type: wikipedia

text:
Козарско е село в Южна България. То се намира в община Брацигово, област Пазарджик.
 География
 Село Козарско е разположено на двата бряга на река Луда, която извира близо до село Жребичко. В района има ценни билки, както и шипки, къпини и дренки. В селото има земеделска производителна кооперация, оранжерия (60 дка) за целогодишно производство на краставици, опитна станция по тютюна (300 дка), два дървообработващи цеха, цех за козметика и мандра, които осигуряват работа на по-голямата част от трудоспособното население на селото. Друга част от местните хора работят в заводите в близките градове Брацигово и Пещера, като пътуват ежедневно.
 Инфраструктурата на селото е добре развита – главните улици са асфалтирани; има и изградена канализация; осигурено е редовното питейно водоснабдяване от сондаж под Брацигово и от източник под Жребичко; в селото има няколко модерни магазина за хранителни стоки, два ресторанта. Повечето от дворовете се поливат с вода от реката, която се доставя чрез система от тръбопроводи и вади. Преобладават новите и добре уредени къщи. Телефонната централа е автоматична.
 История
 В края на XVIII век, притеснени от албанските насилия, в Козарско се заселват българи от костурското село Омотско.
 В историята на селото най-видно място намира 175-годишното училище „Васил Априлов“.
 Сега училището е напълно разграбено и тъне в разруха. Селото е създадено много отдавна, през XV век, от един скитащ козар, който намира убежище под една скала, която е била на терирорията на днешното село, там той се устройва със своите кози и създава селото и неговото име.
 Според свидетелства на посетили селото през 1861 година американски мисионери, то има 225 жители българи, училище и две кръчми.
 По време на Априлското въстание (1876) козарчани се преместват в Брацигово, където участват в отбраната на Брациговския въстанически пункт. След като се връщат в селото, виждат, че турците са го опожарили напълно. Това е отбелязано от Константин Иречек, който минава през него в началото на 80-те години на XIX в. на път от Кричим за Пещера. На територията на днешното село Козарско, някога в древността са живели тракийските племена Беси, откъдето всъщност идва и наименованието на района – „Бесапарски ридове“, включващ в себе си селата Козарско, Бяга, Исперихово и част от село Жребичко. Край село Козарско в древността е минавал по стар каменен път и самият Александър Македонски със своята войска на път към древен Филипополис – днешен Пловдив.
 На 15 октомври 1900 година в Козарско е основан клон на Пещерското дружество на Македоно-одринската организация с председател учителя Никола Лабов.
 Религии
 В религиозно отношение преобладават православните християни, но има и малка група евангелисти.>
 Културни и природни забележителности
 Интерес представляват трите параклиса: „Свети Георги“, „Света Петка“ и „Свети Дух“.
 Редовни събития
 Празникът на селото е 24 май. Отбелязва се в местността „Парка“ със съдействието на ловната дружинка.
 Бележки
 Села в област Пазарджик
 Населени места в община Брацигово


text:
Akademik Štefan Luby (5. ledna 1910 Liptovský Hrádok – 10. října 1976 Bratislava) byl slovenský právní vědec, člen ČSAV a SAV, zabývající se občanským právem, autor několika desítek odborných článků a monografií. Je považován za zakladatele právní komparatistiky na Slovensku.
 Život
 Absolvoval gymnázium v Liptovském Mikuláši a poté postupně v Bratislavě, Praze a Paříži studoval práva. Roku 1934 promoval na Právnické fakultě Univerzity Komenského v Bratislavě, kde také zahájil svou akademickou dráhu. Po studijních pobytech v Lipsku, Curychu a Paříži se roku 1937 v Bratislavě habilitoval, o dva roky později zde byl jmenován mimořádným a od další dva roky později řádným profesorem občanského práva. Vědeckou hodnost doktora věd získal roku 1958. Na bratislavské právnické fakultě, kterou jako děkan v letech 1942–1944 a 1949–1950 také vedl, zůstal až do roku 1959, kdy přešel do Ústavu státu a práva Slovenské akademie věd, přednášel i na bratislavské Vysoké škole ekonomické. Vědecky se kromě obecných otázek občanského práva věnoval právním dějinám, právní komparatistice, autorskému právu, bytovému právu a později také problematice transplantací nebo právu životního prostředí.
 V roce 1968 dosáhl hodnost akademika ČSAV a SAV.
 Dílo
 Liptovský a turčiansky register z roku 1391, 1932
 Le probleme des changements monétaires en matiere d'obligation, 1937
 Obyčajové právo a súdna prax, 1939
 Peňažné pohľadávky, 1939
 Slovenské všeobecné právo súkromné I, 1941
 Rodina a jej právne základy, 1942
 Dejiny súkromného práva na Slovensku, 1946
 Prevencia a zodpovednosť v občianskom práve, 1958
 Autorské právo, 1962
 Vlastníctvo bytov, 1971
 Zodpovednosť štátu za škodu spôsobenú rozhodnutím alebo úradným postupom, 1971
 Vynálezcovské právo (rukopis)
 Reference
 Externí odkazy
 Vyučující na Právnické fakultě Univerzity Komenského v Bratislavě
 Slovenští právníci
 Nositelé Řádu Ľudovíta Štúra
 Narození 1910
 Narození 5. ledna
 Úmrtí 1976
 Úmrtí 10. října
 Úmrtí v Bratislavě
 Muži
 Narození v Liptovském Hrádku
 Děkani Právnické fakulty Univerzity Komenského v Bratislavě


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 8.8.2018
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 201/4
 Az Európai Közösség és Japán közötti kölcsönös elismerésről szóló
 MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 2/JP/2018 HATÁROZATA [2018/1104]
 (2018. július 17.)
 tekintettel az Európai Közösség és Japán közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,
 mivel a vegyes bizottság feladata, hogy megerősítse a gyógyszerek helyes gyártási gyakorlatára vonatkozó ágazati mellékletnek (a továbbiakban: ágazati melléklet) az ágazati melléklettel foglalkozó albizottság által annak 6. ülésén meghatározott operatív termékkörét,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 (1)
 A 2001. április 4-én Brüsszelben kelt megállapodás ágazati mellékletének hatálya alá tartozó gyógyszer-kategóriák új operatív hatálya mostantól a következő kategóriákra terjed ki:
 1.
 kémiai gyógyszerkészítmények;
 2.
 homeopátiás gyógyszerek (amennyiben Japánban azokat gyógyszerként kezelik és azok a helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó előírások hatálya alá tartoznak);
 3.
 vitaminok, ásványi anyagok és gyógynövénykészítmények (amennyiben mindkét részes félnél gyógyszernek minősülnek);
 4.
 a következő kategóriákba tartozó biológiai gyógyszerkészítmények (1), ideértve az immunológiai gyógyszereket és oltóanyagokat:
 4.1.
 természetes mikroorganizmusok vagy megállapodott sejtvonalak felhasználásával sejtkultúrából előállított gyógyszerek;
 4.2.
 rekombináns mikroorganizmusok vagy megállapodott sejtvonalak felhasználásával sejtkultúrából előállított gyógyszerek; valamint
 4.3.
 nem transzgénikus növényekből és nem transzgénikus állatokból származó gyógyszerek;
 5.
 a fenti kategóriák bármelyikéhez felhasznált gyógyszerhatóanyagok; valamint
 6.
 a fenti kategóriák bármelyikéhez tartozó steril termékek.
 (2)
 Ezt a két példányban készült határozatot a társelnökök írják alá. A határozat az utolsó aláírás időpontjától hatályos.
 Aláírva Tokióban, 2018. július 17-én.
 Japán részéről
 Daisuke OKABE
 Aláírva Brüsszelben, 2018. június 28-án.
 az Európai Közösség részéről
 Ignacio IRUARRIZAGA
 (1) A helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó ágazati melléklet alkalmazásában a biológiai gyógyszerkészítmények magukban foglalnak olyan termékeket, amelyeket az egészségügyi, munkaügyi és szociális minisztérium – Japán törvényi és rendeleti rendelkezéseinek megfelelően – esetleg nem jelölt meg biológiai termékként, de azok az EU-ban biológiai terméknek minősülnének.


type: other

text:
Markenrecht: Bei der Prüfung der Unterscheidungskraft eines Zeichens ist auf den Zeitpunkt der Anmeldung abzustellen (Rechtsprechungsänderung) - Ebner Stolz
 BGH 18.4.2013, I ZB 71/12
 Für die im Eintragungs- und im Nichtigkeitsverfahren vorzunehmende Prüfung, ob einem Zeichen für die angemeldeten Waren oder Dienstleistungen jegliche Unterscheidungskraft fehlt oder gefehlt hat und es daher von der Eintragung nach § 8 Abs. 2 Nr. 1 MarkenG ausgeschlossen oder entgegen § 8 Abs. 2 Nr. 1 MarkenG eingetragen worden ist, ist auf das Verkehrsverständnis im Zeitpunkt der Anmeldung des Zeichens abzustellen. Der BGH hält nicht an seiner bisherigen Rechtsprechung fest, wonach der Zeitpunkt der Entscheidung über die Eintragung des Zeichens als Marke maßgeblich war.
 Die Anmelderin beantragte im September 2007 beim Deutschen Patent- und Markenamt die Eintragung der Wortfolge "Aus Akten werden Fakten" als Marke für folgende Waren und Dienstleistungen: Computersoftware (gespeichert), insbes. für das Vertragsmanagement; Unternehmensberatung (Beratung bei Einführung, Konfiguration, Betrieb); EDV-Beratung (Beratung bei technischen Problemen rund um Einführung und Betrieb); Programmierung von Software für das Vertragsmanagement.
 Die Markenstelle des Deutschen Patent- und Markenamts wies die Anmeldung im August 2009 wegen Fehlens der Unterscheidungskraft zurück. Das BPatG wies die hiergegen gerichtete Beschwerde der Anmelderin zurück. Auf die Rechtsbeschwerde der Anmelderin hob der BGH den Beschluss des BPatG auf und verwies die Sache zur anderweitigen Verhandlung und Entscheidung dorthin zurück.
 Die Annahme des BPatG, bei der Prüfung, ob einem Zeichen für die angemeldeten Waren oder Dienstleistungen jegliche Unterscheidungskraft fehle und es daher von der Eintragung nach § 8 Abs. 2 Nr. 1 MarkenG ausgeschlossen sei, sei auf das Verkehrsverständnis im Zeitpunkt der Entscheidung über die Eintragung des Zeichens als Marke abzustellen, hält der rechtlichen Nachprüfung nicht stand.
 Nach der bisherigen Rechtsprechung des BGH war allerdings sowohl im Eintragungsverfahren (§ 37 Abs. 1, § 41 S. 1 MarkenG) als auch im Nichtigkeitsverfahren (§ 50 Abs. 1 MarkenG) bei der Prüfung, ob einem Zeichen für die angemeldeten Waren oder Dienstleistungen jegliche Unterscheidungskraft fehlt oder gefehlt hat und es daher von der Eintragung nach § 8 Abs. 2 Nr. 1 MarkenG ausgeschlossen ist oder entgegen § 8 Abs. 2 Nr. 1 MarkenG eingetragen worden ist, auf das Verkehrsverständnis im Zeitpunkt der Entscheidung über die Eintragung des Zeichens als Marke abzustellen. Der Anmelder musste danach sowohl im Eintragungsverfahren als auch im Nichtigkeitsverfahren nach der Anmeldung des Zeichens und vor der Entscheidung über die Eintragung des Zeichens entstandene Eintragungshindernisse - hier: den Verlust der Unterscheidungskraft des Zeichens - gegen sich gelten lassen.
 Nach der neueren Rechtsprechung des EuGH zur Gemeinschaftsmarkenverordnung ist dagegen für die Prüfung eines auf Art. 51 Abs. 1 Buchst. a GMV a.F. (jetzt Art. 52 Abs. 1 Buchst. a GMV) gestützten Antrags auf Nichtigerklärung allein der Zeitpunkt der Anmeldung maßgeblich. Nach dieser Vorschrift wird die Gemeinschaftsmarke auf Antrag beim Amt für nichtig erklärt, wenn sie entgegen den Vorschriften des Art. 7 GMV eingetragen worden ist. Gem. Art. 7 Buchst. b GMV sind Marken, die keine Unterscheidungskraft haben, von der Eintragung ausgeschlossen. Nach Ansicht des EuGH lässt sich nur mit dieser Auslegung vermeiden, dass ein Verlust der Eintragungsfähigkeit einer Marke umso wahrscheinlicher wird, je länger das Eintragungsverfahren dauert.
 Daraus folgt, dass auch für die Prüfung, ob die Anmeldung einer Marke gem. Art. 38 Abs. 1 GMV a.F. (Art. 37 Abs. 1 GMV n.F.) zurückzuweisen ist, weil sie nach Art. 7 GMV und insbes. wegen Fehlens der Unterscheidungskraft nach Art. 7 Buchst. b GMV von der Eintragung ausgeschlossen ist, allein der Zeitpunkt der Anmeldung maßgeblich ist. Der Anmelder muss danach weder im Eintragungsverfahren noch im Nichtigkeitsverfahren eine nach dem Zeitpunkt der Anmeldung eingetretene nachteilige Veränderung der Marke, wie den Verlust ihrer Unterscheidungskraft oder ihre Umwandlung in eine gebräuchliche Bezeichnung, gegen sich gelten lassen.
 Im Hinblick auf diese Rechtsprechung des EuGH hält der Senat nicht an seiner bisherigen Rechtsprechung fest. Für die im Eintragungsverfahren und im Nichtigkeitsverfahren vorzunehmende Prüfung, ob einem Zeichen für die angemeldeten Waren oder Dienstleistungen jegliche Unterscheidungskraft fehlt oder gefehlt hat und es daher von der Eintragung nach § 8 Abs. 2 Nr. 1 MarkenG ausgeschlossen oder entgegen § 8 Abs. 2 Nr. 1 MarkenG eingetragen worden ist, ist auf das Verkehrsverständnis im Zeitpunkt der Anmeldung des Zeichens abzustellen.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31996D0314(01)
 Beschluß des Rates vom 26. Februar 1996 zur Ernennung der Mitglieder des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung auf dem Gebiet der Architektur und ihrer Stellvertreter
 Amtsblatt Nr. C 074 vom 14/03/1996 S. 0001 - 0003
 BESCHLUSS DES RATES vom 26. Februar 1996 zur Ernennung der Mitglieder des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung auf dem Gebiet der Architektur und ihrer Stellvertreter (96/C 74/01)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Beschluß 85/385/EWG des Rates vom 10. Juni 1985 zur Einsetzung des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung auf dem Gebiet der Architektur (1), insbesondere auf die Artikel 3 und 4,gestützt auf die Beitrittsakte von 1994, insbesondere auf Artikel 165 Absatz 1,in Erwägung nachstehender Gründe:Nach Artikel 3 des genannten Beschlusses besteht der Ausschuß aus drei Sachverständigen je Mitgliedstaat und einem Stellvertreter für jedes Mitglied. Nach Artikel 4 desselben Beschlusses beträgt die Amtszeit der Sachverständigen und ihrer Stellvertreter drei Jahre.Mit Beschluß vom 20. Juni 1991 (2) hat der Rat die Mitglieder des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung auf dem Gebiet der Architektur und ihre Stellvertreter für die Zeit vom 20. Juni 1991 bis zum 19. Juni 1994 ernannt.Somit ist nunmehr die Ernennung, die Ersetzung bzw. die Wiederernennung dieser Mitglieder des Ausschusses und ihrer Stellvertreter sowie die Ernennung der österreichischen, finnischen und schwedischen Mitglieder und ihrer Stellvertreter erforderlich.Entsprechende Kandidatenlisten sind von den Regierungen der Mitgliedstaaten vorgelegt worden -BESCHLIESST:Einziger Artikel Die folgenden Personen werden für den Zeitraum vom 26. Februar 1996 bis zum 25. Februar 1999 zu Mitgliedern bzw. stellvertretenden Mitgliedern des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung auf Gebiet der Architektur ernannt:A. >PLATZ FÜR EINE TABELLE>B. >PLATZ FÜR EINE TABELLE>C. >PLATZ FÜR EINE TABELLE>Geschehen zu Brüssel am 26. Februar 1996.Im Namen des RatesDer PräsidentW. LUCHETTI(1) ABl. Nr. L 223 vom 21. 8. 1985, S. 26.(2) ABl. Nr. C 182 vom 13. 7. 1991, S. 1.


text:
Juha Lavapuro & Tuomas Ojanen: Hallitusohjelma ja perustuslaki – tippuiko perustuslaki pois prosessikaaviosta? – Perustuslakiblogi
 Juha Lavapuro & Tuomas Ojanen: Hallitusohjelma ja perustuslaki – tippuiko perustuslaki pois prosessikaaviosta?
 08.06.2015 Kirjoittanut Blogin toimitus 21 kommenttia
 Suomessa on viime vuosina pidetty poliittisen päätöksenteon ongelmana sitä, että ”muutosta johdetaan lakikirja kädessä”. Muun muassa viime vaalikaudella pääministerinä toiminut Jyrki Katainen (kok) kritisoi Helsingin Sanomissa 6.8.2013 sitä, että poliittisten ”johtopäätösten tekemistä yritetään korvata legalismilla”.
 Runsaan viikon vanha uusi hallitus tuntuu ottaneen Kataisen neuvoista vaarin ”Ratkaisujen Suomi” -otsikolla alunperin kulkenutta hallitusohjelmaa tehdessään. Vaikka hallitusohjelma ei suoranaisesti ole perustuslain tai kv. ihmisoikeussopimusten vastainen paria kohtaa lukuun ottamatta, hallitusohjelman henki ja painotukset kertovat, ettei sen synnyttämiseen käytetyissä vatulointikoreissa, päätösiteroinneissa ja prosessikaavioissa ole juuri ollut tilaa sen paremmin perustuslaille kuin kv. ihmisoikeussopimuksille ja EU-oikeudelle. Korkeintaan niistä juontuvat oikeudelliset näkökohdat ovat olleet mukana sattumanvaraisen oloisesti huomattuina äärirajoina poliittiselle päätöksenteolle. Samoin oikeus- ja työministerin tehtävien yhdistäminen ja ns. ”oikeustajun ja oikean oikeuspoliittisen linjan” – johon tässä tapauksessa näyttää kuuluvan mm. kuolemanrangaistuksen kannattaminen – ottaminen oikeusministerin keskeiseksi valintakriteeriksi kertoo paljon uuden hallituksen tavasta hahmottaa oikeutta ja sen merkitystä yhteiskunnassa..
 Hallitusohjelman linjausten etäisyys perustuslaista ja kv. ihmisoikeussopimuksista tulee hyvin esiin jo yksin vertailussa ”Valtiojärjestyksen perusteita” koskevan Suomen perustuslain 1 luvussa vahvistettuihin valtiosääntöperiaatteisiin.
 Perustuslain 1 § 2 momentin mukaan “Suomi osallistuu kansainväliseen yhteistyöhön rauhan ja ihmisoikeuksien turvaamiseksi sekä yhteiskunnan kehittämiseksi. Suomi on Euroopan unionin jäsen“. Saman pykälän 3 momentissa jatketaan, että ”valtiosääntö turvaa ihmisarvon loukkaamattomuuden ja yksilön vapauden ja oikeudet sekä edistää oikeudenmukaisuutta yhteiskunnassa.”
 Periaatteilla on erityisen läheiset yhteydet perustuslain 2 luvussa turvattuihin perusoikeuksiin ja Suomen kv. ihmisoikeusvelvoitteisiin, mutta ne ovat myös koko Suomen oikeusjärjestyksen perusperiaatteiden ilmaus. Hallitusohjelmasta kytkentöjä sen paremmin perustuslain 1 §:n perusperiaatteisiin kuin perusoikeuksiin ei juuri näy.
 Oikeastaan päinvastoin.
 Hallitusohjelman valossa ”Ratkaisujen Suomi” ei jatkossa profiloidu aktiivista ja rakentavaa kansainvälistä yhteistyötä rauhan, ihmisoikeuksien ja yhteiskunnan kehittämiseksi harjoittavaksi Suomeksi. Sitä vastoin ”Ratkaisujen Suomi” ajaa jatkossa omia kansallisia etujaan, pyrkien samalla määrätietoisesti kansainvälisen yhteistyön ja Euroopan integraation vaikutusten minimalisoimiseen. Esimerkkeinä voidaan viitata kehitysapuun tai kansainväliseen kriisinhallintaan kaavailtuihin leikkauksiin ja supistuksiin. Pakolaistenkin ottamisessa mennään pikemminkin entistä tiukempaan suuntaan. EU-asioissa keskiössä on sääntelyn keventäminen – mitä vähemmän unionia sitä parempaa Euroopan integraatiota.
 ”Ratkaisujen Suomi” ei ole perusoikeus- ja ihmisoikeusmyönteinen Suomi. Tästä kielii jo yksin se, että sana “talous” erilaisine johdannaisineen esiintyy hallitusohjelmassa 98 kertaa ja ”turvallisuus” 41. Ihmisoikeuksille taas kertyy viisi viittausta. Erityisesti taloudellisessa kriisissä keskeiselle ”yhdenvertaisuudelle” kertyy kaksi mainintaa, joista toisessa on kyse viittauksesta paikalliseen sopimiseen tarkoituksella varmistaa työnantajien yhdenvertainen kohtelu, missä taas viitataan kintaalla perustuslain 18 §:stä ilmenevälle vaatimukselle, jonka mukaan ketään ”ei saa ilman lakiin perustuvaa syytä erottaa työstä”. Sanaa ”oikeudenmukaisuus” saa vieläkin enemmän hakea. Lopulta lukijan on luovutettava, koska sitä ei mainita kertaakaan.
 Hallitusohjelma on suurelta osin säästö- ja menoleikkauspaketti. Perustuslaki tai kansainväliset ihmisoikeussopimukset eivät sinänsä kiellä säästöjä ja menoleikkauksia taloustilanteen niin edellyttäessä mutta ne asettavat kuitenkin suuntaviivoja ja rajoituksia säästöpäätöksille ja menoleikkauksille. Kuten muun muassa Euroopan unionin perusoikeusvirasto ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitea ovat huomauttaneet, ensinnäkin pitäisi aina arvioida systemaattisesti säästöpäätösten ja menoleikkausten perusoikeus- ja ihmisoikeusvaikutukset. Lisäksi pitäisi huolehtia siitä, etteivät leikkaukset ja supistukset ole syrjiviä ja etteivät ne varsinkaan kohdistu jo valmiiksi erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, kuten talouskriisin myötä harjoitettu talouskuripolitiikka on jo jokseenkin säännönmukaisesti tehnyt tutkimusten valossa useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
 Perusoikeus- ja ihmisoikeusvaikutusarviointi kuitenkin suorastaan kirkuu poissaolollaan hallitusohjelmasta. Sellaista ei edes edellytetä toteutettavaksi saati että asiaan olisi ylipäätään kiinnitetty aktiivisesti huomiota hallitusohjelmaa laadittaessa. Hallitusohjelma sitouttaa hallituspuolueet yhteensä 10 miljardin euron ns. kestävyysvajeen paikkaamiseen tavalla, joka huomattavan suuressa määrin kohdistuu opetukseen, tieteeseen ja kulttuuriin (-556 miljoonaa euroa) sosiaali- ja terveyspalveluihin (-451 miljoonaa euroa), sosiaalietuuksiin (-860 miljoonaa euroa) ja kehitysyhteistyöhön (-300 miljoonaa euroa). Valtiovarainministeriön laskelmien perusteella leikkaukset kohdistuvat tosiasiassa etenkin eläkeläisiin ja ikääntyneisiin (-16 % vähennys käytettävissä oleviin varoihin), lapsiperheisiin (-15 %), työttömiin ja sosiaaliturvan varassa oleviin (-15 %), sekä opiskelijoihin (-8 %).
 Lopputulos on, että siinä missä hallitusohjelma saattaakin olla hyvää luettavaa ammatin- ja elinkeinonharjoittajien, työnantajien ja työntekijöidenkin kannalta, se on enimmäkseen huonoa luettavaa lasten, nuorten, eläkeläisten sekä vainottujen, vammaisten ja syrjäytyneiden kannalta. Hallitusohjelma on taloudellisesti aktiivisten toimijoiden ohjelma. Sitä vastoin se ei ole lasten, nuorten, opiskelijoiden, eläkeläisten tai pakolaisten hallitusohjelma. Vaikka Euroopan talouskriisin yksi keskeinen opetus on juuri ollut, ettei säästöjä ja leikkauksia tulisi kohdistaa jo valmiiksi erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ja vaikka nyt olisi ollut jo runsaasti tutkimustietoa talouskriisin vaikutuksista perus- ja ihmisoikeuksiin, hallitusohjelmassa säästöjä kohdistetaan suorastaan härkäpäisen määrätietoisesti juuri valmiiksi haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin.
 Mitä sitten? Eikö demokraattiseen järjestelmään kuulu, että poliittiset puolueet voivat laatia erilaisia poliittisia ohjelmajulistuksia – sellaisiakin jotka vaikuttaisivat viis veisaavan perustuslain keskeisistä lähtökohdista? Eikö hallitusohjelma ole vain poliittinen asiakirja ilman oikeudellista sitovuutta ja merkitystä?
 Näin ei tietenkään ole. Kuten eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausuntokäytäntökin osoittaa, edellä viitatuilla perustuslain säännöksillä – niillä joissa puhutaan oikeudenmukaisuuden edistämisestä yhteiskunnassa ja kansainvälisestä yhteistyöstä rauhan ja ihmisoikeuksien hyväksi – on merkitystä perusoikeussäännöstön ja yleisemmin perustuslain tausta-arvoina ja tulkintaympäristönä. Niissä vahvistettujen valtion ja yhteiskunnan perusarvojen pitäisi vaikuttaa julkisen vallan toimenpiteisiin silloinkin, kun kyse on muustakin kuin lakien säätämisestä tai niiden soveltamisesta. Kun otetaan huomioon hallitusohjelman suuri merkitys hallituksen toiminnan suuntaajana ja määrittäjänä, perustuslainsäätäjän arvovalintojen ja linjanvetojen pitäisi näkyä myös hallitusohjelmassa.
 Perustuslain kannalta hallitusohjelman kirjaukset joka tapauksessa muuttuvat konkreettisiksi siinä vaiheessa, kun ne löytävät tiensä hallituksen esityksiin ja päätyvät eduskunnan käsiteltäväksi. Perustuslakiin ja ihmisoikeussopimuksiin juurikaan vilkuilematta kirjoitettu hallitusohjelma on omiaan tuottamaan perustuslakiin ja kansainvälisiin ihmisoikeusvelvoitteisiin törmääviä lakiehdotuksia ja budjettipäätöksiä.
 Viime päivinä tiedotusvälineistä on voitu lukea, ettei hallitusohjelmassa tavoiteltu paikallinen sopiminen työsuhteen purkamisen edellytyksistä aivan vastaa perustuslain 18 §:n 3 momentin vaatimusta siitä, ettei ketään saa ilman lakiin perustuvaa syytä erottaa työstä. Matti Wiberg puolestaan kirjoitti välittömästi hallitusohjelman julkistamisen jälkeen, että myös ohjelman kirjaukset yliopistojen valintakoemenettelyjen uudistamisesta ja kolmannen lukukauden ottamisesta käyttöön ovat ristiriidassa perustuslain 123 §:ssä turvatun yliopistojen itsehallinnon kanssa. Viikonloppuna voitiin niin ikään lukea Helsingin Sanomista työoikeuden asiantuntijoiden ihmettelyä hallitusohjelmasta sekä ennakointia työelämään liittyvien kohtien törmäämisestä kansainvälisiin sopimusvelvoitteisiin.
 Nämä lienevät vain jäävuoren huippu. Valtiosääntöoikeudellisia ongelmia voidaan ennakoida monissa muissakin kysymyksissä. Edellä on jo annettu käsitelty hallitusohjelman potentiaalisia ongelmia haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten sekä yleensä sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien toteutumisen kannalta. On aivan ilmeistä, että näitä säästöjä toteuttavia lainsäädäntöhankkeita joudutaan tarkoin arvioimaan eduskunnan perustuslakivaliokunnassa sitten, kun säästötavoitteet muuttuvat säästölakiehdotuksiksi. Ennen pitkään säästöjen ihmisoikeusvaikutuksia oletettavasti tutkitaan myös kv. Ihmisoikeuselimissä.
 Samoin konkreettisia ongelmia synnyttänevät hallitusohjelmankin valossa viime hallituskauden tapaan sote-uudistus, samoin kuin hallitusohjelmassa keskiöön nousseet kokeilukulttuuri ja verkkovalvonta.
 Ehdotetun sote-linjauksen mukaan kunnilta vietäisiin sote-tehtävät samoin kuin niihin liittyvä päätöksentekovalta, mutta niille kuitenkin voitaisiin jättää sote-palveluiden rahoitustehtävä. On ilmeistä, että tässä muodossa ehdotus olisi ristiriidassa perustuslaissa turvattuun kunnan asukkaiden itsehallintoon kuuluvan rahoitusperiaatteen kanssa.
 Myös sote-alueiden liian suuri määrä saattaa osoittautua perustuslain kannalta ongelmalliseksi. Sote-uudistuksen tarkoituksena on varmistaa sosiaali- ja terveyspalveluiden ja niin ollen perustuslain 19 §:ssä mainittujen oikeuksien toteutuminen perustuslain 6 §:n yhdenvertaisuusperiaatteen edellyttämällä tavalla koko maassa. Mitä pienemmiksi, taloudelliselta kantokyvyltään heikommiksi perustettavat sote-alueet jäävät, sitä heikommiksi käyvät myös edellytykset toteuttaa sote-uudistuksen tavoitteita. Kuten perustuslakivaliokunnan viime vaalikauden sote-lausunnoista voidaan lukea, perustuslain kannalta keskeisintä olisi pyrkiä ratkaisuun, joka toteuttaa optimaalisesti sekä perusoikeuksia että alueelliseen itsehallintoon ja sen kansanvaltaisuuteen liittyviä vaatimuksia. Viime vaalikaudella sote-ehdotukset törmäsivät itsehallintoa koskeviin vaatimuksiin – nyt taas ongelmat voivat nousta toisessa päässä jos uudistus ei varmista perustuslain 6 § ja 19 §:n toteutumista yhdenvertaisesti koko maassa.
 Hallitusohjelmassa linjataan, että ”Ratkaisujen Suomessa” otetaan käyttöön ”systemaattinen kokeilutoiminta ja luodaan säädöspohja helpottamaan kokeilujen järjestämistä.” Kokeilemisessa ei sinänsä ole valtiosääntöoikeudellisesti ongelmaa. Mikä tahansa laki on kokeilulaki sikäli, että eduskunta voi koska tahansa päättää kumota sen ja säätää uuden samaa yhteiskunnallista ongelmaa toisella tavalla ratkaisemaan pyrkivän lain – kunhan se vain pysyy perustuslain, kv. Ihmisoikeussopimusten ja EU-oikeuden puitteissa.
 Perustuslakiongelmia kuitenkin alkaa syntyä, jos kokeiluja järjestetään alueellisesti tai jos niiden piiri ulotetaan jollain muulla perusteella vain tiettyyn väestöryhmään. Kuten perustuslakivaliokunnan kokeilulainsäädäntöä koskevasta käytännöstä voidaan lukea, tämä ei lähtökohtaisesti vastaa perustuslain 6 §:n vaatimusta ihmisten kohtelemisesta yhdenvertaisesti lain edessä ja tähän liittyvää syrjinnän kieltoa. Silkka kokeilemisen tarkoitus ei yksinään voi olla sellainen perus- ja ihmisoikeusjärjestelmän kannalta hyväksyttävä syy, jonka perusteella ihmisiä voitaisiin asettaa toisiin nähden eri asemaan esimerkiksi heidän asuinpaikkansa tai muun henkilökohtaisen ominaisuuden perusteella.
 Tämän vuoden tammikuussa valmistuneen tiedonhankintalakityöryhmän mietinnön vanavedessä hallitus myös kaavailee ”säädösperustaa ulkomaantiedustelulle ja tietoliikennetiedustelulle”. Jos tämä tarkoittaa massamuotoista ja erittelemätöntä verkkovalvontaa, kuten tiedonhankintalakityöryhmänkin mietinnön perusteella väkisinkin vaikuttaa, ajaudutaan väistämättä ongelmiin perustuslain 10 §:ssä turvatun yksityiselämän suojan ja luottamuksellisen viestin salaisuuden kanssa. Perustuslakimme kun sallii säätää lailla välttämättömistä rajoituksista viestin salaisuuteen ainoastaan yksilön tai yhteiskunnan turvallisuutta taikka kotirauhaa vaarantavien rikosten tutkinnassa, oikeudenkäynnissä ja turvallisuustarkastuksessa sekä vapaudenmenetyksen aikana. Tiedustelutoimintaan liittyvä varhaisvaiheen tiedonhankinta, jonka taustalla ei ole mitään konkreettia rikosepäilyä, ei yksinkertaisesti mahdu perustuslain puitteisiin. Tosin työryhmän mietinnössä väläytetään perustuslain 10 §:n muuttamista, jotta perustuslaki ei estäisi kaavailtuja hankkeita. Tämä olisikin tietenkin yksi tapa varmistaa se, ettei hallitus ”ryhdy riitelemään perustuslain kanssa”, kuten YLE uutisoi oikeusministerin linjanneen. Suomen perustuslain muuttaminen verkkovalvonnan sallimiseksi olisi kuitenkin kauniisti sanoen mielenkiintoinen signaali maailmalle tilanteessa, jossa muulla pikemminkin koetetaan rajoittaa verkkovalvontaa ja muutoinkin yritetään parantaa edellytyksiä yksityiselämän ja luottamuksellisen viestin salaisuuden suojan toteutumiselle tietoverkoissa.
 Uuden hallituksen keskeisenä mantrana on ollut luottamus. Joku voisi olettaa, että demokraattisessa oikeusvaltiossa nimenomaan perustuslain ottaminen hallituksen toiminnan perusteeksi ja perustuslaissa vahvistettujen perusarvojen ja -periaatteiden aktiivinen edistäminen hallitusohjelmassa olisi omiaan rakentamaan kestävää ja laajakantoista luottamusta yhteiskunnassa etenkin taloudellisesti vaikeina aikoina. Hallitusohjelmassa luottamusta ei ole kuitenkaan rakennettu perustuslain varaan.
 Juha Lavapuro & Tuomas Ojanen
 Filed Under: Juha Lavapuro, Tuomas Ojanen Tagged With: Hallitusohjelma, Luottamus, Oikeudenmukaisuus, Perus- ja ihmisoikeusvaikutukset, Yhdenvertaisuus
 « Anu Mutanen: ”Suomi on täysivaltainen tasavalta... Suomi on Euroopan unionin jäsen” – Suvereenisuussääntelyn ja -tulkinnan muutos EU-jäsenyyden aikana
 Juhani Kortteinen: Perhesuhteisiin perustuva työsyrjintä on rikos »
 08.06.2015 16:41
 Arvoisien blogistien kannattaisi käydä lukemassa aiheeseen liittyvä Osmo Soininvaaran (vihr./oppositio) blogikirjoitus: http://www.soininvaara.fi/2015/06/06/jaahyvaiset-eduskunnalle-5-juristerian-nousu/ elleivät vielä ole niin tehneet.
 Itse olen kommentoinut Soininvaaran blogin keskusteluketjuun: ”Perustuslain tulkinnan osalta kyse on siitä, etteivät perustuslakivaliokunnan poliitikot ota itselleen sitä valtaa, mikä heille kuuluu. Ei perustuslakivaliokunnan tarvitse olla mikään perustuslakiasiantuntijoiden harvalukuisen joukon kumileimasin, vaan sillä on halutessaan täysi vapaus tulkita pykäliä maalaisjärkisemmin.”
 Eli juridikaan maallikkona, mutta kansalaisena rohkenen olla sitä mieltä, että valta on kansalla, ja sitä kautta poliittisella järjestelmällä. Ei siis perustuslakiasiantuntijoilla.
 Soininvaara itse on kommentoinut ko. postauksensa kommenttiketjuun: ”Lisäksi perustuslakiin kuuluu sellainenkin ajatus, että tämänkaltaisista säännöistä päättää Suomen kansa jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta. Se menee jopa oikeusoippineiden saivartelun yläpuolelle.”
 Tauno O. Mehtälä says:
 Tällä Jouni Martikaisen (ja Osmo Soininvaaran) suosittamalla tavalla perustuslaki (ja muutkin lait) menettää suuren osan merkitystään. Omalta osaltani kannattaisin ”enemmän saivartelua” eli perustuslakituomioistuimen perustamista maahan ja perustuslain lupaamien perusoikeuksien ja -vapauksien rikkomisten kriminalisointia.
 Olemme nähneet jo riittävästi ”maalaisjärjen käyttöä”, kun poliittisesti valikoitunut eduskunnan perustuslakivaliokunta on hallitusta edustavan enemmistönsä turvin tulkinnut perustuslakia hallitusta suosivalla tavalla.
 Soininvaaran fiktiivinen ”Suomen kansako” se nyt ottaisi edustajiensa välityksellä perustuslain tulkinnan ”tämänkaltaisista säännöistä” suvereenisti hanskaansa. Tapahtuiko tätä edes Saksassakaan Adolf Hitlerin ollessa vallassa?
 Jo nykyinen pitkään jatkunut käytäntö, jossa hallitus paimentaa omat edustajansa ruotuun vähän kaikissakin kysymyksissä, on perustuslain vastainen. Nytkö sitä Osmo Soininvaara ja kumppanit yrittävät vielä tiivistää.
 Kuvaavaahan oli tässä suhteessa Persujen puheenjohtajan Timo Soinin lausahdus, jossa hän kovin sanoin patisti oman puolueensa kansanedustajia ruotuun. Taisi Soini tuossa taannoin edustaa hieman toisenlaistakin ajattelua? Persuilla onkin kaikkinensa menossa hulppeat takinkääntöviikot.
 Ari-Matti Nuutila says:
 10.06.2015 20:54
 Voi tästä olla maltillisempaakin mieltä. Etenkin maissa, joissa blokkivaalien vuoksi jo vaalikamppailussa on esillä luonnokset hallitusohjelmiksi, ohjelmat ovat perus- ja ihmisoikeuksien raameissa toteutettavia poliittisia ”ramar och riktlinjer” eikä ”regler”. Näin ainakin Ruotsissa, jossa olen itsekin tainnut kirjoitella joitakin rivejä. Fraasi ”arvioimalla vaikutukset perusoikeus- ja ihmisoikeuksiin” ei lisäarvoa tuo.
 Yksityiskohta. Alueellisista kokeiluista olen ollut ja olen eri mieltä PeV:n (PeVL 34/2004 vp )kanssa, mitä tulee nuorisorangaistuksen kehittämiseen. Vaihtoehtoja on kaksi. Joko kehitetään siellä, missä volyymiä eli asiakkaita on ja, missä on asiantuntevaa henkilöstöä. Olivat siten suurempien kaupunkien nuorisorikolliset tai ei. Tai sitten jätetään kokonaan sääntelemättä, kuten tehtiin sovittelun kanssa, ja onnistunut sovittelu sai vaikutuksensa aika keinotekoisesti yleisten toimenpiteistä luopumista sääntelevien lainkohtien kautta. Jos yhdenvertaisuus on relevanteissa suhteissa samanlaisten tapausten käsittelemistä samalla tavalla, alueellisia rajauksia voi usein pitää relevanteissa suhteissa erilaisina. Näin seuraamusvalikoimaa on kehitetty muuallakin, hankkimalla tietoa ”best practises” malleista.
 Työkyvyttömyyseläkeläinen says:
 14.06.2015 15:35
 Itse tein laskutoimituksia ja totesin käytettävissä olojen tulojeni asumiskulujen jälkeen tippuvan 500 eurosta 340 euroon mikäli eläkkeensaajan asumistuen lakkautus toteutuu. Totesin että jos näin käy, minulla ei ole enää varaa asua Suomessa ja aloin miettimään vakavasti muuttamista Espanjaan. 300-400 euroa vuokraan ja se mitä jää jäljellä takuueläkkeestä tarjoaa vähintään yhtä hyvän ellei paremman elintason kuin nyt.
 15.06.2015 16:18
 Takuueläkettä ja asumistukea ei makseta ulkomaille muun kuin tilapäisen oleskelun aikana.
 300 eurolla kuukaudessa saa espanjassa tai portugalissa vuokrattua 200 neliön asunnon. 100-150 neliön asunnot saa 100-200€ kuukaudessa. 50-100 neliön 50-100€ kuukaudessa. Vesi ja sähkö sisältyvät yleensä vuokraan. Hyviltä alueilta ei parhailta alueilta. Toki jos tyytyy normaali alueisiin lähtee vielä 20-50€ pois kaikista neliö ryhmistä. Espanjassa ja portugalissa asuntojen vuokrat 6-8 kertaa halvempia kuin Suomessa keskimäärin. Elinkustannukset noin 70% halvempia kuin Suomessa eli ruokaa ja muita saat 70% halvemalla. Ruokaan ei mene 50€ enempää kuukaudessa. Suomessa menee vähintään 160€ /kk
 Kun muutosta on kulunut muuttovuoden jälkeen kolme vuotta, henkilö on Suomessa rajoitetusti verovelvollinen. Rajoitetusti verovelvollinen ei ole velvollinen maksamaan Suomeen Yle-veroa.
 Eli jäät aika paljon voitolle ja saat elää lämpimässä. Kaikki on vain niin paljon halvempaa, että pelkällä kansaneläkkeellä 636,63 elää helposti espanjassa/portugalissa/virossa. Tuosta vuokra vaikka 100€ ja ruoka 50€ + muut 20€ = 170€ /kk eli ylimääräistä jää 450-470€ /kk
 Virossa 6-8 kertaa myös vuokrat halvempia mutta elinkustannuksissa noin 85% edullisempi.
 Uusipää says:
 14.06.2015 17:54
 Voisiko arvon oikeustieteen professorit ihmisoikeuksia pohtiessaan miettiä miten ihmisoikeutemme toteutuvat kolmikannassa, ja onko ay-liikkeen valta ristiriidassa demokratian kanssa?
 Myös kaipaisin pohdintaa siitä, miten ylikireä verotus ja progressio toteuttaa perus- ja ihmisoikeuksiimme kuuluvaa omaisuudensuojaa?
 Vaatiiko ihmisoikeudet rahojemme lahjoittamista Kreikkaan? Eikö Suomen perustuslain tulisi turvata ihmisoikeuksien toteutuminen nimenomaan Suomessa? Kun vähennämme kehitysapuamme, jää meille enemmän varoja ihmisoikeuksien toteuttamiseen kotimaassa.
 Taitaapa perustuslaissamme olla viittaus myös turvallisuuteen. Toteutuvatko ihmisoikeudet hyvin Venäjällä ja haluavatko professorit maatamme Venäjän vallan alle? Kun panostamme turvallisuuteen, eikö se ole juuri tärkeintä ihmisoikeuksiemme puolustusta? Onko lukuisat viittaukset turvallisuuteen hallitusohjelmassa ihmisoikeuksiemme kannalta huono asia?
 Mutta ei. Arvon professorit toimivat ay-liikkeen kätyreinä ja tyystin sivuuttavat kp-oikeudet ja painottavat tss-oikeuksia. Ei siinä mitään, mutta kun samanaikaisesti vaativat itselleen valtaa, alan olemaan huolestunut. Jos ei valtiosääntöoikeuden professori puutu ay-liikkeen valtaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia loukkaavana, on tietämys ihmisoikeuksista nollatasoa, tai puuttuminen ihmisoikeuksiin valikoivaa ja puoluepoliittisesti määrättyä. Silloin kun professorin hattu päässä esiinnytään toivoisi objektiivisuutta, nettoveronmaksajien varoilla kuitenkin rällästätte.
 14.06.2015 18:08
 Sanan oikeudenmukaisuus esiintyminen eri hallitusten hallitusohjelmissa. Väittämä siitä, etteikö se esiintyisi Sipilän hallitusohjelmassa on valheellinen. Toisaalta tämän tilaston valossa on hyvin kyseenalaista, kertoisiko sanan esiintyminen mitään erityistä hallitusohjelmasta.
 Koivisto II: 1
 Sorsa III: 0
 Sorsa IV: 0
 Holkeri: 2
 Aho: 6
 Lipponen: 5
 Lipponen II: 2
 Jäättenmäki: 2
 Vanhanen: 2
 Vanhanen II: 12
 Kiviniemi: 1
 Katainen: 21
 Stubb: 5
 Sipilä: 3
 15.06.2015 04:04
 Tämän blogauksen voi tiivistää seuraavasti: Mistään ei saa säästää. Lakia on tulkittu hyvin tiukasti, eikä vastavuoroisesti anneta vaihtoehtoja, mistä nämä rahat voisi säästää. Varmasti kaikille on selvää, ettei nykyinen taloustilanne ole kestävällä pohjalla. Hämmästyttävän monille kuitenkaan se ei näytä olevan selvää, että kun valtiontalous tekee kreikat, niin siitä aiheutuu huomattavasti pahempia ongelmia ja silloin tiukasta laintulkinnasta ei ole enää mitään apua.
 Talvi on tulossa. Kiristämmekö vyötä vai syömmekö talvivarastot tyhjiksi ennen talvea?
 Eläkkeensaajien asumistuen lakkauttaminen on perustuslain vastainen TSS ja heikennyskielto perusteilla says:
 21.08.2015 21:40
 Jos pitää paikkansa kirjoittajien kannanotto ”Hän korostaa, että julkisen talouden menoleikkauksille ei tietenkään ole mitään oikeudellista estettä.” niin mitä merkitystä sitten on PL 19 §, TSS:llä ja heikennsyskiellolla.
 k.karttunen says:
 12.09.2015 12:14
 Blogistien pitäisi nyt astua ideoiden kanssa julkisuuteen. Esittäkää selväsanaisesti ehdotuksia siitä, millaisia toimenpiteitä perustuslaki sallii turvapaikanhakijoiden ja jo oleskeluluvan/pakolaisstatuksen saaneiden kulujen vähentämiseksi.
 Mikä on mahdollista pakolaiskulujen vähentämiseksi?
 Jos muutokset ovat mahdollisia esim. Tanskanssa, niin miksi ne eivät olisi mahdollisia Suomessakin?
 Vai onko perustulakia muutettava?
 Hilkka Laikko says:
 12.05.2016 08:32
 Eu moitti Puolaa korruptoituneesta Perustuslakituomioistuimesta – Meillä ei edes ole Perustuslakituomioistuinta. Jos katsotaan taaksepäin Suomen historiaa Perustuslain ja Ihmioikeuksien valossa, niille ei ole ollut sijaa poliittisessa päätöksen teossa sitten 1990 -luvun. Minusta on käsittämätöntä tämä hypetys ”oikeusvaltiosta”, kun samaan aikaan on poljettu maanrakoon 90-luvun uhrien omaisuuden suoja, oikeudenmukainen oikeudenkäynti, elinkeinon vapaus – eikä velkavankeus -termin käyttö ole kaukana niiden ihmisten tilanteesta, jotka 5. kertaa maksavat yhtä ja samaa velkaa 18 %:n koroilla. Tässä maassa hallitukset 90-luvulta ovat hypettäneet, kuinka ”erinomaista” talouspolitiikkaa on noudatettu. Mitä erinomaista on siinä, että lähes velaton maa ajettiin 100 miljardia velkaa olevaksi rupuvaltioksi, 65 000 rehellistä, elinkelpoista yritystä ryöstettiin, aiheutettiin 600 000 ihmisen työttömyys ja edelleen 2016 meillä 540 000 ihmistä ulosotossa, lähes 600 000 työttömänä, 317 500 maksuhäiriöistä ja 57 000 nuorta syrjäytyneenä edelleen 90-luvun jäljiltä. Jos joku haluaa lisää faktaa Ihmisoikeus- ja perustuslainloukkauksista Suomessa, mielelläni kerron useista sadoista tapauksista, jotka ovat vailla oikeusturvaa tässä maassa.
 Hans Kallberg says:
 15.05.2016 12:24
 ei suomessa ihmisoikeudet ole aikaieminkaan olleet esteenä lakiuudistuksille. koko eduskunta ja hallitus tietää maan tavan toimia, ja sen että tämä maksaa joka vuosi 2 miljardia euroa. summa koostuu vastuista joita vastuuvakuuttajat jättävät yhteiskunnan maksettavaksi. eduskunnan siunaamana ja presidentin hyväksymänä osalta kansaa rajoitetaan perusoikeuksia vammaan tai sairauteen vedoten kenekään siihen puuttumatta. tässä nykyisen vastuuministerin keskustelualoite eduskunnasta viime kaudelta, tietoa on mutta ei halua muutoksella. . https://www.perussuomalaiset.fi/news/keskustelualoite-tapaturmaisesti-vammautuneiden-ja-potilasvahinkoa-karsineiden-mahdollisuuksista-puolustaa-oikeuksiaan/
 ja tässä ote elämästä suomessa, en ole ainut vaan meitä vakutusvammautuneita on maassa kymmeniä tuhansia. http://ala-sairastu-vakavasti.blogspot.fi/2014/11/tapaus-hans-kallberg-osa-3.htm
 Suomi rikkoo ihmisoikeussopimuksia... eli uusi hallitus ? – 2015 | ...matkalla pään sisällä........ sanoo:
 15.06.2015 16:26
 [...] Professoreiden kannanottoon voi perehtyä Perustuslakiblogissa. [...]
 Hallituksen leikkaukset perustuslainvastain ja ihmisoikeuksienvastaisia | suomimedia sanoo:
 15.06.2015 16:32
 [...] ja perustuslaki – tippuiko perustuslaki pois prosessikaaviosta https://perustuslakiblogi.wordpress.com/2015/06/08/juha-lavapuro-tuomas-ojanen-hallitusohjelma-ja-pe… Oikeustieteilijät: Hallitus sivuuttaa menoleikkauksissa ihmisoikeudet [...]
 Ajatuspaja Libera | Synkkää menoa Suomessa sanoo:
 06.08.2015 13:06
 [...] vaikka niiden avulla saataisiin kuinka hyvää yhteiskunnallista tietoa. Osasyyllisiä tähän ovat perustuslakiasiantuntijat, joiden tulkinnan mukaan hallintokokeilut rikkovat tasapuolisen kohtelun vaatimusta vastaan. Muissa [...]
 Vastauksia maahanmuuttoblogin kansalaispalautteeseen – Perustuslakiblogi sanoo:
 13.09.2015 20:55
 [...] myös keväiseen blogikirjoitukseen, jossa tuoreeltaan arvioimme kriittisesti hallitusohjelman kielteisiä vaikutuksia erityisen [...]
 Perustuslailla hallitusta lyödään...! | Olavi Hillgren sanoo:
 07.10.2015 21:34
 [...] yliopisto) ja Tuomas Ojanen,( valtiosääntöoikeuden professori, Helsingin yliopisto) repostelevat blogikirjoituksessaan (Perustuslakiblogi 8.62015) varsin rankasti Sipilän hallituksen hallitusohjelmaa. [...]
 Asiantuntijat lyövät hallitusta perustuslailla! | Olavi Hillgren sanoo:
 07.10.2015 22:34
 [...] yliopisto) ja Tuomas Ojanen,( valtiosääntöoikeuden professori, Helsingin yliopisto) repostelevat blogikirjoituksessaan (Perustuslakiblogi 8.62015) varsin rankasti Sipilän hallituksen hallitusohjelmaa. Tutkimustapa oli [...]
 Huippuasiallisesti hiilidioksidipäästötutkimuksesta - Image-blogit sanoo:
 [...] kuka keskustaan. Kokeen tuloksena saataisiin selville asuinpaikan vaikutus hiilijalanjälkeen. Perustuslakiviisaat tuskin sallisivat tällaisen kokeen järjestämistä. Mutta hyvällä tuurilla tutkijat voisivat [...]
 Onko perustuslaki purukumia?- 2017 | matkalla pään sisällä........ sanoo:
 28.05.2017 08:47
 [...] Hallitus ”viis veisaa perustuslain keskeisistä lähtökohdista”, he kirjoittivat Perustuslakiblogissa. [...]
 Juha Lavapuro & Tuomas Ojanen: Hallitusohjelma ja perustuslaki – tippuiko perustuslaki pois prosessikaaviosta? | Ire Ro sanoo:
 [...] Lähde: Juha Lavapuro & Tuomas Ojanen: Hallitusohjelma ja perustuslaki – tippuiko perustuslaki pois pr... [...]
 Vastaa käyttäjälle Suomi rikkoo ihmisoikeussopimuksia... eli uusi hallitus ? – 2015 | ...matkalla pään sisällä........ Peruuta vastaus
 Petri Freundlich: Ihmisoikeudet ja digitalisaatio
 Martin Scheinin: Kriminalisoitaisiinko terroristijärjestön jäsenyys, kaikki matkustaminen kriisialueelle vai osallistuminen aseelliseen konfliktiin?
 Pauli Rautiainen: Mikä on ministerivastuuasia ja miten sen käsittely etenee?
 Sanna Mustasaari: al-Holin suomalaisnaiset ja -lapset kansainvälisen yksityisoikeuden näkökulmasta
 Suvianna Hakalehto & Virve Toivonen: al-Holin leirillä olevien lasten oikeudet
 al-Hol Alkuperäiskansojen oikeudet Asiantuntijat Asiantuntijavalta Avioliittolainsäädäntö Avoimuus Blogit Budjettivalta Demokratia Eduskunnan oikeusasiamies Eduskunta Ehdottomat kiellot Elektroninen valvonta EU EU-oikeus EU-tuomioistuin Euro Eurokriisi Euroopan ihmisoikeustuomioistuin Euroopan unioni Eurooppalainen valtiosääntöoikeus hallitus Hallitusohjelma Henkilötietoejen suoja IACL Ihmisarvo Ihmisoikeudet ISIS Itsehallinto Julkisuus Kansainvälinen oikeus Kansalaisaloite Kerjäämisen kieltäminen Koulut Kunnallinen itsehallinto Laillisuusvalvonta Lapsen oikeudet Lasten oikeudet massavalvonta Ne bis in idem Oikeudenmukaisuus Oikeusvaltio OMT-ohjelma Perusoikeudet perustuslain muuttaminen Perustuslaki Perustuslakituomioistuin Perustuslakivaliokunta Pohjoismaat Populismi Rasismi Riippumattomuus Rikosoikeus Sananvapaus Seksuaaliset vähemmistöt Sosiaaliset oikeudet Sosiaalisten oikeuksien komitea Sote Suomi Syrjintä Tarkkailuhaalarit Tehokkaat oikeussuojakeinot Terrorismi Terrorismin määritelmä Terrorismirikokset Terve järki Tuomioistuimet Turvapaikanhakijat Ulkomaalaiset Uskonnonvapaus Valtiosääntökulttuuri Valtiosääntötuomioistuin Yhdenvertaisuus Yhdistymisvapaus Yksityiselämän suoja
 546 927


text:
Mary is the debut solo album by Mary Travers of Peter, Paul and Mary. It was the most successful of the five solo albums she recorded between 1971 and 1978.
 The album was released on CD for the first time in 2008 as part of the "Solo Recordings" three-CD set released by Rhino Entertainment and sold exclusively at Barnes & Noble. The three-CD set contains the self-titled debut solo albums of all the three members of the group.
 Reception
 Sounds gave the album a resoundingly positive review, praising the warmth and variety of Travers's vocals, applauding the choice of Lee Holdridge as the arranger and conductor, and saying that the songs "are all natural reflections of Mary's outlook on life, love and herself and are handled by everyone connected with the album with delicacy and feeling."
 Track listing
 Side one
 "The Song is Love" 3:00 (Paul Stookey, Peter Yarrow, Mary Travers, David Dixon, Richard Kniss)
 "I Guess He'd Rather Be in Colorado" (2:06) (Bill Danoff, Taffy Nivert)
 "Children One and All" (3:17) (Rod McKuen)
 "The First Time Ever I Saw Your Face" (2:50) (Ewan MacColl)
 "I Wish I Knew How It Would Feel to Be Free" (3:25) (Billy Taylor, Dick Dallas)
 "Erika with The Windy Yellow Hair" (1:15) (Mary Travers, Lee Holdridge)
 "Rhymes and Reasons" (2:37) (John Denver)
 Side two
 "Follow Me" (2:36) (John Denver)
 "On the Path of Glory (La Colline Au Whisky)" (2:15) (Kris Ife, Guy Magenta, Petula Clark, Pierre Delanoë, Hal Shaper)
 "Circus" (3:16) (John Denver, Michael Johnson, Laurie Kuehn)
 "Song for the Asking" (2:03) (Paul Simon)
 "Indian Sunset" (6:59) (Elton John, Bernie Taupin)
 Personnel
 Mary Travers – vocals
 John Denver - guitar
 Sal DiTroia - guitar
 Paul Griffin - piano
 Frank Owens - piano
 Margaret Ross - harp
 Technical
 Milton Okun - producer
 Lee Holdridge - arranger, conductor
 Phil Ramone - associate producer and recording engineer
 Milton Glaser - design
 Carl Fischer - photography
 Charts
 Album - Billboard (United States)
 References
 1971 debut albums
 Mary Travers albums
 Albums produced by Phil Ramone
 Warner Records albums
 Albums produced by Milt Okun
 Albums arranged by Lee Holdridge
 Albums conducted by Lee Holdridge
 Albums with cover art by Milton Glaser


