο εμπορικό και μεταφορικό κέντρο της Μεσογείου με 100.000.000 τόνους προϊόντων να διακινούνται ετησίως. Εισάγει κυρίως πετρέλαιο, φρούτα, λάδι και δέρματα, ενώ εξάγει κρασί, ποτά και τρόφιμα. Συνδέεται μέσω του Ρήνου με υπόγειο κανάλι έχοντας εξασφαλίσει πλήρως την ύδρευση των κατοίκων. Το πετρέλαιο μεταφέρεται στο Παρίσι με ειδικά κατασκευασμένους πετρελαιαγωγούς. Το αεροδρόμιο Μαρινιάν της πόλης είναι το τέταρτο μεγαλύτερο σε ολόκληρη τη Γαλλία. Η Μασσαλία διαθέτει άριστο οδικό δίκτυο. Η ευρύτερη μητρόπολη φιλοξενεί χιλιάδες εταιρείες, οι σημαντικότερες από τις οποίες είναι μικρές βιομηχανίες. Η ανεργία στην πόλη έπεσε από 20% (1995) σε 12% (2006) λόγω των 7.200 εταιρειών που δημιουργήθηκαν στην πόλη από το 2000, εξακολουθεί παρ'όλα αυτά να παραμένει σε υψηλά επίπεδα.
 Κλίμα
 Η Μασσαλία έχει μεσογειακό κλίμα με ήπια κρύους χειμώνες και ζεστά, ξηρά καλοκαίρια.
 Έχει ηλιοφάνεια περίπου 2.800 ώρες τον χρόνο, γεγονός που την καθιστά την πιο ηλιόλουστη πόλη της Γαλλίας, όταν η χώρα έχει γενικό μέσο όρο 1.950 ώρες ηλιοφάνειας.
 Η μέση ημερήσια θερμοκρασία της Μασσαλίας ανά έτος είναι περίπου 15 βαθμοί κελσίου βάσει μετεωρολογικών μετρήσεων. Ο Δεκέμβριος, ο Ιανουάριος και ο Φεβρουάριος είναι οι ψυχρότεροι μήνες με θερμοκρασίες γύρω στους 4°C με 12°C, ενώ ο Ιούλιος και ο Αύγουστος είναι οι θερμότεροι με θερμοκρασίες γύρω στους 27°C - 30°C με 19°C.
 Κοινωνία, θρησκεία
 Η Μασσαλία είναι η πόλη με το μεγαλύτερο ποσοστό αλλοδαπών μεταναστών από οποιαδήποτε άλλη στη Γαλλία. Περισσότερο από το 1/3 του πληθυσμού της αποτελείται από μετανάστες, που κατακλύζουν την πόλη ήδη από τον 18ο αιώνα. Τα πρόσφατα μεταναστευτικά ρεύματα από χώρες της βόρειας Αφρικής έχουν συντελέσει ώστε το 25% του πληθυσμού της πόλης να αποτελείται από Αφρικανούς και Άραβες, με σημαντικά ποσοστά Ρώσων, Ισπανών, Ιταλών, Τούρκων, Αρμενίων, Εβραίων και Κινέζων. Η κύρια θρησκεία που κυριαρχεί στην πόλη είναι η Καθολική (600.000), ακολουθούν Ισλάμ (200.000), Αρμενική Αποστολική Εκκλησία (80.000), Ιουδαίοι (80.000), Προτεστάντες (20.000), Ορθόδοξοι (10.000) και Βουδιστές (3.000).
 Πολιτισμός
 Είναι φημισμένο κέντρο τεχνών, πολιτισμού και μουσικής. Κατέχει ιστορικό και ναυτικό μουσείο, πέντε μεγάλες αίθουσες τέχνης, αναρίθμητες καφετέριες, σινεμά, εστιατόρια. Γνωστότερα θέατρα τα Κριέ, Γυμνάσιο, Τουρσκί. Σημαντικότερη μουσική αίθουσα η Αλκαζάρ, που λειτουργεί από το 1960.
