type: other

text:
109 28. 5. 2004 337 - 339 PDF 1 MB
 339/2004
 Sdělení Českého statistického úřadu o změně v Klasifikaci zemí (CZ-GEONOM)
 338/2004
 Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 72/1988 Sb., o používání výbušnin, ve znění pozdějších předpisů
 337/2004
 Nařízení vlády, kterým se mění nařízení vlády č. 37/2003 Sb., o odměnách za výkon funkce členům zastupitelstev
 335/2004
 Vyhláška, kterou se provádějí některá ustanovení zákona o ověřování střelných zbraní, střeliva a pyrotechnických předmětů
 334/2004
 Vyhláška o mechanizačních prostředcích na ochranu rostlin
 333/2004
 Vyhláška o odborné způsobilosti na úseku rostlinolékařské péče
 332/2004
 Vyhláška o opatřeních k zabezpečení ochrany proti zavlékání a šíření původce rakoviny bramboru, háďátka bramborového a háďátka nažloutlého
 Vyhláška o opatřeních k zabezpečení ochrany proti zavlékání a šíření původce bakteriální kroužkovitosti bramboru a původce bakteriální hnědé hniloby
 330/2004
 Vyhláška o opatřeních proti zavlékání a rozšiřování škodlivých organismů rostlin a rostlinných produktů
 329/2004
 Vyhláška o přípravcích a dalších prostředcích na ochranu rostlin
 328/2004
 Vyhláška o evidenci výskytu a hubení škodlivých organismů ve skladech rostlinných produktů a o způsobech zjišťování a regulace jejich výskytu v zemědělských veřejných skladech a skladech Státního zemědělského intervenčního fondu
 327/2004
 326/2004
 Zákon o rostlinolékařské péči a o změně některých souvisejících zákonů
 325/2004
 Vyhláška k provedení zákona o ochraně chmele
 324/2004
 Vyhláška, kterou se stanoví seznam vinařských podoblastí, vinařských obcí a viničních tratí, včetně jejich územního vymezení
 323/2004
 Vyhláška, kterou se provádějí některá ustanovení zákona o vinohradnictví a vinařství
 322/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 97/1996 Sb., o ochraně chmele, ve znění pozdějších předpisů
 321/2004
 Zákon o vinohradnictví a vinařství a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o vinohradnictví a vinařství)
 320/2004
 Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 212/2004 Sb., o stanovení zásob a způsobu jejich ohlašování Státní zemědělské a potravinářské inspekci
 319/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění pozdějších předpisů
 318/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 381/1991 Sb., o Komoře veterinárních lékařů České republiky
 317/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 156/1998 Sb., o hnojivech, pomocných půdních látkách, pomocných rostlinných přípravcích a substrátech a o agrochemickém zkoušení zemědělských půd (zákon o hnojivech), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 147/2002 Sb., o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském a o změně některých dalších zákonů (zákon o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů
 316/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
 315/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 94/1963 Sb., o rodině, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, ve znění pozdějších předpisů
 314/2004
 Zákon o přijetí úvěrů od Evropské investiční banky na financování výstavby silničního okruhu kolem hlavního města Prahy, část jihozápadní
 313/2004
 Zákon o státním dluhopisovém programu na úhradu části rozpočtovaného schodku státního rozpočtu České republiky na rok 2004 a o změně zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění zákona č. 479/2003 Sb.
 312/2004
 311/2004
 Sdělení Ministerstva práce a sociálních věcí, kterým se vyhlašuje pro účely státní sociální podpory a sociální potřebnosti částka odpovídající 50 % průměrné měsíční mzdy v národním hospodářství za kalendářní rok 2003
 310/2004
 Nařízení vlády, kterým se stanoví přípustná míra veřejné podpory v regionech soudržnosti České republiky
 309/2004
 Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 205/1999 Sb., kterou se provádí zákon č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění vyhlášky č. 429/2002 Sb.
 308/2004
 Nařízení vlády o stanovení některých podmínek pro poskytování dotací na zalesňování zemědělské půdy a na založení porostů rychle rostoucích dřevin na zemědělské půdě určených pro energetické využití
 307/2004
 Vyhláška o předkládání informací a podkladů České národní bance osobami, které náleží do sektoru finančních institucí
 Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 53/2002 Sb., kterou se stanoví chemické požadavky na zdravotní nezávadnost jednotlivých druhů potravin a potravinových surovin, podmínky použití látek přídatných, pomocných a potravních doplňků, ve znění vyhlášky č. 233/2002 Sb.
 305/2004
 Vyhláška, kterou se stanoví druhy kontaminujících a toxikologicky významných látek a jejich přípustné množství v potravinách
 304/2004
 Vyhláška, kterou se stanoví druhy a podmínky použití přídatných a pomocných látek při výrobě potravin
 303/2004
 Vyhláška, kterou se provádí některá ustanovení zákona o pojišťovnictví
 302/2004
 Úplné znění zákona č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel), jak vyplývá z pozdějších změn
 Úplné znění zákona č. 266/1994 Sb., o dráhách, jak vyplývá z pozdějších změn
 300/2004
 Nález Ústavního soudu ze dne 10. března 2004 ve věci návrhu na zrušení části ustanovení § 106 odst. 2 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění zákona č. 83/1998 Sb.
 299/2004
 Nález Ústavního soudu ze dne 9. března 2004 ve věci návrhu na zrušení části ustanovení § 11 odst. 3 zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění zákona č. 273/2001 Sb., zákona č. 320/2001 Sb., zákona č. 450/2001 Sb. a zákona č. 231/2002 Sb.
 298/2004
 Sdělení Ministerstva práce a sociálních věcí o uložení kolektivních smluv vyššího stupně a dodatků ke kolektivním smlouvám vyššího stupně
 297/2004
 Vyhláška o vydání pamětních stříbrných dvousetkorun k 250. výročí sestrojení bleskosvodu Prokopem Divišem
 Vyhláška, kterou se provádí zákon o evidenci obyvatel a kterou se mění vyhláška č. 177/2000 Sb., kterou se provádí zákon o evidenci obyvatel, zákon o občanských průkazech a zákon o cestovních dokladech, ve znění pozdějších předpisů
 295/2004
 Nařízení vlády, kterým se zrušuje vládní nařízení č. 31/1951 Sb., o styku státních úřadů a jiných orgánů s úřady a orgány cizích států
 294/2004
 Nařízení vlády, kterým se zrušuje nařízení vlády č. 161/2002 Sb., kterým se stanoví výše výdajů státního rozpočtu ve veřejném zájmu na základě rozhodnutí předsedů obou komor Parlamentu nebo předsedy vlády
 Zákon, kterým se mění zákon č. 77/2002 Sb., o akciové společnosti České dráhy, státní organizaci Správa železniční dopravní cesty a o změně zákona č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů, a zákona č. 77/1997 Sb., o státním podniku, ve znění pozdějších předpisů, ve znění nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 83/2003 Sb. a zákona č. 179/2003 Sb., a zákon č. 171/1991 Sb., o působnosti orgánů České republiky ve věcech převodů majetku státu na jiné osoby a o Fondu národního majetku České republiky, ve znění pozdějších předpisů
 292/2004
 Zákon o zásluhách Edvarda Beneše
 291/2004
 290/2004
 Úplné znění zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, jak vyplývá z pozdějších změn
 Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 335/1997 Sb., kterou se provádí § 18 písm. a), d), h), i), j) a k) zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, pro nealkoholické nápoje a koncentráty k přípravě nealkoholických nápojů, ovocná vína, ostatní vína a medovinu, pivo, konzumní líh, lihoviny a ostatní alkoholické nápoje, kvasný ocet a droždí, ve znění pozdějších předpisů
 288/2004
 Vyhláška, kterou se stanoví podrobnosti o registraci léčivých přípravků, jejich změnách, prodloužení, klasifikaci léčivých přípravků pro výdej, převodu registrace, vydávání povolení pro souběžný dovoz, předkládání a navrhování specifických léčebných programů s využitím neregistrovaných humánních léčivých přípravků, o způsobu oznamování a vyhodnocování nežádoucích účinků léčivého přípravku, včetně náležitostí periodicky aktualizovaných zpráv o bezpečnosti, a způsob a rozsah oznámení o použití neregistrovaného léčivého přípravku (registrační vyhláška o léčivých přípravcích)
 287/2004
 Sdělení Ministerstva pro místní rozvoj, kterým se vyhlašuje seznam diplomů, osvědčení a jiných dokladů o formální kvalifikaci architekta udělovaných na území Evropské unie a institucí a orgánů, které je vydávají
 286/2004
 Vyhláška, kterou se stanoví poštovní podmínky základních služeb a základní požadavky kvality při jejich zajišťování držitelem poštovní licence (vyhláška o základních službách držitele poštovní licence)
 285/2004
 Vyhláška o rozhodné částce pro určení celkové výše mzdových nároků vyplacených jednomu zaměstnanci podle zákona č. 118/2000 Sb., o ochraně zaměstnanců při platební neschopnosti zaměstnavatele a o změně některých zákonů
 284/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 61/1996 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a o změně a doplnění souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
 283/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 265/2001 Sb., kterým se mění zákon č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 140/1961 Sb., trestní zákon, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
 281/2004
 Zákon, kterým se mění zákon č. 362/2003 Sb., o změně zákonů souvisejících s přijetím zákona o služebním poměru příslušníků bezpečnostních sborů, zákon č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
 107 31. 5. 2004 335 PDF 1 MB
 106 31. 5. 2004 326 - 334 PDF 28 MB


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
22.2.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 52/25
 Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Tribunale di Verona (Italien) den 30. august 2013 — Shamim Tahir mod Ministero dell’Interno og Questura di Verona
 (Sag C-469/13)
 2014/C 52/44
 Processprog: italiensk
 Den forelæggende ret
 Tribunale di Verona
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Shamim Tahir
 Sagsøgte: Ministero dell’Interno og Questura di Verona
 Præjudicielle spørgsmål
 1)
 Skal artikel 7, stk. 1, i direktiv 2003/109 (1) fortolkes således, at betingelsen i direktivets artikel 4, stk. 1, om, at opholdet skal have været lovligt og uden afbrydelse i fem år i medlemsstaten, og hvis opfyldelse skal dokumenteres i forbindelse med indgivelse af ansøgningen om opholdstilladelse for fastboende udlændinge, også kan gælde for en anden person end ansøgeren, som har familiemæssig tilknytning til vedkommende i henhold til direktivets artikel 2, litra e)?