text:
 30.11.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 317/13
 A határokon történő áruellenőrzések összehangolásáról szóló, 1982. október 21-i genfi nemzetközi egyezmény (harmonizációs egyezmény) módosítása (1)
 Az ENSZ C.N.534.2011.TREATIES – 1 letéteményesi értesítés alapján a harmonizációs egyezmény 9. mellékletének alábbi szövege 2011. november 30-án hatályba lép.
 „9. MELLÉKLET
 A HATÁRÁTLÉPÉSI ELJÁRÁSOK KÖNNYÍTÉSE A NEMZETKÖZI VASÚTI ÁRUFUVAROZÁSBAN
 1. cikk
 Elvek
 (1) Az egyezmény rendelkezéseit kiegészítő ezen mellékletnek az a célja, hogy meghatározza azokat a lépéseket, amelyek a nemzetközi vasúti árufuvarozásban a határátlépések megkönnyítéséhez és gyors lebonyolításához szükségesek.
 (2) A Szerződő Felek vállalják, hogy a vasúti árutovábbítással kapcsolatos valamennyi területen együttműködnek a dokumentumokhoz és eljárásokhoz kapcsolódó alakszerűségek és követelmények minél messzemenőbb egységesítése érdekében.
 2. cikk
 Fogalommeghatározás
 »Határállomás (határátléptetési állomás)«: olyan vasútállomás, ahol vasúton fuvarozott áruk határátlépését lehetővé tevő operatív vagy igazgatási eljárásokra kerül sor. A vasútállomás a határon vagy annak közelében lehet.
 3. cikk
 A nemzetközi vasúti árufuvarozásban részt vevő hivatalos és egyéb személyek határátlépése
 (1) A Szerződő Felek arra törekednek, hogy a vontatójárművek és a hűtött fuvareszközök személyzetének, a szállítmányok kísérőszemélyzetének, valamint a határállomások (határátléptetési állomások) személyzetének a nemzetközi árufuvarozásban részt vevő tagjai részére történő vízumkibocsátás könnyített eljárással, a valamennyi vízumkérelmezőre alkalmazott legjobb nemzeti gyakorlatnak megfelelően történjék.
 (2) Az 1. bekezdésben felsorolt személyek határátlépésére vonatkozó eljárások – beleértve az e személyek jogállását igazoló hivatalos iratokat is – kétoldalú megállapodás alapján kerülnek meghatározásra.
 (3) Közös ellenőrzések alkalmával a határállomáson (határátléptetési állomáson) ellenőrzéseket végző határigazgatási, vámügyi és egyéb szervek tisztviselői – hivatalos feladataik ellátása során – a Szerződő Felek által saját állampolgáraik számára előírt hivatalos iratokkal lépik át a határt.
 4. cikk
 A határállomásokra (határátléptetési állomásokra) vonatkozó követelmények
 A határállomásokon (határátléptetési állomásokon) megkövetelt alakszerűségek ésszerűsítése és gyors lebonyolítása érdekében a Szerződő Felek az alábbi minimális követelményeket teljesítik a nemzetközi vasúti áruforgalmat lebonyolító határállomásokon (határátléptetési állomásokon):
 1.
 A határállomások (határátléptetési állomások) olyan épületekkel (helyiségekkel), felszereléssel, létesítményekkel és műszaki berendezésekkel rendelkeznek, amelyekkel minden nap, a nap bármely órájában ellenőrzések végezhetők, amennyiben az árufuvarozás volumene ezt indokolja és célszerűvé teszi.
 2.
 A növény-egészségügyi, állat-egészségügyi és egyéb ellenőrzések helyszínéül szolgáló határállomásokat (határátléptetési állomásokat) megfelelő műszaki felszereléssel kell ellátni.
 3.
 A határállomások (határátléptetési állomások) és a hozzájuk csatlakozó vasúti pálya terhelhetőségét és forgalmi kapacitását a forgalom volumenéhez kell szabni.
 4.
 Ellenőrzési területeknek, valamint olyan raktárhelyiségeknek kell rendelkezésre állniuk, ahol a vámellenőrzés vagy egyéb ellenőrzés alá vont áru átmenetileg tárolható.
 5.
 Az információk – különösen a határállomáshoz (határátléptetési állomáshoz) közeledő áruval kapcsolatos, a vasúti fuvarlevélben és a vámáru-nyilatkozatban szereplő információk – előzetes cseréjéhez megfelelő berendezéseknek, létesítményeknek, valamint információs technológiai és hírközlési rendszereknek kell rendelkezésre állniuk.
 6.
 A határállomásokon (határátléptetési állomásokon) a lebonyolítandó forgalom volumenéhez mérten elegendő képzett személyzetnek kell rendelkezésre állnia a vasúti, határigazgatási, vámügyi és egyéb szervek részéről.
 7.
 A határállomások (határátléptetési állomások) olyan műszaki felszereléssel, létesítményekkel, valamint információs technológiai és hírközlési rendszerekkel rendelkeznek, amelyekkel a gördülőállománynak a határhoz való megérkezése előtt fogadni és hasznosítani tudják a gördülőállománynak a hatóságok és a vasúttársaságok által saját hatáskörük keretében végzett műszaki jóváhagyására és műszaki vizsgálatára vonatkozó információkat, hacsak e feladatok ellátásáról a Szerződő Felek nem állapodtak meg másképp.
 5. cikk
 Szomszédos országok együttműködése a határállomásokon (határátléptetési állomásokon)
 Az egyezmény 7. cikkével összhangban a Szerződő Felek a gördülőállomány, a konténerek, a vasúti teherkocsikon szállított félpótkocsik és az áruk ellenőrzése, valamint a szállítási és a kísérő dokumentáció feldolgozása tekintetében összehangolják intézkedéseiket, és arra törekednek, hogy kétoldalú megállapodások alapján szervezzék meg a közös ellenőrzés minden formáját.
 6. cikk
 Ellenőrzések
 A Szerződő Felek:
 1.
 mechanizmust hoznak létre a gördülőállomány, a konténerek, a vasúti teherkocsikon szállított félpótkocsik és az áru minden ellenőrzési formájának kölcsönös elismerésére, amennyiben azonos célú ellenőrzésekről van szó;
 2.
 a vámellenőrzést a kockázatértékelésen és -kezelésen alapuló kiválasztás elve szerint végzik. Általános szabályként a fizikai vizsgálattól el kell tekinteni akkor, ha az áruról minden előírt információt közöltek, és ha az áru megfelelően lezárt és lepecsételt gördülőeszközben, konténerben, vasúton szállított félpótkocsiban vagy vasúti teherkocsiban található;
 3.
 a határállomásokon (határátléptetési állomásokon) egyszerűsített ellenőrzéseket végeznek, és lehetőség szerint a kiindulási állomásra vagy a célállomásra helyeznek át bizonyos ellenőrzéseket;
 4.
 árutovábbítás alatt lévő árut – az egyezmény 10. cikkének, 2. melléklete 4. cikkének, 3. melléklete 5. cikkének és 4. melléklete 5. cikkének sérelme nélkül – csak akkor vesznek vizsgálat alá, ha ezt az adott körülmények vagy kockázatok indokolják.
 7. cikk
 Időkorlátok
 (1) A Szerződő Felek gondoskodnak a vonatoknak a határállomásokon (hátárátléptetési állomásokon) történő fogadásával és továbbításával járó technikai műveletekre – köztük mindenfajta ellenőrzésre – vonatkozó, kétoldalú megállapodásokban rögzített időkorlátok betartásáról, és a felhasznált technológia és berendezések fejlesztése révén ezen időkorlátok csökkentésére törekednek. A Szerződő Felek vállalják, hogy a következő években a lehető legkisebbre csökkentik az időkorlátot.
 (2) A Szerződő Felek nyilvántartják a vonatoknak, illetve a vasúti teherkocsiknak a határállomásokon (határátléptetési állomásokon) keletkezett késését, és az adatokat továbbítják az érintett félnek, az pedig elemzi azokat, és a késések csökkentésére alkalmas intézkedéseket javasol.
 8. cikk
 Dokumentáció
 (1) A Szerződő Felek biztosítják, hogy a szállítási és a kísérő dokumentumok az importáló országok és a tranzitországok jogi szabályozásával összhangban kerüljenek kibocsátásra.
 (2) A Szerződő Felek arra törekednek, hogy kölcsönös kapcsolattartásuk keretében az árukat kísérő – a Szerződő Felek jogi szabályozásával összhangban kiállított – vasúti fuvarlevelekben és vámáru-nyilatkozatokban foglalt adatoknak elektronikus eszközökkel történő továbbítása révén csökkentsék a papíralapú dokumentumok használatát, és egyszerűsítsék a dokumentációs eljárásokat.
 (3) A Szerződő Felek arra törekednek, hogy előzetesen a vámhatóságok rendelkezésére bocsássák a határállomásokra (hátárátléptetési állomásokra) érkező árukra vonatkozó, a vasúti fuvarlevélben és a vámáru-nyilatkozatban szereplő információkat. Az információ átadására szolgáló formátumot, valamint a vonatkozó eljárást és határidőket a Szerződő Felek határozzák meg.
 9. cikk
 A CIM/SMGS vasúti fuvarlevél használata
 A Szerződő Felek – a nemzetközi megállapodásokban jelenleg előírt egyéb szállítási dokumentumok helyett – használhatják a CIM/SMGS vasúti fuvarlevelet, és az egyúttal vámokmányul is szolgálhat.”
 (1) HL L 126., 1984.5.12., 1. o.


text:
 19.10.2017
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 270/29
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 59/2016,
 18. märts 2016,
 millega muudetakse EMP lepingu XXI lisa „Statistika“ [2017/1889]
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/359, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1338/2008 tervishoiu kulude ja rahastamise statistika osas (1).
 (2)
 Seetõttu tuleks EMP lepingu XXI lisa vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 EMP lepingu XXI lisa punkti 18z5 (komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 205/2014) järele lisatakse järgmine punkt:
 „18z6.
 32015 R 0359: komisjoni määrus (EL) 2015/359, 4. märts 2015, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1338/2008 tervishoiu kulude ja rahastamise statistika osas (ELT L 62, 6.3.2015, lk 6).
 Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse nimetatud määruse sätteid järgmiselt.
 a)
 Liechtenstein vabastatakse kohustusest esitada andmeid eraldi päevapatsientide aktiivravi (HC.1.2) ja taastusravi (HC.2.2) ning pikaajalise päevaravi (tervis) (HC.3.2) kohta, mis sisalduvad andmetes vastavalt ambulatoorse aktiivravi (HC.1.3), ambulatoorse taastusravi (HC.2.3) ja pikaajalise ambulatoorse ravi (tervis) (HC.3.3) kohta.
 b)
 Liechtenstein vabastatakse kohustusest esitada andmeid ettevõtete rahastamismudelite (HF.2.3) kohta. See erand tuleb EMP ühiskomiteel läbi vaadata, kui Liechtensteini esitatud andmed näitavad, et Liechtensteini ettevõtete rahastamismudelitele tehtavate kulutuste suurusjärk ei ole enam tühine.“
 Artikkel 2
 Määruse (EL) 2015/359 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 19. märtsil 2016, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 18. märts 2016
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Claude MAERTEN
 (1) ELT L 62, 6.3.2015, lk 6.
 (*1) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


type: caselaw

text:
 26.9.2009
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 233/12
 Recurso de casación interpuesto el 12 de agosto de 2009 por NDSHT Nya Destination Stockholm Hotell & Teaterpaket AB contra la sentencia del Tribunal de Primera Instancia (Sala Primera) dictada el 9 de junio de 2009 en el asunto T-152/06: NDSHT Nya Destination Stockholm Hotell & Teaterpaket AB/Comisión de las Comunidades Europeas
 (Asunto C-322/09 P)
 2009/C 233/21
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Recurrente: NDSHT Nya Destination Stockholm Hotell & Teaterpaket AB (representantes: M. Merola y L. Armati, avvocati)
 Otra parte en el procedimiento: Comisión de las Comunidades Europeas
 Pretensiones de la parte recurrente
 La recurrente solicita al Tribunal de Justicia:
 —
 Que se anule en su totalidad la sentencia recurrida.
 —
 Que se admita el recurso de Destination Stockholm en el asunto T-152/06 y se declare fundado y, por consiguiente, se estimen las pretensiones formuladas en primera instancia.
 —
 Que se condene en costas a la Comisión.
 Con carácter subsidiario:
 —
 Que se anule en su totalidad la sentencia recurrida y que se admita el recurso de Destination Stockholm en el asunto T-152/06.
 —
 Que se devuelva el asunto al Tribunal de Primera Instancia para que examine el fondo del asunto.
 —
 Que se reserve la decisión sobre las costas de los procedimientos de primera instancia y de casación.
 Motivos y principales alegaciones
 La recurrente alega que, en la sentencia recurrida, el Tribunal de Primera Instancia:
 —
 Infringió el artículo 230 CE al desvirtuar manifiestamente el contenido de los escritos impugnados, la intención de su autor y las pruebas presentadas ante el Tribunal de Primera Instancia.
 —
 Calificó equivocadamente de provisional la posición de la Comisión sobre la compatibilidad de las medidas impugnadas y utilizó a este respecto una motivación contradictoria.
 —
 Se refirió indebidamente al artículo 88 CE, apartado 1, al considerar que la Comisión denegó una solicitud de recomendación de medidas apropiadas.
 —
 Aplicó incorrectamente los artículos 4, 10, 13 y 20, apartado 2, del Reglamento no 659/1999, (1) en particular al declarar que la calificación por parte de la Comisión de las medidas impugnadas como ayuda existente impide impugnar la desestimación de una denuncia.
 (1) Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, de 22 de marzo de 1999, por el que se establecen disposiciones de aplicación del artículo 93 del Tratado CE (DO L 83, p. 1).


text:
 4.12.2010
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 328/9
 Euroopa Kohtu (viies koda) 7. oktoobri 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Sloveenia Vabariik
 (Kohtuasi C-49/10) (1)
 (Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Keskkond - Direktiiv 2008/1/EÜ - Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll - Olemasolevatele käitistele loa andmise nõuded - Ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtmata jätmine)
 2010/C 328/13
 Kohtumenetluse keel: sloveenia
 Pooled
 Hageja: Euroopa Komisjon (esindaja: A. Alcover San Pedro)
 Kostja: Sloveenia Vabariik (esindaja: N. Pintar Gosenca)
 Ese
 Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta artikli 5 lõike 1 rikkumine (ELT L 24, lk 8) — Olemasolevatele käitistele loa andmise nõuded — Kohustus tagada, et käitiste haldamine toimuks vastavalt direktiivi nõuetele
 Resolutsioon
 1.
 Kuna Sloveenia Vabariik jättis ettenähtud tähtaja jooksul võtmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) artikli 5 lõikes 1 ette nähtud vajalikud meetmed tööstusettevõtetele lubade andmise suhtes, siis on Sloveenia Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.
 2.
 Mõista kohtukulud välja Sloveenia Vabariigilt.
 (1) ELT C 80, 27.3.2010.


text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (82) 524
 Vol. 1982/0173
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
 concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
 européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
 p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
 (JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
 classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
 règlement.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
 concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
 Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
 amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
 27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
 file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
 Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
 Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
 S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
 (ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
 erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
 der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ
 COM(82 ) 524 TEA .
 Βρυξέλλες , 23 Σεπτευβοι'οη 3982
 ΠΡΟΤΑΣΗ
 ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 περί χρηματικής αυνειοφοράς της Κοινότητας ύπέρ του άγώνα
 κατά του άφθώόους πυρετού ατό νοτειοανατολικό τμήμα της Ευρώπης
 ( Ανακοίνωση της Επιτροπής πρός τό Συμβούλιο )
 ^ 4 %
 C0MC82 ) 524 TEA .
 ---pagebreak--- ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ
 I. Ό Γενικός Διευθυντής τής ΟΤΓ απηύθυνε αΤτηση στόν κδριο Πρόεδρο ΤΗΟΒΝ μέ
 σκοπό νδ Ιπιτδχει χρηματική συνεισφορδ τής ΕΟΚ γι 6 τή συνέχιση τής δρδσης
 ποδ Ανέλαβε ή 'Οργδνωσή του στΓς χδρες τοΟ νοτιο-ανατολι κοΟ τμήματος τής
 Είιρώπης κατδ τοΟ Αφθώδους πυρετοΟ ποδ προκαλείται δοτό Ιξωτικό ! ό .
 Ή αΤτηση αίιτή Αφορβ ποσό Θ70.000 δολλαρίων ΗΠΑ ( περίπου ΘΘ9.200 ΕΟϋο ) ,
 ποδ προορίζεται κυρίας γιδ τήν Αγορδ Ιμβολίων γιδ τή διατήρηση τής ζώνης
 Ασφαλείας ποβ δημιουργήθηκε πρίν 20 περίπου Ιτη μέ σκοπό τήν Αποφυγή τής
 Ιζαπλώσεως τΒν Αφθοδΰν Ιζωτικ&ν ΪΒν σέ ϋλλα βί/ρωπαΤ κδ κρδτη . κεί , κατά
 συνέπεια , στδ Ιδδφη τής Κοινότητας . Α6τή ή ζώνη Ασφαλείας περιλαμβάνει τ6
 Ιδδφη τδν κοινδν συνόρων μεταζδ Τουρκίας καί Έ λδδας καί μ£τα£ύ Τουρκίας
 καί Βουλγαρίας .
 "Εκκληση γι 6 χρηματική βοήθεια Απηύθυνε Ιπίσης ή ΟΤΓ σέ &λλα ε'Τ·ωποΤκδ
 κρδτη μή μέλη τΡ|ς ΕΟΚ .
 II . Γι 6 τήν Ικτίμηση τής Αναγκαιότητας αίιτής τής συνεισφορδς ίιπέρ τΠς ΟΤΓ ,
 πρέπει νδ ληφθούν Τδιαίτερα Απόψη τδ Ακόλουθα πτοιχεΤα :
 1 . Ή πείρα τΟν τελευταίων έτδν Αποδεικνύει 8τ ! ή 'Εγγδς Ανατολή καί οΙ
 χώρες τοΟ νοτιοανατολι κοΟ τμήματος τής Είιρώπης , εΤναι ιδιαίτερα Ικτε-
 θειμένες στόν Αφθώδη πυρετό ποδ προκαλείται Από (ζωτικούς ϊοδς . Τό
 1962 , Ινέσκυψε Ιπιζωοτία Από ϊό Αρ? στήν Τουρκία καί ίφθασε 6ς τδ έλ-
 ληνικδ σδνορα. Τό 1972 , ή τουρκική θρδκη καί κυρίως ή Έλλδδα ίίπέστή
 σαν νέο πλήγμα Από Ιπιζωοτία ποδ προκλήθηκε Από τόν Ιό Α^ τό 1973
 ή Τουρκία προσβλήθηκε Ιπίσης Από Ιπιζωοτία ποδ προκλήθηκε Από Ιό Α5ΙΑ 1 .
 Γι δ νδ ΙμποδισθεΤ ή Ιζδπλωση αίιτδν τΩν (ζωτικών ίδν πρός τήν Εύρώπη , ή
 ΟΤΓ , μέ τή χρηματική συνει σφορό τής ΕΟΚ καί Βλλων ΕδρωπαΤ κών κρατόδν , δη
 μιούργησε Ρ|δη Από τό 1962 στδ έλληνοτουρκι κδ καί στδ βούλγαροτουρκ ι κδ
 σδνορα ζώνη Ασφαλείας μέσα στήν 6ποία δλα τδ ζώα ποδ εΤναι ευαίσθητα
 στόν Αφθδδη πυρετό (μβολι δόθηκαν συστηματικό μέ Αποτελεσματικό Ιμβόλια
 κατδ τδν Αφθωδδν Τών ποδ ΑπειλοΟσαν τήν Εόρώπη .
 ---pagebreak--- - 2 -
 Ή δράση ποδ ανέλαβε ή ΟΤΓ συνίβαλε κατά τρόπο καθοριστικό στήν Αποφυγή
 τής Εξαπλώσεως τδν διαφόρων Επιζωοτιδν Αφθώδους πυρετού πρός τήν Ευρώπη . '
 2 . 'ΕπΓ τοΟ παρόντος ή κατάσταση Εχει &ς ι 6 Ιός Α22 , 6 ΔποΤος εΤναι
 (ζωτικός γι 6 τίς χδρες τ?|ς ΕΟΚ , συνεχίζει νά Εμφανίζεται στήν " Ανατολή ,
 δπως Επίσης Ινας Γός 0 ποδ παρουσιάζει Δρισμένες Αντ ι γονικές διαρορίς
 &ς πρός τά συνηθισμένα στελέχη τοΟ τύπου 0 ποδ χρησι μοποιοΟνται γι 6 τήν
 παρασκευή τδν συνηθ ι σμένων είιρωπαΤ κδν Εμβολίων . *Η παρουσία τοΟ ίου του
 τδπου Α3ΙΑ 1 ατήν 8 Εγγΰς-' Ανατολή ΑποτελεΤ μία Επ ι πλέον Απειλή γι β τό
 νοτιοανατολικό τμΡμα τΡ^ς ΕΑρδπης καί κατά συνέπεια γιά τήν ΕΑρώπη . 'Εξ
 δλλου , ή Τουρκία δέν εΥνα ι Ακόμη σέ 6 Ιση νά παρασκευάσει τό Εμβόλιο κα
 τά τοΟ Αφθώδους πυρετοΟ ποδ εΤναι Απαραίτητο γιά τήν κάλυψη τδν Εθνικδν
 Αναγκδν . Συνεπές , ή διατήρηση τΡ|ς προστατευτι κΡ|ς ζώνης δέν μπορεΤ νά Ε
 ξασφαλισθεί παρά μόνο μέ τή χρηματική συνεισφορά των ΕίιρωπαΤ κδν κρατΩν.
 3. Τά ζδα τής Κο ι νδνητας δέν Ιχουν έμβαλι ασθ ε7 κατά τδν Αφθωδδν Εζωτ ι κδν
 Τδν . Επομένως ή εϊσχώρηση αίιτδν τδν ϊδν στήν Κοινότητα θά Ιβρισκε πο–
 λδ κατάλληλο £δαςιος * &ς Εκ τοδτου , θά μποροΟσαν νά Εξαπλωθοΰν πολδ γρή
 γορα καί νά προκαλέσουν σημαντικές ζημίες .
 III » Σδμφωνα μέ τίς Ενδείξεις τΡ|ς ΟΤΓ , ή ευνοϊκή Απάντηση στήν Ικκλησή της γιά
 χρηματική βοήθεια 6 " Επέτρεπε , βάσε » τ^ς καταστίξεως ποδ ΕπικρατεΤ σήμερα
 στήν ' Εγγδς-' Ανατολ ; . δσον ΑφορΒ τόν Αφθώδη πυρετό , νά συνεχι στουν ο ! δια
 φημιστικές Εκατρατ&Γϊς γιά τόν Εμβολιασμό στή ζώνη Ασφαλείας 6ς τό 1984 ,
 δ Ίος συνέστησε ή Ε&ρ·2παΤκή Επιτροπή του ίγώνα κατά του Αφθώδους πυρετου ,
 <πί '■& πραγματοποιηθούν ο ! Ενδεχόμενες ίκτακτες παρεμβάσεις ποδ θά κρίνο
 νταν Απαραίτητες ατή νοτιοανατολική Είιρώπη . Ή διατήρηση τής ζώνης Ασφαλεί
 ας μετά Από αίττή τήν ήμερομηνία, καθώς Επίσης καί ή Ενδεχόμενη παγκόσμια
 χρηματική Ενίσχυση γιά τήν Εκτέλεση τδν διαφημιστικών Εκστρατειδν γιά τόν
 Εμβολιασμό , θά ΕξετασθοΟν Ιν ε&θέτω χρανω , βδσει κυρίως τΡ|ς Επιζωοτιολογι-
 κ?ίς καταστάσεως , ίσον Αφορϋ τόν Αφθώδη πυρετό , ποδ θά ΙπικρατεΤ Εκείνη τήν
 Εποχή στό νοτιοανατολικό τμΡ^μα τής Είιρώπης καί στήν 'Εγγδς * Ανατολή .
 Τό Υσχΰο πρόγραμμα τΡΙς ΟΤΓ περιλαμβάνει τήν Ετήσια προμήθεια, γιά τή διατή
 ρηση τής ζώνης Ασφαλείας , περίπου 750.000 δόσεων διπλού Εμβολίου Α22/0 .
 ---pagebreak--- - 3 -
 Πρέπει νδ σημειωθεί δτι Ή σύσταση τδν εμβολίων κατδ ΤΌ Ο Αφθώδους πυρετού
 ττοβ πρέπει νδ χρησι μοποι ηθοΟν στή ζώνη Ασφαλείας , καθδς καΓ ή Ικταση της ζί5–
 νης αίιτΡίς , μποροΟν , Ανδ πδσα στιγμή , νδ τροπαττοι ηθοΟν συναρτήσει τής Ιπιζωο-
 τίολογικής κσταστδσεως κοί τοΟ τδπου τδν δκρθοδδν Ιδν ποδ Βδ Απειλήσουν τήν
 Είιρώπη .
 IV. "Οπως συνέβη παλαιότερα, στδ πλαίσια προηγουμένων ΙνεργειΟν , Οδ μττοροΰσε νδ
 Ελέγχει τή χρησιμοποίηση τ8ν χορηγηθέντων ττοσδν , -τδμφωνα μέ τόν Ιπι διωκόμε
 νο στόχο , Ινας Αντιπρόσωπος τΓ^ς ΕΟΚ , σέ Ιπίπεδο ο<:μβουλευτι όμ&δας Απο-
 τελαυμένης Από Αντιπροσώπους τδν ΟΤΓ/ΔΟΕ/ΕΟΚ.
 V. Ή χορήγηση τί^ς συνεισφορδς ίιπέρ τ?|ς ΟΓΤ γι δ τήν ί^γορδ Ιμβολίαυ ποδ προορί
 ζεται γι δ τή Βουλγαρία καί τήν Τουρκία ( Θ12.000 δολλ , περίπου) κρΒιστδ Ανα
 γκαία τήν προηγούμενη είινοΤκή Απόφαση τοΠ Συμβουλίου * άντίθΓ.τπ 5 χρηματο
 δότηση του Εμβολίου ποδ προορίζεται γι 6 τήν Ελλάδα ( 58.000 δολλ^τερίπου)
 μπορεΤ νδ πραγματοποι ηθε7 , σδμφωνα μέ αίιτδ ποδ συμφωνή0ηκαν κατδ τίς διαπρα-
 γματεδσεις 6ν δψει τής προσχωρήσεως τής Έλλδδας οτήν ΕΟΚ , ίατό τί " κτηνια
 τρικό κεφάλαιο Επείγοντος χαρακτήρα" Ακολουθώντας τή διαδικασία ποδ προβλέ
 πει τό &ρθρο 2 τής Αποφάσεως του Συμβουλίου 77/97/ΕΟΚ τής 21 . 12 . "" 975 ( ΕΕ Ι_
 26 τής 31.1.1977) ( αΤτηση τής Έλλδδος - διαδικαοία τ?ίς Μόνιμης Κτηνιατρι
 κής ' Επιτροπές , κλπ .).
 ---pagebreak--- ΑΠΠΦΑΓΜ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 περί χρηματικής συνεισφορδς τής Κοινότητας δπέρ του αγώνα κατά τοΟ ίβρθώδους πυ
 ρ ετοΟ στό Νοτιοανατολικό τμήμα τής Είιρδπης .
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΟΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ , -
 " Εχοντας ίπτόψη :
 τή συνθήκη πβρΓ Ιδρύσεως τής ΕάρωπαΤκής Οίκονομικής Κοινότητας , καΓ Ιδίως τό 6ρ–
 θρο 43 ,
 τήν πρόταση τής " Επιτροπές ,
 τή γνώμη τοΟ ΕύρωππΤκοιι Κο ι νοβπυλι ου ,
 Εκτιμώντας :
 δτι ένεσκυψαν έπιζωοτίες Αφθώδους πυρετοΟ ποδ προκλήθηκαν ίτπό ίούς Εξωτικούς γιβ
 τίς χδρες τής Κοινότητας κατό τή δι όρκε ι α τδν τελευταίων ΙττΏν σΐ Δρισμένες περιο
 χές του νοτιοανατολικού τμήματος τής Εδρώπης δτι ό κίνδυνος ποδ ίστοτελουν τέτο ιου
 εΤδους ! οΓ γι 6 τό ζωϊκό κειρδλαιο τής Κοινότητας £*Ιν Ιχει ίικόμη ίστομακρυνθ εΤ ' δτι
 πρΒηί ΐ συνεπδς ν6 συνεχι -"^ εΤ ή παροχή βοηθείας ατ'ς τρίτες χδρες 6που Εμφανίζονται
 αίιτοί ί <! ϊοί γι 6 τήν Εφιιρ, ογή τ2ν μέτρων πού &ναβ\£παυν στήν άποφυγή τής Εξαπλώσε
 ως τ3ν ? δν , κυρίως μέ τί* δημιουργία ζωνδν ΐεΰφολείας σ§ α6τές τίς περιοχές *
 ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ 5 ' "
 "Αρθρο 1 . .... ... .
 Η Κοινότητα συμβάλλει ατόν &γωνα πού διεξάγουν αί χώρες της Νοτιοανατολικής
 .υρωπης για; την καταπολέμηση των έξωτι κων άφθωδων ίων . *Η " Επιτροπή εχει άναλάβεΐ
 να καταβάλεί συνδρομή γιά τό πρόγραμμα της ' Οργάνωσης Τροφίμων καΓ Γεωργίας ( ΡΑθ )
 για τδ οίκονομικά ετη 1982 καΓ 19Θ3.
 "Αρθρο 2
 Ή ' Επιτροπή δναλαμβδνει ν6 Ελέγχει τή χρησιμοποίηση τοΟ ποασΟ ποδ προβλέπεται
 . [- 1 ιγ' ! )(ΐ'ΐϊκή ·
 στό &ρθρο 1 καί πληροφορεΤ τό Συμβοδλιο καί τόΓΚοι νοβοδλιο σχετικδ μέ τήν Εκτέ
 λεση τής παροδσας Αποφάσεως .
 Εγινε στί ς Βρυξέλλες , στί ς Γι & τό Συμβούλιο
 ---pagebreak--- VI/2911 / 82-EL
 AHHCHI ONOM I KG AEATI D hrr^r-
 III -.–η –. ιιιι ■ Ι·ΙΙΜ·||· II II– II 11"· --- II ϋ II ΙΙ<ΙΙΜ||Ι· ΙΜΜί I ΙΙ >
 8hmepo«*nîai 17 Iouvfou 1982
 n.ô.oro KOV&I3\IO
 Ι . ΚΟΝΔΎΛΙ Ι Β 3803
 ni£Tnri5o.COO ECU erre KRçpft\aio 100
 Ϊ.ΟΙ^ΟΜΑΙΙΑ ΤΟΥ ΜΈΤΡΟΥ : Πρόταση γι 6 Απόφαση του Συμβουλίου σχετικό μέ χρηματοδοτική συνε ι σ?, ,
 ρ6 τής Κοινότητας 6πδρ τοΟ άγδνα κατδ του 2ιφ06δαυς πυρετου στδ νοτι οανατολι κί τμΡ^-
 μα τ?|ς Ε&ρώπης .
 3 . ΝΟΜΙΚΗ ΘΑΙΗ ! Αρθρο 43
 ■Ι.ΣΤΟΧΟΙ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ: Τ6 μέτρο Αποβλέπει ατή διατήρηση μέχρι τδ 1984 τδν προστατευτικών ζ»
 νδν κατδ του ίκρΒδδους πυρετοΟ στί νοτι οανατολι κδ τμήμα τΡ)ς Είιρίπης , γ - δ νδ ίπτοφευ-
 χθε7 ή είσοδος τδν έξωτικδν 6φ9ωδδν ! 8ν στήν ΕΟΚ . Ή χρηματοδοτική συνειετιορδ τής
 ΕΟΚ προορίζεται κυρίως γι δ τήν &γαρδ έμβολίου κατδ τοΓ &φθδδους πυρετοΟ ττοΰ 0δ πρδ·
 πει νδ χρησιμοποιηθεί ατίς προστατευτικές ζδνες . ir-
 5. ΔΗΜΟΝΟΜΙΚΑΙ ΕΠΙΠΤΩΣΕΙΣ ΡΕΡΙΠΔΟΣ του προ– TPEXON OIKONÇ' . KT ΕΠΡΜ;:ΜΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΟ
 5.0 ΔΑΠΑΝΑΙ ΠΟΥ ΒΑΡΥΝΟΥΝ ' YfflBUMOTflS ETOE f fiî3 , ΕΤΟΣ Ι 83 )
 - ΤΟΝ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟ ΤΠΝ ΕΚ
 ( ΕΠΙΣΤΡΟΦΑΙ / ΠΑΡΕΜΒΑΣΕΙΣ ) 330.000 ECU 50 . 000 ECU 230.000 ECU
 - ΤΟΥΙ ΕΫΝΙΚΟΥΣ ΠΡΟΥΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥΣ
 - ΑΛΛΟΥΣ ΤΟΜΕΙΣ
 5.1 ΕΣΟΔΑ
 - ΙΔΙΟΙΠΟΡΟΙ ΤΟΝ ΕΚ
 ( ΕΙΣΟΟΡΑΙ / ΔΑΣΜΟΙ )
 - ΣΤΟ ΕΘΝΙΚΟ ΕΠΙΠΕΔΟ
 κ
 i
 $.01 ΠΡΟΟΛΕ *!!! ΔΑΓΙΑΝΠΝ
 *. 11 flPCà^E^ir EtÛfON
 5.2 ΤΡΟΠΟΣ ΥΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ : Για την αίτηση της η ΡΑΟ ελαβε σάν βάση το κοστος τοϋ
 έμβολιΓου πατά του άψθώδους πυρετου ( 0,58 115-2 ή όιιτΑ,τ^ ΰοση )
 ά·: ·.
 0 ΔΥΝΑΤΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΔΙΑ ΠΙΣΤΟΣΕΠΝ ΕΓΤΕΓΡΑΜΕΝΠΝ ΣΤΟ ΣΧΕΤΙΚΟ ΚΕΦΑΛΑΙΟ ΤΟΥ ΥΠΟ. ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ
 ΜΚΚ / ΟΧΙ '
 . 1 ΔΥΝΑΤΉ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΔΙΑ ΜΕΤΑΙΫΡΑΣ ΜΕΤΑΞΥ ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ ΤΟΥ ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟ ΥΠΟΛΟΓΙΣΜΟ Υ
 ΝΑΙ / ΟΧΙ ( 1 )
 wcxxxwx ;
 1.3 ΠΙΙΤΠΙΕΧΊ ΡΟΥ ΠΡΕΓιΕΙ ΝΑ ΕΓΓΓΆ'ϊΟΥΝ Γ Τ0ΥΕ ΜΕΛΛΟΝΤΙΚΟΥ! Π^ΟΎΠΟΛΟΠΕΜΟΥΙ
 ΝΑΙ /*$*< ,
 I ΠΑΡΑΤΗΡΗΣΕΙΣ:
 Γ Ή 1ΠΡ
 a «. ■>


text:
 31.3.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 85/25
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 140/2010
 z dnia 10 grudnia 2010 r.
 zmieniająca załącznik XIII (Transport) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik XIII do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 123/2010 z dnia 10 listopada 2010 r. (1).
 (2)
 W Porozumieniu należy uwzględnić rozporządzenie Komisji (UE) nr 127/2010 z dnia 5 lutego 2010 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 2042/2003 w sprawie nieprzerwanej zdatności do lotu statków powietrznych oraz wyrobów lotniczych, części i wyposażenia, a także w sprawie zezwoleń udzielanych instytucjom i personelowi zaangażowanym w takie zadania (2),
 STANOWI, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 W pkt 66q (rozporządzenie Komisji (WE) nr 2042/2003) załącznika XIII do Porozumienia dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32010 R 0127: rozporządzeniem Komisji (UE) nr 127/2010 z dnia 5 lutego 2010 r. (Dz.U. L 40 z 13.2.2010, s. 4).”.
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzenia (UE) nr 127/2004 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 11 grudnia 2010 r., pod warunkiem że Wspólny Komitet EOG otrzyma wszystkie notyfikacje przewidziane w art. 103 ust. 1 Porozumienia (3).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 10 grudnia 2010 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 58 z 3.3.2011, s. 81.
 (2) Dz.U. L 40 z 13.2.2010, s. 4.
 (3) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
C 171/22 FR Journal officiel de l’Union européenne 19.7.2003
 TRIBUNAL DE PREMIÈRE INSTANCE
 ARRÊT DU TRIBUNAL DE PREMIÈRE INSTANCE ARRÊT DU TRIBUNAL DE PREMIÈRE INSTANCE
 du 7 mai 2003
 du 26 février 2003
 dans l’affaire T-23/01, Eugène Émile Marie Kimman contre
 Commission des Communautés européennes (1)
 dans l’affaire T-184/00, Zissis Christou Drouvis contre
 Commission des Communautés européennes (1) (Fonctionnaires — Congé annuel — Affectation dans un
 pays tiers — Exception d’illégalité)
 (Fonctionnaires — Pensions — Coefficient correcteur — (2003/C 171/32)
 Légalité de l’article 82, paragraphe 1, deuxième alinéa, du
 statut — Principe d’égalité de traitement — Principes de
 (Langue de procédure: le français)
 libre circulation des travailleurs et de libre établissement à
 l’intérieur de la Communauté)
 Dans l’affaire T-23/01, Eugène Émile Marie Kimman, fonction-
 (2003/C 171/31) naire de la Commission des Communautés européennes,
 demeurant à Overijse (Belgique), représenté par Me N. Lhoëst,
 avocat, ayant élu domicile à Luxembourg, contre Commission
 (Langue de procédure: le grec) des Communautés européennes (agents: Mmes H. Tserepa-
 Lacombe et F. Clotuche-Duvieusart), ayant pour objet une
 demande d’annulation de la décision du 25 mai 2000 par
 laquelle la Commission a réduit d’un jour le congé annuel du
 requérant pour l’année 2000, le Tribunal (première chambre),
 Dans l’affaire T-184/00, Zissis Christou Drouvis, ancien fonc- composé de M. B. Vesterdorf, président, et de MM. N.J. For-
 tionnaire de la Commission des Communautés européennes, wood et H. Legal, juges; greffier: Mme D. Christensen, adminis-
 demeurant à Maroussi-Attikis (Grèce), représenté par Me trateur, a rendu le 7 mai 2003 un arrêt dont le dispositif est le
 I. Stamoulis, avocat, ayant élu domicile à Luxembourg, contre suivant:
 Commission des Communautés européennes (agents: MM.
 J. Currall et P. Anestis), soutenue par Conseil de l’Union 1) La décision de la Commission du 25 mai 2000 est annulée en
 européenne (agents: Mme D. Zahariou et M. A. Pilette), ayant ce que le droit au congé annuel du requérant pour l’année 2000
 pour objet une demande tendant à ce que la décision de la est réduit d’un jour.
 Commission notifiée au requérant le 30 novembre 1999,
 portant état de liquidation de sa pension avec application 2) La Commission est condamnée aux dépens.
 du coefficient correcteur pour la Grèce, soit modifiée par
 application du même coefficient correcteur que celui qui (1 ) JO C 95 du 24.3.01.
 affecte les pensions dont bénéficient les pensionnés résidant
 au Royaume-Uni ou, à titre subsidiaire, de celui appliqué
 aux pensionnés résidant en Belgique, le Tribunal (quatrième
 chambre), composé de M. M. Vilaras, président, et de Mme
 V. Tiili et M. P. Mengozzi, juges; greffier: Mme B. Pastor, ARRÊT DU TRIBUNAL DE PREMIÈRE INSTANCE
 greffier adjoint, a rendu le 26 février 2003 un arrêt dont le
 dispositif est le suivant: du 20 mai 2003
 dans l’affaire T-80/01, Barbara Diehl-Leistner contre Com-
 1) Le recours est rejeté. mission des Communautés européennes ( 1)
 (Fonctionnaires — Concours général — Épreuve orale —
 2) Chacune des parties requérantes et défenderesse supportera ses
 Non-inscription sur la liste d’aptitude — Connaissances
 propres dépens.
 linguistiques des membres du jury — Égalité de traitement)
 3) Le Conseil supportera ses propres dépens. (2003/C 171/33)
 (Langue de procédure: l’allemand)
 ( 1) JO C 335 du 25.11.00.
 Dans l’affaire T-80/01, Barbara Diehl-Leistner, demeurant à
 Luxembourg, représentée par Me L. Thielen, avocat, contre


text:
Is é is buachaill ann ná duine óg a iompóidh ina fhear nuair a thiocfaidh sé i mbun a mhéide, i gcontrárthacht le cailín nó girseach, a iompóidh ina bean.
 Tugtar "garsún", "gasúr" nó "stócach" ar an mbuachaill freisin.
 Sa Ghaeilge, tá brí eile leis an bhfocal "buachaill": is "buachaill" é an duine fásta freisin atá ag tabhairt aire do na hainmhithe agus iad amuigh ag iníor. Deirtear, ansin, gur ag buachailleacht na n-ainmhithe atá sé.
 Is deacair a rá cathain a iompóidh an buachaill ina fhear, ach is é an caithreachas an chéad chéim sa treo sin, gan amhras. Is féidir glacadh leis go dtiocfaidh an gnáthbhuachaill chun caithreachais timpeall aois a dhá bhliain déag.
 Leanaí


text:
Η τρέχουσα σελίδα αφορά το έτος 1412 κατά το Γρηγοριανό ημερολόγιο
 Γεγονότα
 16 Ιανουαρίου − Τα μέλη της Οικογένειας των Μεδίκων ορίζονται ως επίσημοι τραπεζίτες του Πάπα.
 5 Οκτωβρίου − Ο Αυτοκράτορας Γκο-Κομάτσου καθαιρείται και ο Αυτοκράτορας Σόκο ανεβαίνει στον θρόνο της Ιαπωνίας.
 28 Οκτωβρίου − Πεθαίνει η βασίλισσα Μαργαρίτα Α ́ της Δανίας. Ο Ερρίκος της Πομερανίας γίνεται ο μοναδικός ηγεμόνας της Ένωσης του Κάλμαρ (Σουηδίας, Δανίας και Νορβηγίας).
 Δεκέμβριος − Μάχη του Τσαλαγκάν: Οι Μαυροπροβατάδες νικούν τους Γεωργιανούς και αιχμαλωτίζουν τον αρχηγό τους, βασιλιά Κωνσταντίνο Α ́.
 Ο βασιλιάς Ιωάννης Β ́ της Καστίλλης θέτει σε ισχύ τους «νόμους του Βαγιαδολίδ», που περιορίζουν τα κοινωνικά δικαιώματα των Εβραίων
 Γεννήσεις
 6 Ιανουαρίου − Ιωάννα της Λωραίνης, Γαλλίδα ηρωίδα και αγία της Ρωμαιοκαθολικής Εκκλησίας
 22 Αυγούστου - Φρειδερίκος Β ́, εκλέκτορας της Σαξονίας
 Πιέρο ντέλλα Φραντσέσκα, Ιταλός καλλιτέχνης
 Θάνατοι
 1 Απριλίου - Αλβέρτος, βασιλιάς της Σουηδίας
 2 Απριλίου − Ρουί Γκονθάλεθ ντε Κλαβίχο, Ισπανός διπλωμάτης
 28 Οκτωβρίου − Μαργαρίτα Α', βασίλισσα της Δανίας, Νορβηγίας και Σουηδίας
 Έτη


text:
MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL Glaxosmithkline Sante GRAND PUBLIC, pâte à sucer | myHealthbox
 MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL Glaxosmithkline Sante GRAND PUBLIC
 MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL Glaxosmithkline Sante GRAND PUBLIC, pâte à sucer
 0,0160 mg
 composition pour une pâte > gaïacol : 0,0160 mg > lévomenthol : 3,2800 mg > thymol : 0,0160 mg > eucalyptol : 0,4510 mg > terpinol : 0,0160 mg
 1 boite(s) fer de 60 pâte(s)
 VISEE ANTISEPTIQUE.
 311 115-4 ou 4009 311 115 4 2 - 1 boite(s) fer de 60 pâte(s) - Déclaration d'arrêt de commercialisation:19/12/1991;311 116-0 ou 4009 311 116 0 3 - 1 boite(s) carton de 60 pâte(s) - Déclaration d'arrêt de commercialisation:19/11/1987;311 117-7 ou 4009 311 117 7 1 - 1 boite(s) polystyrène de 180 pâte(s) - Déclaration d'arrêt de commercialisation:19/07/1994;322 285-3 ou 4009 322 285 3 9 - 1 sachet(s) polytéréphtalate (PET) polyéthylène de 120 pâte(s) - Déclaration d'arrêt de commercialisation:19/12/1983;323 191-2 ou 4009 323 191 2 1 - 1 boite(s) fer de 30 pâte(s) - Déclaration de commercialisation non communiquée:;329 969-5 ou 4009 329 969 5 7 - 1 boite(s) fer de 50 pâte(s) - Déclaration d'arrêt de commercialisation:28/02/2011;329 970-3 ou 4009 329 970 3 9 - 1 boite(s) carton de 50 pâte(s) - Déclaration de commercialisation non communiquée:;330 705-8 ou 4009 330 705 8 8 - 1 boite(s) polystyrène de 150 pâte(s) - Déclaration de commercialisation non communiquée:;336 014-7 ou 4009 336 014 7 8 - 1 boite(s) fer de 20 pâte(s) - Déclaration d'arrêt de commercialisation:31/12/1998;337 261-8 ou 4009 337 261 8 8 - 1 boite(s) polystyrène de 160 pâte(s) - Déclaration d'arrêt de commercialisation:30/04/2011;
 67386573
 1. QU'EST-CE QUE MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE GRAND
 PUBLIC, pâte à sucer ET DANS QUELS CAS EST-IL UTILISE ?
 2. QUELLES SONT LES INFORMATIONS A CONNAITRE AVANT DE PRENDRE MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL
 GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE GRAND PUBLIC, pâte à sucer ?
 3. COMMENT PRENDRE MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE
 GRAND PUBLIC, pâte à sucer ?
 5. COMMENT CONSERVER MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE
 MEDICAMENT A VISEE ANTISEPTIQUE.
 Il est indiqué pour soulager les irritations de la gorge de l'adulte et l'enfant (à partir de 6 ans).
 Ne prenez jamais MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE GRAND
 PUBLIC, pâte à sucer dans les cas suivants:
 chez l'enfant de moins de 6 ans (en raison de sa forme pharmaceutique),
 en cas d'allergie au menthol ou aux autres composants de la pâte.
 Faites attention avec MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE GRAND
 PUBLIC, pâte à sucer:
 Cette spécialité contient des dérivés terpéniques (lévomenthol, eucalyptol, thymol, terpinol) qui peuvent entraîner à doses
 excessives des accidents à type de convulsions chez le nourrisson et l'enfant.
 L'indication ne justifie pas un traitement prolongé au-delà de 5 jours d'autant qu'il pourrait exposer à un déséquilibre de la
 flore microbienne normale de la cavité buccale avec un risque de diffusion bactérienne ou fongique.
 Respecter les posologies et la durée de traitement recommandées.
 En cas de diabète ou de régime hypoglucidique, tenir compte dans la ration journalière de la quantité par pâte:
 de saccharose: 0,42 g,
 de glucose: 0,38 g.
 En cas de survenue de fièvre, et/ou en cas d'apparition de maux de gorge ou de tête importants, de gêne à la déglutition, de
 nausée, de vomissement, d'aggravation ou d'absence d'amélioration au bout de 5 jours, demandez conseil à votre
 pharmacien ou à votre médecin.
 Chez l'adulte: 10 à 15 pâtes à sucer par jour en les répartissant
 Chez l'enfant de plus de 6 ans: 5 à 8 pâtes à sucer par jour en les répartissant.
 La durée totale du traitement ne doit pas excéder 5 jours.
 Comme tous les médicaments, MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE
 GRAND PUBLIC, pâte à sucer est susceptible d'avoir des effets indésirables, bien que tout le monde n'y soit pas sujet.
 une sensibilisation au menthol ou autres composants de la pâte.
 Ne pas utiliser MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE GRAND PUBLIC,
 pâte à sucer après la date de péremption mentionnée sur la boîte.
 Que contient MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE GRAND
 PUBLIC, pâte à sucer ?
 Lévomenthol ................................................................................................................................ 3,2800 mg
 Eucalyptol ................................................................................................................................... 0,4510 mg
 Thymol ....................................................................................................................................... 0,0160 mg
 Terpinol liquide ............................................................................................................................ 0,0160 mg
 Gaïacol ....................................................................................................................................... 0,0160 mg
 Bleu patenté V (E131), jaune de quinoléine (E104), gélatine, saccharose, glucose liquide, eau potable.
 Qu'est-ce que MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL GLAXOSMITHKLINE SANTE GRAND
 PUBLIC, pâte à sucer et contenu de l'emballage extérieur ?
 Ce médicament se présente sous forme de pâtes à sucer. Boîte de 20, 30, 50, 60, 150,160 ou 180 ou sachet de 120.
 BARANZATE, 20021 MILANO (MI)
 Ce médicament est utilisé pour soulager les irritations de la gorge chez l'adulte et l'enfant de plus de 6 ans.
 éviter les lieux enfumés, arrêtez de fumer,
 humidifier l'air ambiant (humidificateur) et aérer les pièces,
 MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL Glaxosmithkline Sante GRAND PUBLIC, pâte à sucer - français - Notice patient
 MENTHOL EUCALYPTOL THYMOL GAIACOL TERPINOL Glaxosmithkline Sante GRAND PUBLIC, pâte à sucer - français - Résumé des caractéristiques du produit


text:
Aldo Vassar - Elatise nõude esitamine uue kohtupraktika valguses - Advokaadibüroo LINDEBERG
 Aldo Vassar – Elatise nõude esitamine uue kohtupraktika valguses
 Riigikohus tegi 2017. a olulise lahendi laste elatise suurendamise nõudes, mis täiendab senist kohtupraktikat elatise suuruse määramisel. Uued juhised on juba mõju avaldanud ka madalamate astmete kohtupidamises. Riigikohtu praktika kaotab elatise nõude lihtsa ja kiire menetluse ning edaspidi on inimestel äärmiselt keeruline ilma advokaadi abita elatise vaidlustes enda õigusi kaitsta.
 Perekonnaseadusest tuleneva põhimõtte kohaselt määratakse ülalpidamise ulatus kindlaks ülalpidamist saama õigustatud isiku vajadustest ja tema tavalisest elulaadist lähtudes. Praktikas on aga alimentide väljamõistmisel peamiselt lähtutud elatisraha miinimumist. Nimelt ei või igakuine elatis ühele lapsele olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära. See põhimõte on igapäeva praktikas tähendanud aastaid seda, et minimaalses suuruses elatise nõudmisel ei pea lapsevanem oma nõuet kohtus põhjendama ning sellekohaseid lapse kuludokumente kohtule esitama. Tegemist on summaga, mis peaks seadusandja hinnangul tagama laste huvide rahuldamise minimaalses ulatuses.
 Seadusest tulenevalt on erandina võimalus maksta elatist vähem kui miinimummääras. Selline otsustusruum on kohtule antud mõjuva põhjuse esinemisel. Mõjuvate põhjuste loetelu on seaduseandja jätnud lahtiseks. Seaduses on mainitud vanema töövõimetus või olukord, kus vanemal on teine laps, kes elatise väljamõistmisel miinimummääras osutuks varaliselt vähem kindlustatuks kui elatist saav laps.
 Kohus saab iga üksikjuhtumi asjaolusid arvestades hinnata, kas asjas esineb mõjuv põhjus miinimumelatisest väiksema elatise väljamõistmiseks. Mõjuva põhjuse hindamisel tuleb arvestada esmajoones sellega, et ebaproportsionaalselt ei saaks kahjustada elatise maksmise eesmärk. See tähendab, et ka miinimumelatisest väiksema elatise maksmisel saaksid lapse igapäevased vajadused rahuldatud ja tema arenguks piisavad vahendid tagatud. Samas tuleb arvestada, et kohustatud vanemale tagataks elatise maksmise järel lapsega ühetaoline toimetulek.
 Riigikohus on mõjuvaks põhjuseks pidanud lapse miinimumist väiksemaid vajadusi, näiteks mastaabisäästu tõttu. Samuti näiteks olukorda, kui lapsevanem katab kulutused muul viisil: vahetu ülalpidamise kaudu lapsega suhtlemisel, tekkivate kulude jooksva katmise teel ja lapsetoetustega. Veel on kohtupraktikas mõjuvaks põhjuseks peetud vanema halba varalist seisundit juhul, kui see on piisavalt kaalukas, arvestades samal ajal lapse õigustatud huve.
 2017. a tehtud lahendis muutis riigikohus seniseid põhimõtteid ja laiendas oluliselt võimalusi mõista elatis välja alla seaduses sätestatud miinimummäära. Veelgi enam, võib asuda seisukohale, et riigikohtu juhistest lähtudes võideldakse edaspidi elatise vaidlustes iga euro pärast ning juba lähitulevikus võib kohtulahendeid analüüsides selguda, et miinimummääras elatise väljamõistmine on erand, mitte reegel.
 Eelviidatud 2017. a lahendis tegi riigikohus õiguspoliitilise etteheite hetkel kehtiva miinimumelatise korra kohta. Riigikohtu hinnangul taandub paljudel juhtudel vaidlus tõendamisele, kas on mõjuvat põhjust elatise väljamõistmiseks alla miinimummäära. Seetõttu tuleb kohtupraktikas aina laiendada mõjuvate põhjuste ringi, tagamaks regulatsiooni proportsionaalne rakendamine.
 Riigikohus seda oma lahendis ka tegi, täiendades ja selgitades mõjuvate põhjuste loetelu. Seni on olnud tavapärane olukord, kus lapsevanem maksab miinimummääras elatist ning samas veedavad lapsed ka osa oma aega selle vanema juures teda külastades või pikemalt tema juures aega veetes. Vastavas lahendis sedastas riigikohus, et mõjuvaks põhjuseks elatise vähendamiseks alla miinimummäära võib olla muu hulgas see, et laps elab mingi osa ajast lahuselava vanema juures. Riigikohus selgitas ka seda, et ajal, mil laps viibib lahuselava vanema juures, saab eeldada, et lahuselav vanem kannab lapse vajaduste rahuldamiseks tehtavad kulud vahetult proportsionaalselt ajaga, mil laps tema juures viibib. Seega ka olukorras, kus laps on näiteks kõik nädalavahetused lahuselava vanema juures, võiks taotleda, et elatise summat vähendatakse 2/7 võrra. Hetkel, mil elatise miinimum on juba 250 eurot kuus, annab see võimaluse vähendada igakuist elatist enam kui 70 euro võrra, mis on suur summa.
 Lisaks täiendas riigikohus seisukohta, mis puudutab peretoetuste arvestamist miinimumelatisest väiksema elatise väljamõistmisel. Nimelt ei anna ainuüksi riiklike peretoetuste maksmise fakt iseenesest alust elatist automaatselt alla miinimummäära vähendada. Peretoetused võivad olla mõjuvaks põhjuseks koostoimes muude asjaoludega: näiteks vanemate halb varaline seisund või kui pool on tõendanud, et laste vajadused on miinimummäärast väiksemad.
 Riigikohus täiendas viidatud lahendiga järjekordselt mõjuvate põhjuste loetelu, mil elatist maksma kohustatud lapsevanem saab lapsele elatist maksta vähem, kui seaduses sätestatud miinimummäär ette näeb. Kohtutel on seega rohkem võimalusi vastavasisuliste vaidluste korral lapse kasuks väljamõistetava elatise vähendamiseks. Selle taustal on oluline välja tuua lahendis riigikohtu osutatu, et praeguseks ajaks võib poole miinimumpalgana määratud miinimumelatise maksmine olla miinimumpalga kiire tõusu tõttu muutunud ebaproportsionaalselt suureks ning suurelt osalt vanematelt tuleks jõukohane elatis välja mõista väiksemas ulatuses.
 Riigikohtu juhiseid arvestades on lahuselaval vanemal äärmiselt ebamõistlik nõustuda elatise nõude lahendamisega maksekäsu kiirmenetluse raames. Üldjuhul on alati soovitatav esitada vastuväide, võtta endale hea advokaat ja asuda juba tavamenetluses elatise suuruse üle vaidlema. Sama põhimõte kehtib ka teisele poolele – kuigi elatise nõude esitamine on jätkuvalt lihtne, ei saa sama öelda nõude esitamisele järgneva menetluse kohta. Kui lahuselaval vanemal on menetluses esindaja, on menetluses vaja esindajat ka lapsele, et kohtule ei jääks olulised argumendid ning tõendid esitamata.
 Artikkel on avaldatud Raamatupidamisuudiste profiblogis.