 Κυρίαρχη θέση στην πόλη κατέχει το κτίριο της όπερας. Το παλιότερο κτίσθηκε στα τέλη του 18ου αιώνα με αρχιτεκτονικό στυλ παρόμοιο με αυτό στα κτίρια της όπερας της Λυών και του Μπορντώ, στο παλιό λιμάνι, το κεντρικότερο σημείο της πόλης. Καταστράφηκε εντελώς από φωτιά το 1920 και ανοικοδομήθηκε στη συνέχεια σε σύγχρονο στυλ. Λειτουργεί όλους τους μήνες εκτός από τους θερινούς, ανεβάζοντας 6 - 7 όπερες ετησίως.
 Ο εθνικός ύμνος της Γαλλίας, η «Μασσαλιώτιδα», πήρε το όνομά του από τους Μασσαλιώτες στρατιώτες που τραγουδούσαν τον ύμνο αυτό στους δρόμους του Παρισιού.
 Η Μασσαλία είναι επίσης κέντρο της μουσικής χιπ χοπ. Καύχημα της πόλης είναι και η ποδοσφαιρική ομάδα της Ολιμπίκ Μαρσέιγ, που αγωνίζεται στο στάδιο Βελοντρόμ. Η Μαρσέιγ είναι κάτοχος του Τσάμπιονς Λιγκ (1993), και φιναλίστ του Κυπέλλου ΟΥΕΦΑ (1999, 2004). Συγκλονίστηκε όμως κατά τη δεκαετία του 1990 από το μεγάλο σκάνδαλο του προέδρου της Μπερνάρ Ταπί.
 Προσωπικότητες
 Η Μασσαλία είναι γενέτειρα σημαντικών ιστορικών και επιφανών προσώπων μεταξύ των οποίων οι :
 Πυθέας (4ος αι. π.χ.) Έλληνας μηχανικός, γεωγράφος, εξερευνητής
 Ευθυμένης ο Μασσαλιώτης
 Μορίς Μπεζάρ (1927 - 2007) χορογράφος
 Αντόλφ Τιέρ (Adolphe Thiers, 1797 - 1877) 1ος πρόεδρος της 3ης Γαλλικής δημοκρατίας.
 Ζοζέφ Οτράν (1813 - 1877) ποιητής
 Παύλος Μελάς (1870 - 1904) Έλληνας ήρωας μακεδονομάχος
 Εντμόν Ροστάν (1868 - 1918) δραματικός ποιητής
 Φερναντέλ (1903 - 1971) συγγραφέας, ηθοποιός
 Μαριούς Πετιπά (1818 - 1910) χορογράφος μπαλέτου
 Αντρέ Πασκάλ (1932 - 2001) συνθέτης
 Αντονέν Αρτώ (1897-1948), σουρεαλιστής συγγραφέας
 Ερίκ Καντονά, διεθνής ποδοσφαιριστής
 Ζινεντίν Ζιντάν, διεθνής ποδοσφαιριστής
 Δείτε επίσης
 Ο αστεροειδής 20 Μασσαλία, που ανακαλύφθηκε το 1852, πήρε το όνομά του από τη Μασσαλία.
 Η ομάδα της πόλης η Μαρσέιγ έχει αδελφοποιημένους φιλάθλους, κεντρικό κλαμπ με αυτό της ΑΕΚ (κεντρικό κλαμπ).
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Επίσημη ιστοσελίδα (Γαλλικά)


jurisdiction: EU

text:
19.1.2002 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 17/9
 2. condannare il Regno del Belgio alle spese. Motivi e principali argomenti
 Motivi e principali argomenti: analoghi a quelli della causa
 C-435/01 (3); il termine fissato all’art. 2 della direttiva 98/81/CE
 è scaduto il 5 giugno 2000.
 Motivi e principali argomenti
 (1) GU 1999, L 93, pag. 27.
 (2) GU 1990, L 117, pag. 1.
 In conseguenza del carattere imperativo dell’art. 249 CE, n. 3, (3) Vedi pag. 8 nella presente Gazzetta ufficiale.
 gli Stati membri sono tenuti ad adottare i provvedimenti
 necessari per conformarsi alle direttive che sono loro rivolte, e
 a farlo prima della scadenza del termine stabilito nelle direttive
 stesse. Il termine fissato all’art. 21, n. 1, della direttiva 96/61,
 ovvero il 30 ottobre 1999, e scaduto senza che il Belgio abbia
 adottato i provvedimenti necessari.