 2)
 Skal artikel 13, første punktum, i direktiv 2003/109 fortolkes således, at der blandt de gunstigere vilkår for medlemsstaternes udstedelse af permanente eller tidsubegrænsede EF-opholdstilladelser for fastboende udlændinge også er det vilkår, hvorefter de i direktivets artikel 2, litra e), definerede familiemedlemmer til den, der allerede har opnået status som fastboende udlænding, også kan opfylde betingelsen for tildeling af status som fastboende udlænding ved at påberåbe sig referencepersonens lovlige ophold uden afbrydelser i fem år i den pågældende stat, jf. direktivets artikel 4, stk. 1, uafhængigt af varigheden af ansøgerens ophold i den medlemsstat, hvor ansøgningen indgives?
 (1) Rådets direktiv 2003/109/EF af 25.11.2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding, EUT L 16, s. 44.


text:
novinový článok - US-SR/Judikáty.info
 Nájdené rozsudky pre výraz: novinový článok
 vyhľadávací dotaz: novinový článok
 novinovy nájdené 66 krát v 25 dokumentoch
 clanok nájdené 40330 krát v 13427 dokumentoch
 Súdny dvor Európskej únie 42 dokumentov
 ... označili sťažovateľa, a to napriek tomu, že sťažovateľ predložil celý rad listinných dôkazov (interpelácií poslancov národnej rady a novinových článkov, pozri bod 29) z obdobia ešte pred 11. decembrom 1997, ktoré poukazovali na rovnaké skutočnosti, ako boli ... o nich povedala.“». V súvislosti s tým sťažovateľ predložil celý rad listinných dôkazov (interpelácií poslancov národnej rady a novinových článkov) z obdobia ešte pred 11. decembrom 1997, ktoré poukazovali na v podstate rovnaké (podobné) skutočnosti, ako .
 Kľúčové slová: možnosť účinne sa žalobe brániť, konkrétne difamujúce výroky, zásah do osobnostných práv, občianskoprávna ochrana, právo fyzickej osoby na ochranu osobnosti
 Právna veta: Domáhať sa základného práva na súdnu ochranu možno iba spôsobom predpísaným príslušnými zákonmi. V prípade občianskoprávnej ochrany treba dodržať postupy vyplývajúce z Občianskeho súdneho poriadku. To sa vzťahuje v plnej miere aj na toho, kto sa domáha ochrany osobnosti ako žalobca. Žalobca ako dominus litis určuje predmet súdneho konania. To znamená, že zo žalobných tvrdení a z požadovaného znenia rozhodnutia (petitu) musí byť celkom nepochybné a jednoznačné, čoho sa žalobca domáha. V prípade ochrany osobnosti v súvislosti s výrokmi uverejnenými v printových médiách je povinnosťou žalobcu v ž ...
 Kľúčové slová: výrok, ktorým sa obžalovaný uznáva za vinného alebo ktorým sa spod obžaloby oslobodzuje, reálna existencia hrozby dokonania tretného činu, podmienečne odložený tres, spolupáchateľstvo k trestnému činu, preventívna väzba, špecializovaný trestný súd, základné zásady trestného konania, pokračujúci trestný čin, trestné stíhanie páchateľa, rozhodnutie o väzbe
 Právna veta: 1) Základom pre rozhodnutie všeobecného súdu o tzv. preventívnej väzbe je aj reálna existencia hrozby, že obžalovaný bude opakovať trestný čin, pre ktorý je stíhaný, dokoná trestný čin, o ktorý sa pokúsil, alebo vykoná trestný čin, ktorý pripravoval alebo ktorým hrozil. Z odôvodnenia napadnutého uznesenia špecializovaného trestného súdu vyplýva, že túto reálnu existenciu hrozby odôvodňovala predovšetkým skutočnosť, že sťažovateľ mal páchať trestnú činnosť po dlhší čas, viacerými skutkami, pričom „obžalovaný mal teraz prejednávanú trestnú činnosť páchať napriek tomu, že sa aktuálne proti nemu v ...
 ... . Na túto skutočnosť už senát špecializovaného trestného súdu v minulosti opakovane poukazoval. Sám obžalovaný v priebehu dokazovania niekoľkokrát doložil najmä novinové články a ich obsahom argumentoval, že jeho spôsoby zberu lykožrúta sú reálne rovnako, ako jeho obchodovanie s lykožrútom. Súd už v .
 Merito Odôvodnenie rozhodnutia ministra spravodlivosti o odvolaní z funkcie predsedu všeobecného súdu.
 Kľúčové slová: ústavný princíp deľby moci, pred uplynutím funkčného obdobia, rozhodnutie ministra spravodlivosti Slovenskej republiky, povinnosti predsedu súdu a podpredsedu súdu, verejná funkcia, zánik funkcie predsedu súdu
 Právna veta: Rozhodnutie ministra spravodlivosti Slovenskej republiky o odvolaní predsedu všeobecného súdu z funkcie nemôže byť prejavom jeho svojvôle voči osobe, ktorá je činná vo verejnej funkcii, a preto musí byť predvídateľné, presvedčivé, konkrétne a určité minimálne z hľadiska dôvodov, ktoré ho v danom prípade viedli k uplatneniu svojej mocenskej právomoci. Ak zákon č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov obsahuje výpočet konkrétnych povinností predsedov všeobecných súdov, nemôže byť takéto rozhodnutie odôvodnené len všeobecným poukazom na nepl ...
 ... rozhodnutím ministra spravodlivosti o odvolaní sťažovateľa z funkcie predsedu Krajského súdu v Žiline, ktoré objektívne mohli (aj vzhľadom na obsah novinových článkov priložených sťažovateľom do spisu) zasiahnuť do osobnej cti, dôstojnosti a profesionálnej vážnosti sťažovateľa, ako aj dlhotrvajúci stav právnej neistoty, v .
 Merito Vyslovenie svojho právneho názoru na meritum veci sudcom ako oprávnenie alebo ako zaujatosť?
 Kľúčové slová: priebeh konania, námietka zaujatosti zákonného sudcu zo subjektívneho pohľadu, námietky zaujatosti, nezákonný postup sudcu, výrok sudcu prednesený na pojednávaní
 Právna veta: Zákonný sudca totiž nie je pred vyhlásením rozhodnutia vo veci samej oprávnený vysloviť svoj právny názor na meritum veci, a to ani nepriamo (s určitou výnimkou vyplývajúcou z ustanovenia § 100 ods. 1 tretej vety Občianskeho súdneho poriadku). Tvrdený opačný postup zákonného sudcu je preto nezákonný, čo zároveň znamená, že takýto postup možno uplatniť v námietke zaujatosti. Vo svojej podstate ide v tomto prípade o námietku zaujatosti zákonného sudcu zo subjektívneho pohľadu, keďže námietka vychádza zo správania zákonného sudcu, ktorý mal dať nepriamo najavo, že v spore bude úspešná žalobkyň ...
 ... Zákonná sudkyňa na pojednávaní 7. júna 2012 požadovala od vypočúvaného navrhovateľa v 1. rade, aby uviedol, ako naňho novinové články, ktoré sa ho priamo dotýkali, zapôsobili. Sudkyňa teda od účastníka konania žiadala slovný popis veľmi subjektívnej stránky jeho ... V nadväznosti na citované sťažovateľ poukazuje na výrok vo veci konajúcej sudkyne na pojednávaní, ako aj na existenciu novinových článkov z mája a júna 2004, „ktoré v žiadnom prípade nemôžu byť postupom Sudkyne vo veci...“. Ostatné namietané .
 Merito Dispozícia účastníka konania, ktorou chce meniť svoj návrh
 Kľúčové slová: výsledky doterajšieho konania podkladom na konanie o zmenenom návrhu, konanie o pôvodnom návrhu, zmenený návrh novým návrhom, dispozícia účastníka konania na zmenu návrhu
 Právna veta: Dispozícia účastníka konania, ktorou chce meniť svoj návrh, nie je neobmedzená. Zmenený návrh je vo svojej podstate novým návrhom, o ktorom rozhoduje súd v tom istom (pôvodnom) konaní. Je na rozhodnutí súdu, či pripustí alebo nepripustí zmenu návrhu. Pokiaľ by výsledky doterajšieho konania nemohli byť podkladom na konanie o zmenenom návrhu, súd zmenu nepripustí a po právoplatnosti uznesenia pokračuje v konaní o pôvodnom návrhu. Posúdenie, aké sú výsledky doterajšieho konania a či tieto môžu alebo nemôžu byť podkladom na konanie o zmenenom návrhu, patrí do výlučnej právomoci všeobecného súdu. S ...
 ... nebol podaný žiadny návrh. Uvedené pojednávanie bolo odročené na 10. september 2012 pre účely oboznámenia sa sudcu s novinovým článkom. Podaním doručeným okresnému súdu 2. júla 2012 právny zástupca sťažovateľky reagoval na priebeh vykonaného pojednávania, pričom ... primeraného zadosťučinenia v sume 1 €. Na pojednávaní konanom 7. júna 2012 právny zástupca sťažovateľky dodatočne predložil predmetný novinový článok, pričom uviedol, že okresný súd by mal vec posúdiť v kontexte celého článku. Na otázku sudcu, či .
 38/1993, 20/2013
 Merito Právo na ochranu osobnosti predsedu vlády.
 Kľúčové slová: zásah do cti, osoba premiéra, sloboda prejavu, právo na zachovanie ľudskej dôstojnosti
 Právna veta: Z pohľadu slobody prejavu je osoba premiéra spomedzi celej spoločnosti minimálne chránená z hľadiska zásahu do cti. Sťažovateľ bol v čase uverejnenia predmetnej pasáže článku predsedom vlády. V liberálnej demokracii patrí premiér ľudu, občianskej spoločnosti, patrí tým, čo si ho vo voľbách želali, a aj tým ostatným. Každý premiér vynaloží veľké úsilie na získanie tejto vrcholnej ústavnej pozície a je mu známa sociálna a ľudská, osobná cena, ktorú musí platiť. Z uvedeného vyplýva, že z pohľadu slobody prejavu je osoba premiéra spomedzi celej spoločnost ...
 ... sa to stalo aj v danom prípade. Odvolací súd v zhode so súdom prvého stupňa dospel k názoru, že predmetný novinový článok nemožno považovať za objektívne spôsobilý zasiahnuť do chránených osobnostných práv sťažovateľa a že záver okresného súdu, na ktorom založil zamietnutie .
 ... súd zaslal 10. septembra 2003 tri písomné žiadosti (príslušnému orgánu polície, ministerstva a žalovanému) za účelom zistenia adresy autorky inkriminovaného novinového článku, ako aj skutočností vzťahujúcich sa na zistenie vydavateľského oprávnenia, resp. na meritum veci v zmysle právneho názoru vysloveného krajským súdom .
 ... vyšetrovateľa o vznesení obvinenia proti žalobcovi, resp., že v spornom novinovom článku bol žalobca označený za páchateľa aj takej trestnej činnosti, z ktorej nebol obvinený, pričom týmto zdôvodnením ... , že k zásahu do osobnostných práv žalobcu došlo v dôsledku toho, že sťažovateľka v spornom novinovom článku uviedla o žalobcovi nepravdivé skutočnosti o jeho trestnej činnosti, ktoré nekorešpondovali so skutočnosťami vyplývajúcimi z uznesenia .
 38/1993, 99/1963, 12/1994


text:
513/2013. (XII. 29.) Korm. rendelet
 a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony és a helyettes szülői jogviszony egyes kérdéseiről
 A Kormány a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés h) pontjában,
 a 32. § és az 1. melléklet tekintetében a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló 2010. évi CLVII. törvény 2. § (3) bekezdésében
 a) a gyermekvédelmi szakellátás keretében otthont nyújtó ellátást és utógondozói ellátást biztosító nevelőszülőre, speciális nevelőszülőre és különleges nevelőszülőre,
 b) az átmeneti gondozás keretében teljes körű ellátást biztosító helyettes szülőre [az a) és a b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: befogadó szülő],
 c) a nevelőszülői hálózatot működtető állami, egyházi és nem állami szervre, gyermekotthonra, területi gyermekvédelmi szakszolgálatra, és
 d) a helyettes szülői hálózatot vagy az önálló helyettes szülői ellátást működtető gyermekjóléti szolgálatra, települési önkormányzatra, egyházi és nem állami szervre [a c) és a d) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: működtető].
 1/A. §1 E rendelet alkalmazásában gyámhivatal: a fővárosi és megyei kormányhivatal gyermekvédelmi és gyámügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala.
 2. A befogadó szülőkre vonatkozó közös szabályok
 2. § (1) A működtető írásban tájékoztatást nyújt a befogadó szülőnek jelentkező személy részére a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony és a helyettes szülői jogviszony (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban együtt: jogviszony) létesítésének feltételeiről és a feladatellátásra való alkalmasság vizsgálatának folyamatáról.
 (2) A működtető a jogviszony létesítését megelőzően vizsgálja a befogadó szülőnek jelentkező személy feladatellátásra való alkalmasságát. Az alkalmasság vizsgálata kiterjed a pszichológiai alkalmasság vizsgálatára is.
 (3) A működtető környezettanulmányt készít annak megállapítása érdekében, hogy a befogadó szülőnek jelentkező személy körülményei alkalmasak-e a gyermek fogadására.
 (4)2 A befogadó szülőnek jelentkező személy háziorvosi véleménnyel igazolja a működtető felé, hogy a saját és vele egy háztartásban élő személy egészségi állapota nem veszélyezteti az ellátandó gyermeket.
 3. § A működtető a befogadó szülő feladatellátásának segítése érdekében szervezi, illetve biztosítja a befogadó szülőnek a személyes gondoskodást végző személyek továbbképzését szabályozó miniszteri rendeletben meghatározott továbbképzését, valamint a nevelőszülő 15. § szerinti működtetői továbbképzését.
 4. § (1) A működtető a tárgyhónapra esedékes nevelési díjat és külön ellátmányt a tárgyhónap tizenötödik napjáig folyósítja a befogadó szülőnek.
 (2) A befogadó szülőnek akkor is jár a nevelési díj és a külön ellátmány, ha a gyermek – nevelőszülő esetén ideértve a fiatal felnőttet is – munkavégzésre irányuló jogviszonyt létesít és önálló keresettel rendelkezik.
 (3) A működtető szükség esetén segítséget nyújt a befogadó szülőnek a nevelési díjjal, a külön ellátmánnyal és a családi pótlékkal való gazdálkodáshoz.
 (4) A működtető és a befogadó szülő megállapodhatnak a befogadó szülő nem rendszeres, indokolt és igazolt költségeinek a megtérítésében, különösen akkor, ha a gyermek egészséges fejlődéséhez nagy összegű gyógyászati segédeszköz beszerzése szükséges, vagy a gyermek személyiségfejlődését és egészségét jelentősen elősegítő kezelésen, foglalkozáson való részvétel és az ehhez szükséges eszközök beszerzése válik indokolttá.
 (5) Ha feltehető, hogy a befogadó szülő a gyermek, fiatal felnőtt ellátására járó juttatásokat nem erre a célra használja fel, a működtető az erről való tudomásszerzést követő hónap első napjától tételes elszámolást ír elő, feltéve, hogy súlyosabb intézkedés megtétele nem indokolt. Ha a befogadó szülő a tételes elszámolásnak az előírt határidőn belül nem tesz eleget, a működtető a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyt vagy a helyettes szülői jogviszonyt felmondhatja.
 3. A nevelőszülőre, a speciális nevelőszülőre és a különleges nevelőszülőre vonatkozó közös szabályok
 5. § Ezen alcím alkalmazása során nevelőszülő alatt a különleges és a speciális nevelőszülőt is érteni kell.
 6. § (1) A működtető a nevelőszülő alkalmasságát a jogviszony létesítését követően a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 48/A. § (7) bekezdésében meghatározott szakmai programban foglalt módon háromévente rendszeresen felülvizsgálja. A működtető a nevelőszülő alkalmasságának rendszeres felülvizsgálata mellett szükség esetén rendkívüli felülvizsgálatot végez.
 (2)3 A nevelőszülő alkalmasságának rendkívüli felülvizsgálatát kezdeményezi a működtetőnél a nevelőszülői tanácsadó, a gyermekvédelmi gyám, a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság vezetője, a területi gyermekvédelmi szakszolgálat vezetője és a gyámhivatal, ha ezt
 a) a szolgáltatói nyilvántartásba bejegyzett feltételek megváltozása,
 b) a nevelőszülő élethelyzetének megváltozása,
 c) a nevelőszülő egészségi állapotának, személyiségállapotának romlása, vagy
 d)4 a nevelőszülő magatartása
 (3) A működtető a feladatellátásra való alkalmasságról vagy arról, hogy nem javasolja nevelőszülői tevékenység végzését, írásban tájékoztatja a nevelőszülőt és a 2. § (2) bekezdésében foglalt esetben a nevelőszülőnek jelentkező személyt.
 (4) Ha a működtető a nevelőszülő alkalmasságának hiányát észleli, a nevelőszülőt orvosi, pszichológiai vizsgálaton való részvételre kötelezheti.
 (5)5 Ha a működtető arról tájékoztatja a nevelőszülőnek jelentkező személyt vagy a nevelőszülőt, hogy pszichológiai szempontból nem tartja alkalmasnak a nevelőszülői feladat ellátására, a nevelőszülő a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalnál kérelmezheti pszichológiai alkalmasságának ismételt vizsgálatát. A pszichológiai alkalmasság ismételt vizsgálatának költségei a nevelőszülőt terhelik.
 (6)6 A pszichológiai alkalmasság ismételt vizsgálatát a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal felkérésére két, az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék „Gyermekek, illetve a gyámhatósági eljárásban érintett személyek személyiségvizsgálata” szakterületére felvett pszichológus szakértő végzi. A működtető a pszichológus szakértők írásbeli véleményének figyelembevételével ismételten dönt az alkalmasságról, amelynek eredményéről írásban értesíti a nevelőszülőnek jelentkező személyt vagy a nevelőszülőt.
 7. §7 (1) A nevelőszülő szakképzésre jelentkező személy kérheti az Országos Képzési Jegyzékben szereplő nevelőszülő szakképzést szervező képzőintézménytől (a továbbiakban: képzőintézmény) felsőfokú végzettségének, felsőfokú szakképzésben szerzett szakképesítésének, felsőoktatási szakképzésben szerzett szakképzettségének és előzetes munkatapasztalatának a nevelőszülő szakképzés szakmai és vizsgakövetelményei teljesítésébe való beszámítását.