 Ricorso della Commissione delle Comunità europee con-
 ( 1) GU 1996, L 257, pag. 26. tro la Repubblica ellenica, presentato il 20 novembre
 2001
 (Causa C-450/01)
 (2002/C 17/15)
 In data 20 novembre 2001, la Commissione delle Comunità
 Ricorso della Commissione delle Comunità europee con- europee, rappresentata da Maria Condou-Durante, consigliere
 tro il Regno del Belgio, presentato il 12 novembre 2001 giuridico, ha presentato dinanzi alla Corte di giustizia delle
 Comunità europee un ricorso contro la Repubblica ellenica.
 (Causa C-436/01)
 La Commissione chiede che la Corte voglia:
 (2002/C 17/14) — dichiarare che la Repubblica ellenica, non avendo adotta-
 to, entro il termine prescritto, le disposizioni legislative,
 regolamentari ed amministrative necessarie per confor-
 marsi alla direttiva della Commissione 18 febbraio 1999,
 99/8/CE (1), che modifica la direttiva del Consiglio
 66/402/CEE concernente la commercializzazione di
 Il 12 novembre 2001 la Commissione delle Comunità europee, sementi di cereali, ha omesso di adempiere agli obblighi
 rappresentata dal signor H. van Lier, in qualità di agente, ha che le incombono in forza del Trattato e della direttiva in
 presentato alla Corte di giustizia delle Comunità europee un questione;
 ricorso contro il Regno del Belgio.
 — condannare la Repubblica ellenica alle spese.
 La Commissione chiede che la Corte voglia:
 Motivi e argomenti principali
 1. dichiarare che non avendo adottato entro il termine
 prescritto tutti i provvedimenti legislativi, regolamentari
 e amministrativi necessari per conformarsi alla direttiva Ai sensi dell’art. 249, terzo comma, del Trattato istitutivo della
 del Consiglio 26 ottobre 1998, 98/81/CE (1), che modifica Comunità europea, le direttive vincolano lo Stato membro a
 la direttiva 90/219/CEE (2) sull’impiego confinato di cui si rivolgono, per quanto riguarda il risultato da raggiungere.
 microrganismi geneticamente modificati, o in ogni caso
 non avendone dato comunicazione alla Commissione, il
 Regno del Belgio è venuto meno agli obblighi ad esso Ai sensi dell’art. 10, primo comma, del Trattato, gli Stati
 incombenti a norma della citata direttiva; membri adottano tutte le misure di carattere generale e
 particolare atte ad assicurare l’esecuzione degli obblighi deri-
 vanti dal trattato in questione ovvero determinati dagli atti
 2. condannare il Regno del Belgio alle spese. delle istituzioni della Comunità.


text:
 2.9.2006
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 212/19
 Prasība, kas celta 2006. gada 23. jūnijā — Eiropas Kopienu Komisija pret Spānijas Karalisti
 (Lieta C-274/06)
 (2006/C 212/32)
 Tiesvedības valoda — spāņu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Eiropas Kopienu Komisija (pārstāvji — H. Støvlbæk un R. Vidal Puig)
 Atbildētāja: Spānijas Karaliste
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atzīt, ka, paturot spēkā tādus pasākumus, kādi paredzēti 27. papildu noteikumā 1999. gada 29. decembra Likumā Nr. 55/1999 par nodokļu, administratīvajiem un sociālās kārtības pasākumiem, kas pēdējoreiz grozīts ar 94. pantu 2003. gada 30. decembra Likumā Nr. 62/2003, kas paredz valsts vienību balsošanas tiesību ierobežošanu Spānijas enerģētikas nozares uzņēmumos, Spānijas Karaliste nav izpildījusi pienākumus, ko tai uzliek EKL 56. pants;
 —
 piespriest Spānijas Karalistei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Likuma Nr. 55/1999 27. papildu noteikums paredz — ja vienība, ko tieši vai netieši kontrolē valsts iestāde, pārņem kontroli vai iegūst būtisku līdzdalību enerģētikas nozares uzņēmumā, Ministru padome divu mēnešu laikā var nolemt “neatzīt” attiecīgo politisko tiesību izmantošanu vai to pakļaut zināmiem nosacījumiem. Šim lēmumam jābūt pamatotam ar konkrētiem kritērijiem, kuru iespējamais mērķis ir nodrošināt energoapgādi.
 Komisija uzskata, ka Likuma Nr. 55/1999 27. papildu noteikums nav saderīgs ar EKL 56. pantu šādu iemeslu dēļ:
 —
 valsts vienību veikta kontroles pārņemšana un būtiskas līdzdalības iegūšana Spānijas enerģētikas nozares uzņēmumos ir “kapitāla aprite” EKL 56. panta izpratnē;
 —
 politisko tiesību ierobežošana, ko Spānijas iestādes var nolemt veikt saistībā ar šo kontroles pārņemšanu un būtiskas līdzdalības iegūšanu, ir kapitāla brīvas aprites ierobežojums, ko principā aizliedz EKL 56. pants, un
 —
 šim ierobežojumam Līgumā nav rodams nekāds pamatojums.
 Konkrēti — Komisija uzskata, ka Likuma Nr. 55/1999 27. papildu noteikums nav pamatojams ar mērķi garantēt energoapgādes drošību šādu iemeslu dēļ:
 —
 apstāklis, ka vienības, kuras pārņem kontroli vai iegūst būtisku līdzdalību, kontrolē valsts iestāde, nerada papildrisku energoapgādes drošībai un tādējādi nevar pamatot to, ka kapitāla brīvas aprites ierobežojumi tiek noteikti tikai šajā gadījumā;
 —
 balsošanas tiesību ierobežošana nav atbilstošs pasākums energoapgādes drošības garantēšanai — šī mērķa sasniegšanai pastāv citi piemērotāki līdzekļi;
 —
 arī tad, ja balsošanas tiesību ierobežošana būtu piemērots pasākums energoapgādes drošības garantēšanai, apstrīdētie pasākumi ir nesamērīgi, jo balsošanas tiesību izmantošanas “neatzīšana” attiecas uz visām sabiedrības darbībām un lēmumiem;
 —
 Ministru padomes pilnvaras lemt par balsošanas tiesību izmantošanas “atzīšanu” vai “neatzīšanu” neregulē objektīvi un pietiekami precīzi kritēriji, kurus var pakļaut efektīvai tiesas kontrolei.


type: legislation

text:
 31.7.2020
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 248/3
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1139
 z 29. júla 2020,
 ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1484/95, pokiaľ ide o stanovenie reprezentatívnych cien v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 183 písm. b),
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 510/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú obchodné opatrenia uplatniteľné na určitý tovar vznikajúci spracovaním poľnohospodárskych výrobkov a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a najmä na jeho článok 5 ods. 6 písm. a),
 keďže:
 (1)
 Nariadením Komisie (ES) č. 1484/95 (3) sa stanovili pravidlá uplatňovania systému dodatkových dovozných ciel a reprezentatívne ceny v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín.
 (2)
 Z pravidelnej kontroly údajov, z ktorých sa vychádza pri stanovovaní reprezentatívnych cien výrobkov v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín, vyplýva, že reprezentatívne ceny pre dovoz niektorých výrobkov treba zmeniť, pričom sa zohľadňujú rozdiely v cenách v závislosti od pôvodu.
 (3)
 Nariadenie (ES) č. 1484/95 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
 (4)
 Treba zabezpečiť, aby sa toto opatrenie začalo uplatňovať čo najskôr po sprístupnení aktualizovaných údajov, a preto by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1484/95 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 29. júla 2020
 Za Komisiu
 v mene predsedníčky
 Wolfgang BURTSCHER
 generálny riaditeľ
 Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, s. 1.
 (3) Nariadenie Komisie (ES) č. 1484/95 z 28. júna 1995 stanovujúce podrobné pravidlá na zavedenie systému dodatkových dovozných ciel a stanovenie reprezentatívnych cien v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa ruší nariadenie č. 163/67/EHS (Ú. v. ES L 145, 29.6.1995, s. 47).