 (2) A képzőintézmény köteles a nevelőszülő szakképzésre jelentkező személy számára az emberi erőforrások minisztere ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 37/2013. (V. 28.) EMMI rendelet (a továbbiakban: EMMI rendelet) 5. melléklet 60. sorszámú Nevelőszülő szakképesítés 4. Szakmai követelmények pontjában megjelölt
 a) 10532-12 azonosító számú „A családi környezet felkészítésének feladatai” képzési modul „Felkészülés a nevelőszülői munkára” tanegysége 12 elméleti órájára, 8 gyakorlati órájára, 32 külső gyakorlati órájára, 20 szakmai készségfejlesztés órájára, a „Veszteség és gyász pszichés háttere, veszteség feldolgozás” tanegysége 8 elméleti órája és 8 szakmai készségfejlesztés órájára, valamint a 10534-12 azonosító számú „A nevelőszülő gyámi és dokumentációs feladatai” képzési modul „A gyámhivatallal kapcsolatos együttműködés és a gyermek gyámságával kapcsolatos feladatok” tanegysége 2 elméleti órájára, „A gyermek érdekeinek képviselete, adható juttatások és szolgáltatások” tanegysége 2 elméleti órájára, a „Szakmai tevékenység dokumentálása” tanegysége 8 elméleti órájára és 8 külső gyakorlati órájára, a helyettes szülők, a nevelőszülők, a családi napközit működtetők képzésének szakmai és vizsgakövetelményeiről, valamint az örökbefogadás előtti tanácsadásról és felkészítő tanfolyamról szóló 29/2003. (V. 20.) ESZCSM rendelet alapján a nevelőszülői tanfolyam sikeres elvégzéséről kiadott tanúsítvány alapján,
 b) 10557-12 azonosító számú „Befogadott gyermek ellátásának alapfeladatai” képzési modul „Jogi, szociálpolitikai és etikai ismeretek” tanegysége 6 elméleti órájára, „Társadalomismeret” tanegysége 2 elméleti órájára, „Pedagógiai és pszichológiai ismeretek” tanegysége 16 elméleti órájára, 20 gyakorlati órájára, 32 szakmai készségfejlesztés órájára, a 10533-12 azonosító számú „A gyermek képességeinek kibontakoztatása, az önálló életre való felkészítés feladatai” képzési modul „A gyermek megismerése (fejlődéslélektan)” tanegysége 16 elméleti órájára, 16 gyakorlati órájára, 8 szakmai készségfejlesztési órájára, valamint a 10535-12 azonosító számú „Különleges ellátási igényű gyermekek gondozási, nevelési feladatai” képzési modul „Egészségügyi és szociális ellátórendszer” tanegysége 1 elméleti órájára és 6 külső gyakorlati órájára felsőfokú szociális, felsőfokú pedagógus, hittanár, hittantanár, teológus szakképzettsége esetén az oklevele alapján,
 c) 10557-12 azonosító számú „Befogadott gyermek ellátásának alapfeladatai” képzési modul „Elemi egészségügyi és ápolási ismeretek” tanegysége 4 elméleti órájára, 4 gyakorlati órájára, valamint a 10535-12 azonosító számú „Különleges ellátási igényű gyermekek gondozási, nevelési feladatai” képzési modul „Egészségügyi és szociális ellátórendszer” tanegysége 1 elméleti órájára és 6 külső gyakorlati órájára középfokú egészségügyi végzettsége esetén a bizonyítványa vagy felsőfokú egészségügyi szakképzettsége esetén az oklevele alapján,
 d) 10557-12 azonosító számú „Befogadott gyermek ellátásának alapfeladatai” képzési modul „Jogi, szociálpolitikai és etikai ismeretek” tanegysége 6 elméleti órájára, „Társadalomismeret” tanegysége 2 elméleti órájára, „Elemi egészségügyi és ápolási ismeretek” tanegysége 4 elméleti órájára, 4 gyakorlati órájára, a 10533-12 azonosító számú „A gyermek képességeinek kibontakoztatása, az önálló életre való felkészítés feladatai” képzési modul „A gyermek megismerése (fejlődéslélektan)” tanegysége 16 elméleti órájára, 16 gyakorlati órájára, 8 szakmai készségfejlesztés órájára, a 10535-12 azonosító számú „Különleges ellátási igényű gyermekek gondozási, nevelési feladatai” képzési modul 48 órájára, valamint a 10536-12 azonosító számú „Speciális ellátási igényű gyermekek gondozási, nevelési feladatai” képzési modul „Szenvedélybetegség, deviáns magatartás, kriminalizálódás” tanegysége 6 elméleti órájára, 12 gyakorlati órájára és a „Gyermekkori pszichiátriai kórképek, magatartás zavar–felismerés értelmezés, kezelés” tanegysége 8 elméleti órájára és 12 gyakorlati órájára felsőfokú egészségügyi, gyógypedagógus szakképzettsége esetén az oklevele alapján,
 e)8 10557-12 azonosító számú „Befogadott gyermek ellátásának alapfeladatai” képzési modul „Jogi, szociálpolitikai és etikai ismeretek” tanegysége 6 elméleti órájára, a „Társadalomismeret” tanegysége 2 elméleti órájára, a 10534-12 azonosító számú „A nevelőszülő gyámi és dokumentációs feladatai” képzési modul „A gyámhivatallal kapcsolatos együttműködés és a gyermek gyámságával kapcsolatos feladatok” tanegysége 2 elméleti órájára, 8 gyakorlati órájára és „A gyermek érdekeinek képviselete, adható juttatások és szolgáltatások” tanegysége 2 elméleti órájára, a 11499-12 azonosító számú „Foglalkoztatás II.” képzési modul 20 órájára, valamint a 11500-12 azonosító számú „Munkahelyi egészség és biztonság” képzési modul „Munkavédelmi jogi ismeretek” tanegysége 2 elméleti órájára jogász, igazgatásszervező, szociális szakigazgatás-szervező, közigazgatás-szervező, okleveles közigazgatási menedzser, okleveles közigazgatási szakértő szakképzettsége esetén az oklevele alapján,
 f) 10557-12 azonosító számú „Befogadott gyermek ellátásának alapfeladatai” képzési modul „Jogi, szociálpolitikai és etikai ismeretek” tanegysége 6 elméleti órájára, „Társadalomismeret” tanegysége 2 elméleti órájára, „Pedagógiai és pszichológiai ismeretek” tanegysége 16 elméleti órájára, 20 gyakorlati órájára, 32 szakmai készségfejlesztés órájára, a 10532-12 azonosító számú „A családi környezet felkészítésének feladatai” képzési modul „Veszteség és gyász pszichés háttere, veszteség feldolgozás” tanegysége 8 elméleti órájára, 8 szakmai készségfejlesztés órájára, a 10533-12 azonosító számú „A gyermek képességeinek kibontakoztatása, az önálló életre való felkészítés feladatai” képzési modul „A gyermek megismerése (fejlődéslélektan)” tanegysége 16 elméleti órájára, 16 gyakorlati órájára, 8 szakmai készségfejlesztés órájára, a 10535-12 azonosító számú „Különleges ellátási igényű gyermekek gondozási, nevelési feladatai” képzési modul „Fejlődéslélektan” tanegysége 2 elméleti órájára, 8 gyakorlati órájára, 6 külső gyakorlati órájára, „Különleges ellátási igényű gyermekek, feladatok, lehetőségek különleges ellátási igényű gyermek nevelése esetén” tanegysége 3 elméleti órájára, 16 gyakorlati órájára, 6 külső gyakorlati órájára, valamint a 10536-12 azonosító számú „Speciális ellátási igényű gyermekek gondozási, nevelési feladatai” képzési modul 56 órájára felsőfokú mentálhigiénés szakember, viselkedéselemző, pszichológus, gyógypedagógus szakképzettsége esetén az oklevele alapján,
 g) 11497-12 azonosító számú „Foglalkoztatás I.” képzési modul 60 órájára nyelvtanári szakképzettsége vagy államilag elismert középfokú nyelvvizsgája esetén az oklevele, nyelvvizsga bizonyítványa alapján, valamint
 h) 11497-12 azonosító számú „Foglalkoztatás I.” képzési modul 60 órájára, a 11499-12 azonosító számú „Foglalkoztatás II.” képzési modul 20 órájára, a 11500-12 azonosító számú „Munkahelyi egészség és biztonság” képzési modul 20 órájára – ha az Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképzésben e képzési modulok eredményes teljesítését oklevele, vagy más képzőintézmény által számára kiállított igazolás tanúsítja –
 óralátogatás alóli felmentést adni.
 (3) A (2) bekezdés a)–h) pontja szerinti több feltétel fennállása esetén az óralátogatás alóli felmentést együttesen is meg kell állapítani azzal, hogy a képzési modul ugyanazon tanegysége ugyanazon óraszáma alóli felmentés csak egyszer alkalmazható.
 8. § (1) Határozott idejű nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony kivételesen létesíthető a nevelőszülő beleegyezésével,
 a) helyettesítés céljából, ha a helyettesítendő nevelőszülőt előreláthatólag legalább egy hónap időtartamra helyettesíteni kell, továbbá
 b) egyéb méltányolható okból, így különösen akkor, amikor a 9. § (1) bekezdése szerint hozzátartozó látja el a nevelőszülői feladatokat,
 feltéve, hogy a gyermek érdekét nem sérti a határozott idejű nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony létesítése.
 (2) Az érintett gyermek, fiatal felnőtt gondozási helye megváltoztatása szükségességének vizsgálatát kell kérni a gyámhivataltól, ha a nevelőszülő
 a) helyettesítésére a saját háztartásában három hónapot meghaladóan kerül sor,
 b) helyettesítésére nem a saját háztartásában tizenöt napot meghaladóan kerül sor, vagy
 c) helyettesítése a gyermek számára óvoda- vagy iskolaváltással jár.
 9. § (1) A Gyvt. 54. § (1) bekezdés d) és f) pontjában meghatározott, a nevelőszülő és a nevelt gyermek közötti korkülönbségre, valamint a képesítésre vonatkozó rendelkezésektől a gyermek érdekében kivételesen akkor indokolt eltérni, ha a gyermeknek a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti hozzátartozói között van olyan személy, aki a gyermek nevelését vállalná, hozzá a gyermek kötődik, de a hozzátartozó a saját családja és a gyermek anyagi veszélyeztetése nélkül csak nevelőszülőként tudja vállalni a gyermek nevelését.
 (2) Ha az (1) bekezdés szerinti nevelőszülő nem kizárólag a saját hozzátartozójának minősülő gyermek nevelését vállalja, a nem hozzátartozónak minősülő gyermek tekintetében a korkülönbségre és a képesítési előírásra vonatkozó rendelkezésektől nem lehet eltérni.
 10. § (1) Ha a nevelőszülő az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt és annak átmeneti gondozásban lévő gyermeke számára együttesen biztosít ellátást, a nevelőszülő működtetője nem változik meg.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a nevelőszülő tevékenységére a helyettes szülői jogviszonyra vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell, azzal, hogy a gyermekjóléti szolgálat feladatait a nevelőszülői hálózat működtetője, a helyettes szülői tanácsadó feladatait a nevelőszülői tanácsadó látja el.
 11. § (1) A működtető és a nevelőszülő között a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony általános kérdéseit rendező, a Gyvt. 66/B. § (1) bekezdése szerinti keretmegállapodás tartalmazza
 a) a nevelőszülő
 ab) adóazonosító jelét,
 ac) társadalombiztosítási azonosító jelét,
 ad) lakcímét vagy annak az ingatlannak a címét, ahol a nevelőszülői tevékenységet végzi, ha az nem egyezik meg a lakcímével,
 ae) iskolai végzettségét,
 af) saját háztartásában élő gyermeke – ideértve a nagykorúvá vált gyermekét is – nevét és születésének időpontját,
 ag) házastársának vagy élettársának nevét és születésének időpontját,
 b) a nevelőszülő képesítése tekintetében
 ba) a nevelőszülő szakképesítés megszerzéséről szóló oklevél számát és keltét, valamint az oklevél kiállítójának nevét, címét,
 bb) – a ba) alpontban meghatározott oklevél hiányában – a nevelőszülő szakképesítés első modulzáró vizsgájának eredményes letételéről szóló igazolás számát, keltét, az igazolást kiállító szerv nevét és címét, vagy
 bc)9 – a ba) és a bb) alpontban meghatározott oklevél vagy igazolás hiányában – a helyettes szülők, a nevelőszülők, a családi napközit működtetők képzésének szakmai és vizsgakövetelményeiről, valamint az örökbefogadás előtti tanácsadásról és felkészítő tanfolyamról szóló 29/2003. (V. 20.) ESZCSM rendelet alapján a nevelőszülői tanfolyam sikeres elvégzéséről kiadott tanúsítvány számát és keltét, valamint a tanúsítvány kiállítójának nevét, címét vagy a szakképesítés megszerzése alóli felmentés tényét a felmentés alapjául szolgáló ok megjelölésével,
 c) a nevelőszülői hálózat fenntartójának nevét és címét,
 d) a működtető nevét és címét,
 e) a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony határozatlan vagy határozott időtartamát, a határozott idejű nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony kezdő és záró napját,
 f) a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony megszűnésének, megszüntetésének eseteiről szóló tájékoztatást,
 g) a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony alapján járó díjazásról szóló általános tájékoztatást,
 h) a nevelőszülőt a nevelőszülői díjazás keretében megillető alapdíj havi és napi összegét,
 i) azt a bankszámlaszámot, ahova a nevelőszülő a foglalkoztatási jogviszonya alapján járó díjazását kéri folyósítani,
 j) a gyermek, fiatal felnőtt ellátására a nevelőszülőt megillető nevelési díjról, külön ellátmányról és családi pótlékról szóló általános tájékoztatást,
 k) azt a bankszámlaszámot vagy azt a postai címet, ahova a nevelőszülő a nevelési díjat, a külön ellátmányt és a családi pótlékot kéri folyósítani,
 l) a nevelőszülő helyettesítésének és segítésének módját, eseteit,
 m) azt, hogy a nevelőszülő speciális vagy különleges nevelőszülő, valamint azt a tényt, hogy a nevelőszülő a 9. § (1) bekezdése alapján kizárólag hozzátartozója tekintetében lát el nevelőszülői feladatokat,
 n)10 a nevelőszülő és a működtető megállapodását arról, hogy
 na) a nevelőszülőnél – saját gyermekeit is beszámítva – hány gyermek, fiatal felnőtt helyezhető el,
 nb) a nevelőszülő fogad-e ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermeket, speciális szükségletű gyermeket, tartósan beteg, fogyatékos gyermeket, három év alatti gyermeket vagy kettős szükségletű gyermeket, és ha igen, hány ilyen szükségletű gyermek helyezhető el a 22. § (1) bekezdésében foglaltak vizsgálata alapján a nevelőszülőnél, és
 nc) a nevelőszülő – feltéve, hogy nem jogosult a Gyvt. 66/G. § (1) bekezdése alapján gyermekgondozó által nyújtott segítségre – ellát-e helyettesítést a működtetője által foglalkoztatott más nevelőszülő tekintetében,
 o) indokolt esetben a működtető hozzájárulását ahhoz, hogy a nevelőszülő helyettes szülői feladatokat is elláthat,
 p)11 a működtető hozzájárulását a nevelőszülő Gyvt. 66/B. § (4) bekezdésében foglaltak szerinti időkorlátozás nélküli keresőtevékenységéhez, indokolt esetben megjelölve azokat a feltételeket, amelyek biztosítják, hogy a keresőtevékenység a nála elhelyezett gyermek, fiatal felnőtt ellátását nem veszélyezteti,
 q) a nevelőszülő és a működtető kapcsolattartásának módját,
 r) a nevelőszülő feladatait,
 s) a nevelőszülővel szemben a tevékenysége ellátásával kapcsolatban támasztott elvárásokat,
 t) a nevelőszülő képzési, továbbképzési kötelezettségét, a képzési kötelezettség teljesítésének határidejét, és
 u) a nevelőszülő, a nevelőszülő házastársa vagy élettársa és a működtető képviselőjének az aláírását.
 (2) Az (1) bekezdés h) pontja szerinti napi összeget a havi összeg harminc nappal való elosztásával kell megállapítani.
 (3)12 Az (1) bekezdés k) pontja szerinti bankszámlán kizárólag a gyermek, a fiatal felnőtt ellátására szolgáló nevelési díjat, külön ellátmányt és családi pótlékot lehet fogadni.
 (4) Ha az (1) bekezdésben meghatározott adatokban, tényekben változás következik be, a működtető az azokról való tudomásszerzést követő tizenöt napon belül módosítási záradékkal látja el a keretmegállapodást vagy gondoskodik az új keretmegállapodás elkészítéséről. A módosítási záradékban a keretmegállapodás módosuló pontjait kell feltüntetni. A módosítási záradékot a nevelőszülő és a működtető képviselője aláírja.
 (5) A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony megszűnése vagy megszüntetése esetén a működtető haladéktalanul megszüntetési záradékkal látja el a keretmegállapodást. A záradékban fel kell tüntetni a nevelőszülőt a nevelőszülői díjazás keretében megillető alapdíj folyósítása megszüntetésének időpontját. A megszüntetési záradékot a nevelőszülő és a működtető képviselője aláírja.
 12. § (1) Az adott gyermek, fiatal felnőtt befogadásáról szóló, a Gyvt. 66/B. § (1) bekezdése szerinti kiegészítő megállapodás tartalmazza
 a) a nevelőszülő gondozásába ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermek, a nevelőszülőnél elhelyezett nevelésbe vett gyermek és a nevelőszülőnél utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt
 aa) Gyvt. 5. § t) pontja szerinti személyazonosító adatait,
 ab) a gyámhatóságok, a területi gyermekvédelmi szakszolgálatok, a gyermekjóléti szolgálatok és a személyes gondoskodást nyújtó szervek és személyek által kezelt személyes adatokról szóló 235/1997. (XII. 17.) Korm. rendelet 2. számú mellékletében meghatározott, a „Gyermekeink védelmében” elnevezésű adatlaprendszerben alkalmazott törzsszámát,
 ac) társadalombiztosítási azonosító jelét és
 ad) adóazonosító jelét,
 b) az ideiglenes hatályú elhelyezésről, a nevelésbe vételről, a gondozási hely meghatározásáról és az utógondozói ellátás elrendeléséről szóló hatósági döntés számát, keltét, jogerőre emelkedésének tényét és időpontját, valamint a döntést hozó hatóság megnevezését,
 c) a gyermeknek járó teljes körű ellátás és a fiatal felnőttnek járó szükség szerinti ellátás biztosítására való felhívást, valamint az ellátás biztosításának kezdő időpontját a hatósági döntés alapján,
 d) a gyermek ellátási szükségletének megjelölését,
 e) a gyermek gyermekvédelmi gyámjának nevét, elérhetőségét,
 f) a gyermek, fiatal felnőtt ellátására szolgáló nevelési díj és külön ellátmány havi, napi összegét,
 g) a nevelőszülőt a nevelőszülői díjazás keretében az adott gyermekre, fiatal felnőttre tekintettel megillető kiegészítő díj és többletdíj havi és napi összegét, valamint
 h) a nevelőszülő és a működtető képviselőjének aláírását.
 (2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott adatokban, tényekben változás következik be, a működtető a változást előidéző hatósági vagy fenntartói döntés általa történő kézhezvételét vagy a működtetői döntés megszületését követő tizenöt napon belül gondoskodik az új kiegészítő megállapodás elkészítéséről.
 (3) Ha az új kiegészítő megállapodás megkötésére a gyermek, fiatal felnőtt után járó juttatások vagy a nevelőszülői díjazás összegének megváltozása miatt került sor, a működtető a változás napjával megállapítja az új összeget és azt a juttatás, nevelőszülői díjazás következő havi esedékes kifizetésekor kezdi el folyósítani a nevelőszülő részére.
 (4) Az (1) bekezdés f) és g) pontja szerinti napi összeget a havi összeg harminc nappal való elosztásával kell megállapítani.
 (5) Ha a gyámhivatal határozata alapján a gyermek, fiatal felnőtt kikerül a nevelőszülő gondozásából, a működtető a határozat kézhezvételét követően haladéktalanul megszüntetési záradékkal látja el a kiegészítő megállapodást. A záradék tartalmazza a gyermek, fiatal felnőtt nevelőszülőnél töltött utolsó teljes napjának időpontját és a nevelőszülő tájékoztatását a 19. § (2) bekezdésében foglaltakról.
 (6) A megszüntetési záradékot a működtető és a nevelőszülő aláírásával látja el.
 13. § A működtető tájékoztatja a nevelőszülőt a nevelőszülőnél elhelyezett gyermekkel kapcsolatban rendelkezésére álló adatokról, így különösen a gyermek egészségi állapotára, korábbi betegségeire és az egyéb orvosi beavatkozásokra vonatkozó adatokról. Ha a nevelőszülőnek a gyermek megfelelő gondozása érdekében további információkra, adatokra van szüksége, a működtető – indokolt esetben a gyermekvédelmi gyám bevonásával – gondoskodik azok beszerzéséről.
 14. § A nevelőszülő tájékoztatja a működtetőt és a gyermekvédelmi gyámot
 a) a bekövetkezésük időpontjától számított öt napon belül a gyermek óvodai nevelésben, fejlesztő nevelésben történő részvételének, valamint a gyermek és a fiatal felnőtt fejlesztő nevelés-oktatásban történő részvételének és iskolai tanulmányainak megkezdéséről, befejezéséről vagy megszakításáról,
 b) a bekövetkezése időpontjától számított öt napon belül arról, ha a gyermek és a fiatal felnőtt munkavégzésre irányuló jogviszonyt létesít, továbbá a fiatal felnőtt hozzájárulása esetén tájékoztatja a működtetőt a fiatal felnőtt keresetéről,
 c) azonnal a gyermekkel és a fiatal felnőttel kapcsolatos rendkívüli eseményről, így különösen az egészségi állapotában bekövetkezett jelentős változásról, iskolai, munkahelyi fegyelmi ügyéről és szabálysértési, büntetőjogi felelősségre vonás alapját képező cselekményéről, függetlenül a szabálysértési vagy a büntetőeljárás megindulásától,
 d) azonnal a gyermeknek a nevelőszülőtől történő huszonnégy órát meghaladó engedély nélküli eltávozásáról, és
 e)13 azonnal a saját életkörülményeiben bekövetkezett vagy várható lényeges változásról, valamint olyan tényről, mely lényeges változást eredményezhet az általa nevelt gyermek életében, így különösen
 ea) a Gyvt. 15. § (8) bekezdésében meghatározott kizáró ok bekövetkeztéről,
 eb) a nevelőszülő családi állapotának megváltozásáról, a családstruktúrában történt változásról,
 ec) a nevelőszülői tevékenysége mellett folytatott keresőtevékenysége megszűnéséről,
 ed) az anyagi helyzetében bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen változásról,
 ee) a vele szemben megindított végrehajtási eljárásról,
 ef) a lakóhely megváltoztatásának szándékáról,
 eg) a harminc napnál hosszabb időre történő külföldre utazás szándékáról,
 eh) az egészségi állapotában beálló olyan romlásról, melynek következtében a későbbiekben feltételezhetően hosszabb ideig nem lesz képes ellátni a gyermeket.
 15. § (1) A működtető a nevelőszülő számára a személyes gondoskodást végző személyek továbbképzését szabályozó miniszteri rendeletben meghatározott továbbképzésen felül évente legalább hatórás, legfeljebb tizenkét órás továbbképzést tart (a továbbiakban: működtetői továbbképzés).
 (1a)14 A működtetői továbbképzés keretében a működtető a gyermekjogi képviselő tevékenységét, az együttműködésre vonatkozó elvárásokat is ismerteti.
 (2) A nevelőszülő a működtetői továbbképzésen köteles részt venni. A működtetői továbbképzéssel összefüggésben felmerülő költségek – az utazási költség kivételével – a működtetőt terhelik.
 (3) A működtetői továbbképzés időpontjáról a működtető legalább harminc nappal korábban értesíti a nevelőszülőt.
 16. § (1) Ha a működtető a Gyvt. 66/D. § (8) bekezdése alapján kezdeményezi a gyermek gondozási helyének megváltoztatását a gyámhivatalnál, egyidejűleg tájékoztatja a nevelőszülőt és a gyermekvédelmi gyámot, hogy erre a Gyvt. 66/D. § (8) bekezdésében felsorolt mely ok alapján kerül sor.
 (2) Ha a gyermekvédelmi gyám a gyermeket súlyos veszélyeztetettsége miatt a nevelőszülőtől másik, biztonságos gondozási helyre viszi, és kezdeményezi a gyermek gondozási helyének azonnali hatállyal történő megváltoztatását, erről a nevelőszülő működtetőjét egyidejűleg tájékoztatja.
 (3) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti esetben a nevelőszülő a gyermek új gondozási helyét kijelölő gyámhivatali határozat meghozataláig a gyermekkel nem érintkezhet.
 17. § A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony Gyvt. 66/D. § (6) bekezdése szerinti felmondását megalapozza különösen, ha a nevelőszülő
 a) a működtető engedélye nélkül másik működtetővel is megállapodást köt,
 b) az együttműködési kötelezettségének nem tesz eleget, így különösen nem tájékoztatja a működtetőt a 14. §-ban foglaltakról,
 c) magatartásával ellehetetleníti a működtetővel történő együttműködést, vagy
 d) előzetes bejelentés vagy a gyámhivatal engedélye nélkül harminc napnál hosszabb időre külföldre távozik anélkül, hogy ott szokásos tartózkodási helyet létesítene.
 17/A. §15 (1) A nevelőszülő a Gyvt. 66/D. § (15) bekezdése szerinti esetben a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony szüneteltetése iránti kérelmét a szüneteltetés napjának megjelölésével és a Gyvt. 66/D. § (16) bekezdésében meghatározott határozat csatolásával legalább a szüneteltetés napját negyven nappal megelőzően nyújtja be a működtetőnek. A nevelőszülő a kérelem benyújtásáról a szüneteltetés napjának megjelölésével egyidejűleg elektronikus vagy postai úton értesíti a nála elhelyezett gyermek gyermekvédelmi gyámját is.
 (2) A nevelőszülő kérelme alapján a nevelőszülő és a működtető a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony szüneteltetésének időtartamára, a szüneteltetést megelőzően legalább húsz nappal külön megállapodást köt.
 (3) A külön megállapodás tartalmazza
 a) a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony szüneteltetésének napját,
 b) a nevelőszülő tájékoztatását a Gyvt. 66/D. § (18) bekezdésében foglaltakról,
 c) a nevelőszülő nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a b) pont szerinti tájékoztatást tudomásul veszi.
 (4) A külön megállapodást a működtető és a nevelőszülő aláírásával látja el.
 (5) A működtető a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony szüneteltetéséről legkésőbb tíz nappal a szüneteltetést megelőzően értesíti
 a)16 a gyámhivatalt a (3) bekezdés szerinti külön megállapodás másolatának megküldésével,
 b) postai vagy elektronikus úton a gyermekvédelmi gyámot a szüneteltetés napjának megjelölésével.
 (6) A szüneteltetés időtartama alatt a működtetőnek nem kell biztosítania nevelőszülő segítését kivéve, ha annak a Gyvt. 66/G. § (1) bekezdésében meghatározott valamely esete a szüneteltetéstől függetlenül fennáll.
 18. §17 (1) A működtető negyedévente, minden év április 15-éig, július 15-éig, október 15-éig és a következő év január 15-éig a Gyvt. 66/F. § (2) bekezdése alapján megállapítja a nevelőszülőt az adott időszakra megillető szabadság mértékét, és arról írásban tájékoztatja a nevelőszülőt. Ha a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony létesítésére az adott negyedéven belül került sor, a működtető a töredék időre járó szabadság mértékéről a következő negyedéves tájékoztatással együtt tájékoztatja a nevelőszülőt.
 (2) A működtető az adott negyedévben a nevelőszülőt megillető szabadságot a Gyvt. 66/F. § (2) bekezdése alapján a negyedévi átlagos gyermeklétszám alapján állapítja meg. A negyedévi átlagos gyermeklétszámot úgy kell kiszámítani, hogy azon napok számát, amikor a gyermek teljes napot a nevelőszülő gondozásában töltött, el kell osztani az adott negyedév összes napjainak számával. Amennyiben a negyedévi átlagos gyermeklétszám nem egész szám, a 0,5-öt meghaladó tört részt felfelé, a 0,5-öt meg nem haladó tört részt lefelé kell kerekíteni.
 (3) A nevelőszülő írásban kérheti a működtetőtől szabadságának a Gyvt. 66/F. § (4) bekezdése alapján történő naptári éven belüli összevonását. A szabadság összevont kiadásáról a működtető 15 napon belül írásban dönt. A működtető akkor tagadhatja meg a szabadság összevont kiadását, ha a nevelőszülő helyettesítése nem oldható meg.
 (4) A működtető a ki nem adott szabadság megváltásáért járó összeget
 a) a tárgyévet követő év április 10. napjáig az április hónapban járó nevelőszülői díjjal együtt,
 b) a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 80. § (2) bekezdésében meghatározott időpontban
 számítja és fizeti ki.
 (5) A szabadságmegváltás alapja a nevelőszülőt a szabadságra való jogosultság megszerzésének negyedévében megillető nevelőszülői díj napi átlaga.
 (6) A működtetőnek az Mt. 134. § (1) bekezdés c) pontja szerinti szabadságról vezetett nyilvántartása negyedévenkénti bontásban tartalmazza
 a) a nevelőszülőnek megállapított szabadságnapok számát,
 b) a nevelőszülő által kivett szabadságnapok számát,
 c) a szabadság naptári éven belüli összevonásának tényét és
 d) a naptári évben ki nem adott és megváltott szabadságnapok számát.
 (7) A működtető a (6) bekezdés szerinti nyilvántartást minden év december 31-én lezárja, és az adott évre vezetett szabadság-nyilvántartás adatait a lezárást követő öt évig megőrzi. Ezt követően a működtető a nyilvántartásból haladéktalanul törli az érintett adatokat.
 (8) A (6) bekezdés szerinti nyilvántartás adatait a nevelőszülő, valamint a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyból származó jogokkal és kötelezettségekkel összefüggésben keletkezett jogvitában eljáró szerv ismerheti meg.
 19. § (1) Az egyéb feltételek fennállása esetén a nevelőszülőt attól az időponttól illeti meg a nevelési díj és a külön ellátmány, továbbá a nevelőszülői tevékenység díjazása keretében az alapdíj, a kiegészítő díj és a többletdíj, amelytől kezdve a gyámhivatal a határozatában a gyermek gondozási helyeként a nevelőszülő háztartását határozta meg vagy elrendelte a fiatal felnőtt utógondozói ellátását. Ha a határozatban időpont meghatározására nem került sor, a határozat keltének időpontja az irányadó.
 (2) Az egyéb feltételek fennállása esetén a nevelési díj és a külön ellátmány, továbbá a kiegészítő díj és a többletdíj a nevelőszülőt arra a napra illeti meg utoljára, amikor a gyermek, fiatal felnőtt teljes napot a gondozásában töltött.
 (3) A működtető az adott gyermek, fiatal felnőtt után járó nevelési díjat és a külön ellátmányt első alkalommal – a 4. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően – a gyermek, fiatal felnőtt nevelőszülőnél történő elhelyezését követően haladéktalanul, de legkésőbb tizenöt napon belül folyósítja.
 (4) Ha a nevelőszülő gondozásából az összes gyermek, fiatal felnőtt kikerült, az egyéb feltételek fennállása esetén a működtető az alapdíjat a nevelőszülő gondozásából utoljára kikerült gyermek, fiatal felnőtt nevelőszülőnél töltött utolsó teljes napjától számított három hónapig folyósítja a nevelőszülőnek.
 (5) A Gyvt. 56. § (2) bekezdésében foglalt magasabb összegű nevelési díjat a működtető először a gyermek ellátási szükségletének megváltozását követő hónapban folyósítja a nevelőszülőnek a gyámhivatali határozatban megjelölt időpontra vagy – ha a határozatban időpont meghatározására nem került sor – a határozat keltére visszamenő hatállyal.
 (6) Ha a Gyvt. 66/D. § (7) bekezdés a)–d) pontja alapján a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony azonnali hatályú felmondásának van helye, és emiatt a gyermek kikerült a nevelőszülő háztartásából, a gondozás tényleges megszűnését követő naptól a nevelőszülőt az érintett gyermekre tekintettel díjazás nem illeti meg.
 20. § Ha a kollégiumban, diákotthonban biztosított ellátásért térítési díjat kell fizetni, azt a nevelőszülő fizeti meg. A gyermekek napközbeni ellátása keretében biztosított gyermekétkeztetés térítési díját a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról szóló 328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet 13. §-ában foglaltak szerint kell megfizetni.
 4. A speciális nevelőszülőre és a különleges nevelőszülőre vonatkozó külön szabályok
 21. § A különleges nevelőszülő által nevelt gyermekek közül – saját gyermekeit is beszámítva – legfeljebb három gyermek lehet életkora alapján különleges ellátást igénylő gyermek.
 22. § (1) Annak megállapítása érdekében, hogy a nevelőszülő alkalmas-e speciális, különleges vagy kettős szükségletű gyermek ellátására, a működtető megvizsgálja
 a) a nevelőszülő motivációját, alkalmasságát, ideértve a pszichológiai alkalmasságát is,
 b) a nevelés személyi és tárgyi feltételeit, és
 c) a nevelőszülő tevékenysége ellátásának helyén a gyermek számára elérhető szolgáltatásokat, ezen belül
 ca) a súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, vagy pszichoaktív szert használó gyermek egészségügyi és mentálhigiénés ellátásához, oktatásához, képzéséhez való hozzájutás lehetőségét, feltételeit,
 cb) a tartósan beteg, a fogyatékos gyermek egészségügyi ellátásához, fejlesztéséhez, habilitációjához és rehabilitációjához, oktatásához, képzéséhez való hozzájutás lehetőségét, feltételeit, és
 cc) a három év alatti gyermek egészségügyi ellátásához és fejlesztéséhez való hozzájutás lehetőségét, feltételeit.
 (2) A működtető a nevelőszülővel kötött keretmegállapodásban rögzíti, hogy a nevelőszülő speciális, különleges nevelőszülő, feltéve, hogy
 a) a nevelőszülő vállalja speciális, különleges vagy kettős szükségletű gyermek ellátását, valamint
 b) a működtető az (1) bekezdésben foglaltak vizsgálata alapján meggyőződik arról, hogy a nevelőszülő alkalmas a speciális vagy különleges nevelőszülői feladatok ellátására és a feladat ellátásához a feltételek biztosítottak.
 (3) A működtető a gondozási helyre vonatkozó javaslat kialakítása érdekében tájékoztatja a területi gyermekvédelmi szakszolgálatot arról, hogy a nevelőszülő az (1) bekezdés c) pontja alapján milyen ellátási szükségletű gyermek fogadására alkalmas.
 5. A helyettes szülői jogviszony
 23. § (1) A gyermek átmeneti gondozását ellátó helyettes szülőt a kiskorú törvényes képviselőjének kérelmére a működtető jelöli ki. A működtető a helyettes szülővel kötött megállapodásról értesíti a gyermekjóléti szolgálatot.
 (2) A kijelölés során a működtető a Gyvt. 66/J. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl figyelembe veszi a törvényes képviselőnek a helyettes szülő személyére vonatkozó kérelmét, a helyettes szülő által a Gyvt. 49. § (3) bekezdése alapján gondozható gyermekek számát, valamint a helyettesítő védelem során a gyermeket a Gyvt. 7. § (3) bekezdése alapján megillető jogokat.
 (3) A kijelölés során törekedni kell arra, hogy a gyermek átmeneti gondozása lehetőség szerint óvoda- és iskolaváltás nélkül történjen.
 24. § A működtető tájékoztatja a helyettes szülőt a helyettes szülő gondozásában lévő gyermekkel kapcsolatban rendelkezésére álló adatokról, így különösen a gyermek egészségi állapotára, korábbi betegségeire és az egyéb orvosi beavatkozásokra vonatkozó adatokról. Ha a helyettes szülőnek a gyermek megfelelő gondozása érdekében további információkra, adatokra van szüksége, a gyermekjóléti szolgálaton keresztül felvilágosítást kér az átmeneti gondozásban lévő gyermek szülőjétől.
 25. § A helyettes szülő tájékoztatja a működtetőt
 a) a bekövetkezésük időpontjától számított öt napon belül a gyermek óvodai nevelésben, fejlesztő nevelésben, fejlesztő nevelés-oktatásban történő részvételének és iskolai tanulmányainak megkezdéséről, befejezéséről vagy megszakításáról,
 b) azonnal a gyermekkel kapcsolatos rendkívüli eseményről, így különösen az egészségi állapotában bekövetkezett jelentős változásról, iskolai, munkahelyi fegyelmi ügyéről, valamint szabálysértési, büntetőjogi felelősségre vonás alapját képező cselekményéről, függetlenül a szabálysértési vagy a büntetőeljárás megindulásától,
 c) azonnal a gyermeknek a helyettes szülőtől történő huszonnégy órát meghaladó engedély nélküli eltávozásáról, és
 d) azonnal a saját életkörülményeiben bekövetkezett lényeges változásról, valamint olyan tényről, mely lényeges változást eredményezhet az általa gondozott gyermek életében, így különösen a Gyvt. 15. § (8) bekezdésében meghatározott kizáró ok bekövetkeztéről, a helyettes szülő családi állapotának megváltozásáról, a családstruktúrában történt változásról, munkanélkülivé válásáról, anyagi helyzetében bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen változásról, lakóhely megváltoztatásának szándékáról, harminc napnál hosszabb időre történő külföldre utazás szándékáról, egészségi állapotában beálló olyan romlásról, melynek következtében a későbbiekben feltételezhetően hosszabb ideig nem lesz képes gondozni a gyermeket.
 26. § A gyermeknek az átmeneti gondozás során felmerülő veszélyeztetettsége esetén a működtető – a gyermekjóléti szolgálat szakmai véleménye és a gyermek törvényes képviselőjének hozzájárulása alapján – az új helyettes szülő kijelölésével egyidejűleg felmondja a helyettes szülővel kötött megállapodást.
 27. § (1) A helyettes szülő és a működtető eltérő megállapodása hiányában a helyettes szülői díjat a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig kell kifizetni. Ha ez a nap munkaszüneti napra esik, a helyettes szülői díjat legkésőbb az ezt megelőző munkanapon kell kifizetni.
 (2) Ha a gyermek a 26. §-ban meghatározott intézkedés alapján került ki a helyettes szülő háztartásából, a gondozás megszűnésének időpontjától a helyettes szülőt helyettes szülői díj nem illeti meg.
 (3) A helyettes szülőt arra az időtartamra illeti meg a nevelési díj és a külön ellátmány, amely alatt – a működtetővel kötött megállapodás alapján – a gyermek ideiglenes jellegű, teljes körű ellátását a saját háztartásában biztosítja.
 (4) A működtető az adott gyermek után járó nevelési díjat és a külön ellátmányt első alkalommal – a 4. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően – a gyermek tényleges gondozásának megkezdését követően haladéktalanul, de legkésőbb tizenöt napon belül folyósítja a helyettes szülőnek.
 (5) Az egyéb feltételek fennállása esetén a nevelési díj és a külön ellátmány a helyettes szülőt arra a napra illeti meg utoljára, amikor a gyermek teljes napot a gondozásában töltött.
 28. § Ha a kollégiumban, diákotthonban biztosított ellátásért térítési díjat kell fizetni, azt az átmeneti gondozásban lévő gyermek szülője fizeti meg. A gyermekek napközbeni ellátása keretében biztosított gyermekétkeztetés térítési díját a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról szóló 328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet 13. §-ában foglaltak szerint kell megfizetni.
 29. § A helyettes szülői jogviszony Gyvt. 66/J. § (9) bekezdése szerinti felmondását megalapozza különösen, ha a helyettes szülő
 b) az együttműködési kötelezettségének nem tesz eleget, így különösen nem tájékoztatja a működtetőt a 25. §-ban foglaltakról,
 c) magatartásával ellehetetleníti a működtetővel történő együttműködést,
 d) körülményei, magatartása a szakmai szabályok szerinti feladatellátást tartósan akadályozza vagy ellehetetleníti, vagy
 e) előzetes bejelentés nélkül harminc napnál hosszabb időre külföldre távozik anélkül, hogy ott szokásos tartózkodási helyet létesítene.
 30. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 11. § (3) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
 31. § (1) A 2013. december 31-ét követően létrejövő nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonynál a keretmegállapodást és a kiegészítő megállapodást a 11. és a 12. § szerinti tartalommal kell megkötni.
 (2) A (3) bekezdésben meghatározott kivétellel a 2013. december 31-én nevelőszülői vagy hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló személlyel a 11. § szerinti tartalmú keretmegállapodást és a 2014. január 1-jén a nevelőszülő gondozásában lévő gyermekre tekintettel a 12. § szerinti tartalmú kiegészítő megállapodást 2014. június 30-áig kell megkötni 2014. január 1-jére visszamenő hatállyal.
 (3) A 2013. december 31-én nevelőszülői vagy hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló személy gondozásába 2014. január 1-je és 2014. június 30-a között új gyermek akkor helyezhető el, valamint új fiatal felnőtt utógondozói ellátását akkor biztosíthatja, ha a nevelőszülő és a működtető a 11. és a 12. § szerinti tartalommal megköti a keretmegállapodást és a kiegészítő megállapodást.
 (4) A (2) bekezdés szerinti esetben a keretmegállapodás és – ha a nevelőszülőnél gyermeket helyeztek el – a kiegészítő megállapodás megkötéséig a működtető gondoskodik
 a) a nevelőszülőnél elhelyezett gyermekre, fiatal felnőttre tekintettel járó juttatások folyamatos biztosításáról, és
 b) a nevelőszülőnek a tevékenységéért járó díjazás 2014. január 1-jétől hatályos szabályok szerinti folyósításáról.
 (5) A Gyvt. 163. § (1) bekezdése alapján 2014. január 1-jén annak a 2013. december 31-én nevelőszülői, hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló személynek is átalakul a jogviszonya nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonnyá, akinél ebben az időpontban nincs gyermek elhelyezve. Ebben az esetben a nevelőszülő 2014. január 1-jétől addig, amíg nem helyeznek el nála gyermeket, a Gyvt. 66/H. § (3) bekezdése szerinti alapdíjra jogosult. Ha a nevelőszülőnél továbbra sem helyeznek el gyermeket, nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonya a Gyvt. 2013. december 31-én hatályos 66/E. § (1) bekezdés d) pontja szerinti időpontban, de legkésőbb 2014. március 31-én megszűnik.
 (6) A 2013. december 31-én hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló személynek a Gyvt. 163. § (5) bekezdése alapján a 13. havi juttatást egyenlő mértékben elosztva havonta akkor kell folyósítani, ha 13. havi juttatás a hivatásos nevelőszülőt a működtető döntése alapján 2013. évben megillette.
 (7) A működtető 2014. január 10-éig írásban értesíti a 2013. december 31-én nevelőszülői vagy hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló személyt
 a) arról, hogy nevelőszülői, hivatásos nevelőszülői jogviszonya a Gyvt. 163. § (1) bekezdése alapján a törvény erejénél fogva 2014. január 1-jétől nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonnyá alakult át,
 b) arról, hogy a Gyvt. 163. § (2) bekezdése alapján 2014. június 30-áig van lehetősége dönteni arról, hogy az átalakult jogviszonyra tekintettel megköti-e a működtetővel a keretmegállapodást,
 c) a keretmegállapodás megkötéséig terjedő időszakra a (4) bekezdésben megállapított rendelkezésekről és a keretmegállapodás megkötése elmaradásának jogkövetkezményeiről,
 d) a Gyvt. 66/A–66/I. §-a alapján a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony fő tartalmi elemeiről, különösen a nevelőszülői díjazás megváltozott szabályairól és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony mellett végezhető keresőtevékenységre vonatkozó szabályokról,
 e) a Gyvt. 163. §-a szerinti átmeneti szabályokról,
 f) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 83/B. és 83/C. §-ában foglaltakról,
 g) arról, hogy a Gyvt. 164. §-a alapján a nevelőszülőnél elhelyezett, 2014. január 1-jét megelőzően nevelésbe vett gyermek gondozási helyét kizárólag a nevelőszülői vagy a hivatásos nevelőszülői jogviszonynak nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonnyá történő átalakulása miatt nem lehet megváltoztatni, és
 h) az (5), a (6) és a (9) bekezdésben foglaltakról.
 (8) Az értesítés a (7) bekezdésben foglaltakon túl tartalmazza a nevelőszülőnél 2014. január 1-jén elhelyezett gyermek vagy utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt Gyvt. 5. § t) pontja szerinti személyazonosító adatait, társadalombiztosítási azonosító jelét, adóazonosító jelét és a gyermek ellátási szükségletét.
 (9) A nevelőszülő aláírásával igazolja, hogy a (7) bekezdés szerinti értesítésben foglaltakat tudomásul veszi és az aláírásával ellátott értesítést 2014. január 17-éig megküldi a működtetőnek. Az értesítés aláírása nem jelent kötelezettségvállalást a keretmegállapodás megkötésére.
 (10) A működtető 2014. február 28-áig írásban tájékoztatja a 2013. december 31-én nevelőszülői vagy hivatásos nevelőszülői jogviszonyban álló személyt a nevelőszülői tevékenység ellátásához szükséges, 2014. január 1-jétől hatályos képesítési előírásokról és arról, hogy a nevelőszülő
 a) a Gyvt. 165. § (2) bekezdésében vagy az e rendeletben foglaltak alapján mentesül-e a 2014. január 1-jétől hatályos képesítési előírások teljesítése alól, vagy
 b) a képesítési előírások alóli mentesülés hiányában 2017. január 1-jéig köteles a Gyvt. 165. § (1) bekezdésében foglaltaknak eleget tenni.
 (11) A 11. § (1) bekezdés n) pont nb) alpontjában, valamint a 22. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakat a kettős szükségletű gyermek tekintetében 2014. július 1-jétől kell alkalmazni.
 31/A. §18 Az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelettel megállapított 11. § (1) bekezdés n) és p) pontjában foglaltakat a nevelőszülő és a működtető által 2014. december 31-ét követően kötött keretmegállapodásra kell alkalmazni. A 2014. december 31-én fennálló keretmegállapodást az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelettel megállapított 11. § (1) bekezdés n) és p) pontjában foglaltaknak megfelelően a 2014. december 31-ét követő első módosítás alkalmával, de legkésőbb 2015. június 30-áig záradékolás útján kell kiegészíteni.
 32–33. §19
 1. melléklet az 513/2013. (XII. 29.) Korm. rendelethez20
 1 Az 1/A. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 239. § (1) bekezdése iktatta be.
 2 A 2. § (4) bekezdése a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 89. §-a szerint módosított szöveg.
 3 A 6. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 239. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
 4 A 6. § (2) bekezdés d) pontja a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 90. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 5 A 6. § (5) bekezdése a 221/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet 23. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 6 A 6. § (6) bekezdése a 221/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet 23. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 7 A 7. § a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 81. §-ával megállapított szöveg.
 8 A 7. § (2) bekezdés e) pontja a 205/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a szerint módosított szöveg.
 9 A 11. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontja a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 90. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 10 A 11. § (1) bekezdés n) pontja a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 82. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 11 A 11. § (1) bekezdés p) pontja a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 82. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 12 A 11. § (3) bekezdése a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 83. §-ával megállapított szöveg.
 13 A 14. § e) pontja a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 84. §-ával megállapított szöveg.
 14 A 15. § (1a) bekezdését a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 85. §-a iktatta be.
 15 A 17/A. §-t a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 86. §-a iktatta be.
 16 A 17/A. § (5) bekezdés a) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 239. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 17 A 18. § a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 87. §-ával megállapított szöveg.
 18 A 31/A. §-t a 353/2014. (XII. 29.) Korm. rendelet 88. §-a iktatta be.
 19 A 32–33. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 20 Az 1. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.