 PRÍLOHA
 „PRÍLOHA I
 Číselný znak KN
 Opis tovaru
 Reprezentatívna cena
 (v EUR/100 kg)
 Zábezpeka podľa článku 3
 (v EUR/100 kg)
 Pôvod (1)
 0207 12 90
 Mrazené trupy z hydiny druhu Gallus domesticus, známe ako „kurčatá 65 %“
 177,2
 0
 AR
 0207 14 10
 Mrazené vykostené kusy z hydiny druhu Gallus domesticus
 235
 197,4
 248,6
 241,8
 20
 31
 15
 18
 AR
 BR
 CL
 TH
 1602 32 11
 Nevarené prípravky z hydiny druhu Gallus domesticus
 181,5
 34
 BR
 “
 (1) Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7).


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21988A1227(01)
 AFTALE i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet om fastsættelse for perioden 1. november 1987 til 31. oktober 1990 af det tillægsbeløb, som skal fratrækkes den afgift, der anvendes ved indførsel til Fællesskabet af ikke-behandlet olivenolie med oprindelse i Algeriet -
 EF-Tidende nr. L 358 af 27/12/1988 s. 0005
 AFTALE i form af brevveksling mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet om fastsaettelse for perioden 1 . november 1987 til 31 . oktober 1990 af det tillaegsbeloeb, som skal fratraekkes den afgift, der anvendes ved indfoersel til Faellesskabet af ikke-behandlet olivenolie med oprindelse i Algeriet Brev nr . 1 Hr ...... I bilag B til samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet bestemmes det med hensyn til ikke-behandlet olivenolie, henhoerende under KN-kode 1509 10 10, 1509 10 90 og 1510 00 10, at det beloeb, der skal fratraekkes afgiften i henhold til artikel 16, stk . 1, litra b ), i samarbejdsaftalen, forhoejes med et tillaegsbeloeb for at tage hensyn til visse faktorer og afhaengigt af betingelserne paa olivenoliemarkedet; forhoejelsen sker paa samme vilkaar og efter samme retningslinjer som dem, der er fastsat for anvendelsen af ovennaevnte bestemmelser . Jeg har den aere at meddele Dem, at Faellesskabet paa baggrund af kriterierne i ovennaevnte bilag vil traeffe de noedvendige foranstaltninger for, at tillaegsbeloebet udgoer 12,09 ECU pr . 100 kg . Som en undtagelse fra artikel 2 i bilag B til samarbejdsaftalen forbliver naervaerende aftale i form af brevveksling i kraft i perioden 1 . november 1987 til 31 . december 1990, medmindre en af parterne opsiger den mindst tre maaneder inden udloebet af hvert produktionsaar . Jeg anmoder Dem venligst om at anerkende modtagelsen af denne skrivelse og over for mig bekraefte, at Deres regering er indforstaaet med dens indhold . Modtag, hr . ......, forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse . Paa vegne af Raadet for De Europaeiske Faellesskaber 27 . 12 . 88 Nr . L 358 / Brev nr . 2 Hr . ...... Jeg anerkender hermed modtagelsen af Deres brev af dags dato med foelgende ordlyd : I bilag B til samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet bestemmes det med hensyn til ikke behandlet olivenolie, henhoerende under KN-kode 1509 10 10, 1509 10 90 og 1510 00 10, at det beloeb, der skal fratraekkes afgiften i henhold til artikel 16, stk . 1, litra b ), i samarbejdsaftalen, forhoejes med et tillaegsbeloeb for at tage hensyn til visse faktorer og afhaengigt af betingelserne paa olivenoliemarkedet; forhoejelsen sker paa samme vilkaar og efter samme retningslinjer som dem, der er fastsat for anvendelsen af ovennaevnte bestemmelser . Jeg har den aere at meddele Dem, at Faellesskabet paa baggrund af kriterierne i ovennaevnte bilag vil traeffe de noedvendige foranstaltninger for, at tillaegsbeloebet udgoer 12,09 ECU pr . 100 kg . Som en undtagelse fra artikel 2 i bilag B til samarbejdsaftalen, forbliver naervaerende aftale i form af brevveksling i kraft i perioden 1 . november 1987 til 31 . december 1990, medmindre en af parterne opsiger den mindst tre maaneder inden udloebet af hvert produktionsaar . Jeg anmoder Dem venligst om at anerkende modtagelsen af denne skrivelse og over for mig bekraefte, at Deres regering er indforstaaet med dens indhold . Jeg bekraefter herved over for Dem, at min regering er indforstaaet med det ovenfor anfoerte . Modtag, hr . ......, forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse . For regeringen for Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet