type: contracts

text:
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 202/251
 PRÓTACAL (Uimh. 5)
 AR REACHT AN BHAINC EORPAIGH INFHEISTÍOCHTA
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 ÓS MIAN LEO Reacht an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta dá bhforáiltear in Airteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chinneadh,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:
 Airteagal 1
 Comhdhéantar leis seo an Banc Eorpach Infheistíochta a bunaíodh le hAirteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (dá ngairtear an "Banc" anseo feasta); comhlíonfaidh sé a fheidhmeanna agus déanfaidh sé a ghníomhaíochtaí de réir fhorálacha na gConarthaí agus an Reachta seo.
 Airteagal 2
 Sainítear le hAirteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh an cúram a bheidh ar an mBanc.
 Airteagal 3
 I gcomhréir le hAirteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, is iad na Ballstáit comhaltaí an Bhainc.
 Airteagal 4
 1. Is é is caipiteal don Bhanc 233 247 390 000 EUR, arna shuibscríobh ag na Ballstáit mar a leanas:
 An Ghearmáin
 37 578 019 000
 An Fhrainc
 37 578 019 000
 An Iodáil
 37 578 019 000
 An Ríocht Aontaithe
 37 578 019 000
 An Spáinn
 22 546 811 500
 An Bheilg
 10 416 365 500
 An Ísiltír
 10 416 365 500
 An tSualainn
 6 910 226 000
 An Danmhairg
 5 274 105 000
 An Ostair
 5 170 732 500
 An Pholainn
 4 810 160 500
 An Fhionlainn
 2 970 783 000
 An Ghréig
 2 825 416 500
 An Phortaingéil
 1 820 820 000
 Poblacht na Seice
 1 774 990 500
 An Ungáir
 1 679 222 000
 Éire
 1 318 525 000
 An Rómáin
 1 217 626 000
 An Chróit
 854 400 000
 An tSlóvaic
 604 206 500
 An tSlóivéin
 560 951 500
 An Bhulgáir
 410 217 500
 An Liotuáin
 351 981 000
 Lucsamburg
 263 707 500
 An Chipir
 258 583 500
 An Laitvia
 214 805 000
 An Eastóin
 165 882 000
 Málta
 98 429 500
 Ní bheidh na Ballstáit faoi dhliteanas ach amháin go feadh méid a scaire den chaipiteal a suibscríobhadh agus nár íocadh.
 2. Má ligtear isteach comhalta nua bhéarfaidh sin méadú ar an gcaipiteal suibscríofa i gcomhréir lena dtabharfaidh an comhalta nua de chaipiteal isteach.
 3. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh go méadófar an caipiteal suibscríofa.
 4. Ní féidir scair chomhalta sa chaipiteal suibscríofa a aistriú, a chur i ngeall ná a astú.
 Airteagal 5
 1. Íocfaidh na Ballstáit an caipiteal suibscríofa go feadh 5 % ar mheán na méideanna a shonraítear in Airteagal 4(1).
 2. I gcás méadú a theacht ar an gcaipiteal suibscríofa, socróidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, an céatadán a bheidh le híoc agus modh a íoctha. Déanfar na híocaíochtaí in airgead tirim go heisiach in euro.
 3. Féadfaidh an Bord Stiúrthóirí a cheangal go ndéanfar iarmhéid an chaipitil shuibscríofa a íoc, a mhéad is gá don Bhanc chun freastal dá oibleagáidí.
 An íocaíocht a bheidh le déanamh amhlaidh ag gach Ballstát, beidh sí i gcomhréir lena scair den chaipiteal suibscríofa.
 Airteagal 6
 (sean-Airteagal 8)
 Beidh an Banc á stiúradh agus á bhainistiú ag Bord Gobharnóirí, Bord Stiúrthóirí agus Coiste Bainistíochta.
 Airteagal 7
 (sean-Airteagal 9)
 1. Is iad a bheidh ar an mBord Gobharnóirí na hAirí a bheidh ceaptha ag na Ballstáit.
 2. Leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos treoracha ginearálta do bheartas creidmheasa an Bhainc, i gcomhréir le cuspóirí an Aontais. Féachfaidh an Bord Gobharnóirí chuige go gcuirfear na treoracha sin i ngníomh.
 3. Ina theannta sin déanfaidh an Bord Gobharnóirí mar a leanas:
 (a)
 cinnfidh sé an bhfuil an caipiteal suibscríofa le méadú de réir Airteagal 4(3) agus Airteagal 5(2);
 (b)
 chun críocha Airteagal 9(1), cinnfidh sé na prionsabail is infheidhme ar na hoibríochtaí maoinithe a ghabhfar ar láimh faoi chuimsiú chúram an Bhainc;
 (c)
 feidhmeoidh sé na cumhachtaí dá bhforáiltear in Airteagail 9 agus 11 maidir le comhaltaí an Bhord Stiúrthóirí agus an Choiste Bainistíochta a cheapadh agus lena scor go héigeantach, mar aon leis na cumhachtaí a fhoráiltear sa dara fomhír d'Airteagal 11(1);
 (d)
 glacfaidh sé cinntí maidir le maoiniú a dheonú le haghaidh oibríochtaí infheistíochta atá le cur i gcrích, go hiomlán nó go páirteach, lasmuigh de chríocha na mBallstát i gcomhréir le hAirteagal 16(1);
 (e)
 formheasfaidh sé tuarascáil bhliantúil an Bhord Stiúrthóirí;
 (f)
 formheasfaidh sé an clár comhardaithe bliantúil maille leis an gcuntas sochair agus dochair;
 (g)
 feidhmeoidh sé na cumhachtaí agus na feidhmeanna dá bhforáiltear sa Reacht seo;
 (h)
 formheasfaidh sé rialacha nós imeachta an Bhainc.
 4. Faoi chuimsiú na gConarthaí agus an Reachta seo, beidh an Bord Gobharnóirí inniúil ar aon chinntí a ghlacadh, ag gníomhú dó d'aon toil, a bhaineann le fionraí oibríochtaí an Bhainc agus, dá dtarlódh sin, lena leachtú.
 Airteagal 8
 (sean-Airteagal 10)
 Mura bhforáiltear a mhalairt sa Reacht seo, is trí thromlach dá chomhaltaí a dhéanfaidh an Bord Gobharnóirí cinntí. Ní mór an tromlach sin a bheith in ionannas le 50 % ar a laghad den chaipiteal suibscríofa.
 Is gá ocht vóta dhéag agus 68 % den chaipiteal suibscríofa ina fhabhar do thromlach cáilithe.
 Ní chuirfidh staonadh ó vótáil ag comhaltaí a bheidh i láthair go pearsanta nó a mbeidh ionadaithe ag feidhmiú thar a gceann cosc ar chinntí a ghlacadh.
 Airteagal 9
 (sean-Airteagal 11)
 1. Glacfaidh an Bord Stiúrthóirí cinntí maidir le maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí, agus maidir le hiasachtaí a chruinniú; socróidh sé na rátaí úis ar iasachtaí a dheonófar agus an coimisiún agus muirir eile. Féadfaidh sé cuid dá fheidhmeanna a tharmligean chuig an gCoiste Bainistíochta ar bhonn cinnidh arna ghlacadh trí thromlach cáilithe. Cinnfidh sé na téarmaí agus na coinníollacha do tharmligean den sórt sin agus maoirseoidh sé a fhorghníomhú.
 Féachfaidh an Bord Stiúrthóirí chuige go bhfuil an Banc á rith mar is cuí; áiritheoidh sé go bhfuil an Banc á bhainistiú i gcomhréir le forálacha na gConarthaí agus an Reachta agus i gcomhréir leis na treoracha ginearálta a leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos.
 I ndeireadh na bliana airgeadais, cuirfidh an Bord Stiúrthóirí tuarascáil faoi bhráid an Bhord Gobharnóirí agus foilseoidh sé í tar éis a formheasta.
 2. Naoi stiúrthóir is fiche agus naoi stiúrthóir mhalartacha déag a bheidh ar an mBord Stiúrthóirí.
 Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na stiúrthóirí a cheapadh go ceann cúig bliana, stiúrthóir amháin arna ainmniú ag gach Ballstát, agus stiúrthóir amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún.
 Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na malartaigh a cheapadh go ceann cúig bliana mar a thaispeántar thíos:
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht Chónaidhme na Gearmáine,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na Fraince,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na hIodáile,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann,
 —
 malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Spáinne agus ag Poblacht na Portaingéile,
 —
 malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Beilge, ag Ard-Diúcacht Lucsamburg agus ag Ríocht na hÍsiltíre,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Danmhairge, ag an bPoblacht Heilléanach, ag Éirinn agus ag an Rómáin,
 —
 beirt mhalartach arna ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na hEastóine, ag Poblacht na Laitvia, ag Poblacht na Liotuáine, ag Poblacht na hOstaire, ag Poblacht na Fionlainne agus ag Ríocht na Sualainne,
 —
 ceathrar malartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na Bulgáire, ag Poblacht na Seice, ag Poblacht na Cróite, ag Poblacht na Cipire, ag Poblacht na hUngáire, ag Poblacht Mhálta, ag Poblacht na Polainne, ag Poblacht na Slóivéine agus ag Poblacht na Slóvaice,
 —
 malartach amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún.
 Comhthoghfaidh an Bord Stiúrthóirí seisear saineolaithe gan ceart vótála: triúr mar chomhaltaí agus triúr mar mhalartaigh
 Féadfar ceapacháin na stiúrthóirí agus na malartach a athnuachan.
 Leagfar síos leis na Rialacha Nós Imeachta na socruithe maidir le bheith rannpháirteach i gcruinnithe den Bhord Stiúrthóirí agus na forálacha is infheidhme ar mhalartaigh agus ar shaineolaithe arna gcomhthoghadh.
 Beidh Uachtarán an Choiste Bainistíochta nó, má bhíonn sé as láthair, duine dá Leas-Uachtaráin, i gceannas ar chruinnithe den Bhord Stiúrthóirí, ach ní vótálfaidh sé.
 Roghnófar comhaltaí an Bhord Stiúrthóirí as daoine nach bhfuil a neamhspleáchas ná a n-inniúlacht inchurtha in amhras; ní bheidh siad freagrach ach amháin don Bhanc.
 3. Ní fhéadfaidh an Bord Gobharnóirí stiúrthóir a scor go héigeantach ach amháin sa chás nach bhfuil na coinníollacha is gá chun a dhualgais a dhéanamh á gcomhlíonadh aige a thuilleadh; ní foláir don Bhord gníomhú trí thromlach cáilithe.
 Mura dtugtar formheas ar an tuarascáil bhliantúil, éireoidh an Bord Stiúrthóirí as oifig.
 4. Aon fholúntas a tharlóidh trí bhás comhalta, nó trína éirí as oifig dá dheoin féin, nó trína éirí as go héigeantach, nó trí chomhaltaí d'éirí as d'aon bhuíon, líonfar é de réir mhír 2 den Airteagal seo. Ach amháin i gcás an Bord Stiúrthóirí ar fad a athrú, gabhfar ionad comhalta go ceann a bhfuil fágtha dá théarma oifige.
 5. Cinnfidh an Bord Gobharnóirí an luach saothair do chomhaltaí an Bhord Stiúrthóirí. Leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos cad iad na gníomhaíochtaí nach luíonn le dualgais stiúrthóra nó mhalartaigh.
 Airteagal 10
 (sean-Airteagal 12)
 1. Beidh vóta amháin ag gach stiúrthóir ar an mBord Stiúrthóirí. Féadfaidh sé a vóta a tharmligean i ngach cás, ar an modh a leagfar sios le rialacha nós imeachta an Bhainc.
 2. Mura bhforáiltear a mhalairt sa Reacht seo, is trí thromlach trian ar a laghad dá chomhaltaí atá i dteideal vótáil agus iad in ionannas le caoga faoin gcéad ar a laghad den chaipiteal suibscríofa a dhéanfaidh an Bord Stiúrthóirí cinntí. Do thromlach cáilithe is gá ocht vóta dhéag ina fhabhar agus seasca a hocht faoin gcéad den chaipiteal suibscríofa. Leagfar síos i rialacha nós imeachta an Bhainc an córam is gá chun gur bailí iad cinntí an Bhord Stiúrthóirí.
 Airteagal 11
 (sean-Airteagal 13)
 1. Beidh ar an gCoiste Bainistíochta Uachtarán agus ochtar Leas-Uachtarán arna gceapadh ag an mBord Gobharnóirí go ceann tréimhse sé bliana ar thogra ón mBord Stiúrthóirí. Féadfar na ceapacháin sin a athnuachan.
 Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, líon na gcomhaltaí ar an gCoiste Bainistíochta a athrú.
 2. Ar thogra ón mBord Stiúrthóirí arna ghlacadh trí thromlach cáilithe, féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe freisin, comhalta den Choiste Bainistíochta a scor go héigeantach.
 3. Beidh an Coiste Bainistíochta freagrach i ngnóthaí reatha an Bhainc, faoi údarás an Uachtaráin agus faoi mhaoirseacht an Bhord Stiúrthóirí.
 Ullmhóidh sé cinntí an Bhord Stiúrthóirí, go háirithe cinntí i dtaobh iasachtaí a chruinniú agus i dtaobh iasachtaí agus maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí; féachfaidh sé chuige go gcuirfear na cinntí sin i ngníomh.
 4. Gníomhóidh an Coiste Bainistíochta trí thromlach ag tabhairt tuairimí dó ar thograí chun iasachtaí a chruinniú nó maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí.
 5. Cinnfidh an Bord Gobharnóirí luach saothair comhaltaí an Choiste Bainistíochta agus leagfaidh síos cad iad na gníomhaíochtaí nach luíonn lena ndualgais.
 6. Feidhmeoidh an tUachtarán nó, mura féidir dó é, Leas-Uachtarán, ar son an Bhainc in ábhair dhlíthiúla agus in ábhair eile.
 7. Beidh foireann an Bhainc faoi údarás an Uachtaráin. Is é a fhostóidh agus a scoirfidh iad. Chun foireann a roghnú, cuirfear san áireamh ní hamháin cumas agus cáilíochtaí pearsanta ach ina theannta sin ionadaíocht chothromais náisiúnaigh na mBallstát. Cinnfear leis na Rialacha Nós Imeachta cad é an comhlacht is inniúil chun forálacha a bheidh infheidhme maidir leis an bhfoireann a ghlacadh.
 8. Ní bheidh Coiste Bainistíochta agus foireann an Bhainc freagrach ach don Bhanc amháin agus beidh siad neamhspleách ar fad i gcomhlíonadh a ndualgas.
 Airteagal 12
 (sean-Airteagal 14)
 1. Déanfaidh Coiste ar a mbeidh sé chomhalta, arna gceapadh ag an mBord Gobharnóirí ar bhonn a n-inniúlachta, a fhíorú gach bliain go gcomhlíonann gníomhaíochtaí an Bhainc dea-chleachtas baincéireachta agus beidh sé freagrach as a chuntais a iniúchadh.
 2. Déanfaidh an Coiste dá dtagraítear i mír 1 a chinntiú gach bliain gur seoladh oibríochtaí an Bhainc agus gur coimeádadh a leabhair ar mhodh cuí. Chuige sin, fíoróidh sé go ndearnadh oibríochtaí an Bhainc a sheoladh ar cothrom leis na foirmiúlachtaí agus na nósanna imeachta dá bhforáiltear leis an Reacht seo agus leis na Rialacha Nós Imeachta.
 3. Daingneoidh an Coiste dá dtagraítear i mír 1 go dtugann na ráitis airgeadais mar aon le gach faisnéis airgeadais eile dá bhfuil sna cuntais bhliantúla arna dtarraingt suas ag an mBord Stiúrthóirí léargas fíorcheart ar riocht airgeadais an Bhainc i dtaca lena shochair agus a dhochair, agus ar thorthaí a chuid oibríochtaí agus a shreafaí airgid thirim don bhliain airgeadais faoi bhreithniú.
 4. Sonrófar leis na Rialacha Nós Imeachta na cáilíochtaí atá riachtanach do chomhaltaí an Choiste agus leagfaidh sé síos na téarmaí agus na coinníollacha do ghníomhaíocht an Choiste dá dtagraítear i mír 1.
 Airteagal 13
 (sean-Airteagal 15)
 Déileálfaidh an Banc le gach Ballstát tríd an údarás a bheidh ceaptha ag an Stát sin. Ag seoladh a oibríochtaí airgeadais dó, rachaidh an Banc ar iontaoibh bhanc ceannais náisiúnta an Bhallstáit atá i gceist nó institiúidí eile airgeadais a bheidh formheasta ag an Stát sin.
 Airteagal 14
 (sean-Airteagal 16)
 1. Comhoibreoidh an Banc le gach eagraíocht idirnáisiúnta atá gníomhach i réimeanna cosúil lena chuid féin.
 2. Féachfaidh an Banc le comhtheagmhálacha cuí a bhunú ar mhaithe leis an gcomhoibriú le hinstitiúidí baincéireachta agus airgeadais sna tíortha a sroicheann a oibríochtaí chucu.
 Airteagal 15
 (sean-Airteagal 17)
 Arna iarraidh sin do Bhallstát nó don Choimisiún, nó uaidh féin, déanfaidh an Bord Gobharnóirí, de réir na gcoinníollacha céanna a bhain lena nglacadh, na treoracha a bheidh leagtha síos aige faoi Airteagal 7 den Reacht seo a léiriú nó a fhorlíonadh.
 Airteagal 16
 (sean-Airteagal 18)
 1. Faoi chuimsiú an chúraim atá leagtha amach in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, deonóidh an Banc maoiniú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí dá chomhaltaí nó do ghnóthais phríobháideacha nó phoiblí le haghaidh infheistíochtaí a bheidh le cur in éifeacht i gcríocha Ballstát, sa mhéid nach bhfuil cistí le fáil ó fhoinsí eile ar théarmaí réasúnta.
 Ach trí chinneadh ón mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, féadfaidh an Banc maoiniú a dheonú le haghaidh infheistíochtaí a bheidh le cur in éifeacht, go hiomlán nó go páirteach, lasmuigh de chríocha Ballstát.
 2. Chomh fada agus is féidir, ní dheonófar iasachtaí ach ar an gcoinníoll go n-úsáidfear foinsí eile airgeadais freisin.
 3. Nuair a bheidh iasacht á deonú aige do ghnóthas nó do chomhlacht seachas Ballstát, cuirfidh an Banc de choinníoll leis an iasacht sin go bhfaighfear ráthaíocht ón mBallstát ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht nó go bhfaighfear ráthaíochtaí leormhaithe eile nó go mbeidh láidreacht airgeadais ag an bhféichiúnaí.
 Fairis sin, i gcomhréir leis na prionsabail arna mbunú ag an mBord Gobharnóirí de bhun Airteagal 7(3)(b), agus nuair is gá sin chun na tionscadail dá bhforáiltear in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chur chun feidhme, socróidh an Bord Stiúrthóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, téarmaí agus coinníollacha aon oibríochta um maoiniú a bhfuil próifíl riosca shonrach ag gabháil léi agus a mheastar mar sin mar ghníomhaíocht speisialta.
 4. Féadfaidh an Banc iasachtaí a ráthú a thógfaidh gnóthais phoiblí nó phríobháideacha nó a thógfaidh comhlachtaí eile chun tionscadail dá bhforáiltear in Airteagal 309 de na Conarthaí a chur in éifeacht.
 5. An méid comhiomlán a bheidh amuigh tráth ar bith d'iasachtaí agus de ráthaíochtaí ón mBanc, ní mó é ná 250 % dá chaipiteal suibscríofa, dá chúlchistí, dá sholáthairtí neamhchionroinnte agus den bharrachas ón gcuntas brabúis agus caillteanais. Laghdófar an méid comhiomlán sin méid is ionann agus an méid atá suibscríofa, bíodh nó ná bíodh sé íoctha isteach, i gcomhair aon rannpháirtíocht cothromais de chuid an Bhainc.
 Méid na rannpháirtíochtaí cothromais de chuid an Bhainc atá íoctha amach, ní mó é tráth ar bith ná méid is comhfhreagrach le hiomlán a chaipitil shuibscríofa atá íoctha isteach, a chúlchistí, a sholáthairtí neamhchionroinnte agus a bharrachas ón gcuntas brabúis agus caillteanais.
 Mar eisceacht, beidh ag gníomhaíochtaí speisialta an Bhainc, arna gcinneadh ag an mBord Gobharnóirí agus ag an mBord Stiúrthóirí i gcomhréir le mír 3, cionroinnt shonrach cúlchiste.
 Beidh feidhm ag an mír seo freisin maidir le cuntais chomhdhlúite an Bhainc.
 6. Cosnóidh an Banc é féin in aghaidh fiontair malairte trí cibé clásail is cuí leis a chur isteach i gconarthaí le haghaidh iasachtaí agus ráthaíochtaí.
 Airteagal 17
 (sean-Airteagal 19)
 1. Déanfar na rátaí úis ar iasachtaí ón mBanc agus coimisiún agus muirir eile a oiriúnú do na coinníollacha atá i dtreis ar mhargadh an chaipitil agus iad a ríomh ar dhóigh go gcuirfidh an t-ioncam astu ar chumas an Bhainc freastal dá oibleagáidí, a chaiteachais agus a rioscaí a ghlanadh agus cúlchiste a thiomargadh mar a fhoráiltear in Airteagal 22.
 2. Ní dheonóidh an Banc aon laghdú ar rátaí úis. I gcás inar cosúil gur mhaith an rud é an t-ús a laghdú mar gheall ar an saghas infheistíochta atá le maoiniú, féadfaidh an Ballstát atá i gceist nó gníomhaireacht éigin eile cabhair a thabhairt chun íoctha an úis, sa mhéid go luífidh sin le hAirteagal 107 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 Airteagal 18
 (sean-Airteagal 20)
 Ina oibríochtaí i ndáil le maoiniú, urramóidh an Banc na prionsabail seo a leanas:
 1.
 Féachfaidh sé chuige go n-úsáidfear a chistí ar an gcuma is réasúnaí is féidir ar mhaithe le leasanna an Aontais.
 Ní fhéadfaidh sé iasachtaí ná ráthaíochtaí a thabhairt ach amháin:
 (a)
 más rud é, i gcás infheistíochtaí atá á gcur in éifeacht ag gnóthais in earnáil an táirgthe, go bhfuil íocaíochtaí in aghaidh úis agus amúchta á gcumhdach as brabúis oibriúcháin nó, i gcás infheistíochtaí eile, trí oibleagáidí faoina ndeachaigh an Stát a bhfuil an infheistíocht á cur in éifeacht ann nó ar mhodh éigin eile; agus
 (b)
 más rud é go gcuidíonn feidhmiú na hinfheistíochta le méadú ar an táirgiúlacht eacnamaíoch i gcoitinne agus go gcuireann sé gnóthú an mhargaidh inmheánaigh ar aghaidh.
 2.
 Ní cead dó aon leas a fháil i ngnóthas ná aon fhreagracht a ghlacadh ina bhainistíocht, mura gá sin le go gcosnófaí cearta an Bhainc chun a áirithiú go bhfaighfear ar ais cistí a tugadh ar iasacht.
 Ar a shon sin, i gcomhréir leis na prionsabail arna mbunú ag an mBord Gobharnóirí de bhun Airteagal 7(3)(b), agus nuair is gá sin chun na hoibríochtaí dá bhforáiltear in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chur chun feidhme, socróidh an Bord Stiúrthóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, na téarmaí agus na coinníollacha a bhaineann le rannpháirtíocht cothromais a ghlacadh i ngnóthas tráchtála, de ghnáth mar chomhlánú ar iasacht nó ar ráthaíocht, a mhéid is gá sin chun infheistíocht nó clár a mhaoiniú.
 3.
 Féadfaidh sé a chuid éileamh a dhíol ar an margadh caipitil agus, chun na críche sin, féadfaidh sé a cheangal ar a fhéichiúnaithe bannaí nó urrúis eile a eisiúint.
 4.
 Ní fhorchuirfidh an Banc ná na Ballstáit coinníollacha á cheangal cistí a fuarthas ar iasacht ón mBanc a chaitheamh i gcríoch Bhallstáit shonraithe.
 5.
 Féadfaidh an Banc é a chur de choinníoll le hiasachtaí uaidh go ndéanfar socrú le haghaidh iarrataí idirnáisiúnta ar thairiscintí.
 6.
 Ní mhaoineoidh an Banc, go hiomlán ná go páirteach, aon infheistíocht a bhfuil cur ina choinne ag an mBallstát ar ina chríoch atá sí le cur in éifeacht.
 7.
 Mar chomhlánú ar a ghníomhaíocht um iasachtú, féadfaidh an Banc seirbhísí cabhrach teicniúla a chur ar fáil i gcomhréir leis na téarmaí agus na coinníollacha arna leagan síos ag an mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, agus i gcomhlíonadh an Reachta seo.
 Airteagal 19
 (sean-Airteagal 21)
 1. Féadfaidh aon ghnóthas, nó aon eagras poiblí nó príobháideach, iarratas ar mhaoiniú a dhéanamh go díreach chun an Bhainc. Féadfar iarratais a dhéanamh freisin tríd an gCoimisiún nó tríd an mBallstát ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht.
 2. Iarratais a dhéanfar tríd an gCoimisiún, cuirfear iad faoi bhráid an Bhallstáit ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht, d'fhonn tuairim a fháil. Iarratais a dhéanfar trí Bhallstát, cuirfear faoi bhráid an Choimisiúin iad le tuairim a fháil. Iarratais a dhéanfaidh gnóthas go díreach, cuirfear iad faoi bhráid an Bhallstáit lena mbaineann agus faoi bhráid an Choimisiúin.
 Tabharfaidh an Ballstát lena mbaineann agus an Coimisiún a dtuairimí laistigh de dhá mhí. Mura bhfaighfear freagra laistigh den tréimhse sin, féadfaidh an Banc glacadh leis nach bhfuil aon chur i gcoinne an tionscadail.
 3. Tabharfaidh an Bord Stiúrthóirí rialú ar oibríochtaí maoinithe a chuirfidh an Coiste Bainistíochta faoina bhráid.
 4. Scrúdóidh an Coiste Bainistíochta na hoibríochtaí maoinithe a cuireadh faoina bhráid féachaint an gcomhlíonann siad forálacha an Reachta seo, go háirithe Airteagail 16 agus 18. Má bhíonn an Coiste Bainistíochta i bhfabhar na hoibríochta maoinithe, cuirfidh sé an togra comhfhreagrach faoi bhráid an Bhord Stiúrthóirí. Féadfaidh an Coiste cibé coinníollacha is fíor-riachtanach leis a chur lena thuairim fhabhrach. Má bhíonn an Coiste Bainistíochta in aghaidh an maoiniú a dheonú, cuirfidh sé na doiciméid iomchuí faoi bhráid an Bhord Stiúrthóirí mar aon lena thuairim.
 5. Má thugann an Coiste Bainistíochta tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú áirithe a dheonú mura gcinnfidh sé é sin d'aon toil.
 6. Má thugann an Coimisiún tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú áirithe a dheonú mura gcinnfidh sé é sin d'aon toil, gan an stiúrthóir a bheidh ainmnithe ag an gCoimisiún a bheith páirteach sa vótáil.
 7. Má thugann an Coiste Bainistíochta agus an Coimisiún araon tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú a dheonú.
 8. Más gá oibríocht maoinithe a bhaineann le hinfheistíocht fhormheasta a athstruchtúrú chun cearta agus leasanna an Bhainc a chosaint, glacfaidh an Coiste Bainistíochta gan mhoill na bearta éigeandála a mheasann sé is gá, faoi réir an Bord Stiúrthóirí a chur ar an eolas faoi láithreach.
 Airteagal 20
 (sean-Airteagal 22)
 1. Gheobhaidh an Banc ar iasacht ar na margaí caipitil na cistí is gá chun a chúraimí a chomhlíonadh.
 2. Féadfaidh an Banc iasachtaí a fháil ar mhargaí caipitil na mBallstát, de réir na bhforálacha dlíthiúla a bhaineann leis na margaí sin.
 Ní fhéadfaidh údaráis inniúla Ballstáit a bhfuil maolú aige de réir bhrí Airteagal 139(1) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh cur ina choinne sin ach amháin nuair is baolach suaitheadh tromchúiseach a theacht ar mhargadh caipitil an Stáit sin.
 Airteagal 21
 (sean-Airteagal 23)
 1. Féadfaidh an Banc aon chistí dá chuid atá ar fáil agus nach bhfuil de dhíth air láithreach chun freastal dá oibleagáidí a úsáid mar a leanas:
 (a)
 féadfaidh sé infheistiú ar na margaí airgid;
 (b)
 féadfaidh sé, faoi réir fhorálacha Airteagal 18(2), urrúis a cheannach agus a dhíol;
 (c)
 féadfaidh sé aon oibríochtaí eile airgeadais a bhfuil baint acu lena chuspóirí a dhéanamh.
 2. Gan dochar d'fhorálacha Airteagal 23, ní dhéanfaidh an Banc, ag bainistí a infheistíochtaí dó, páirt a ghabháil in aon airbeatráiste airgid reatha nach gá go díreach chun a oibríochtaí iasachtúcháin a dhéanamh nó chun oibleagáidí a chomhlíonadh a d'éirigh as iasachtaí a thóg sé nó as ráthaíochtaí a thug sé.
 3. Sna réimeanna atá faoi thrácht san Airteagal seo, gníomhóidh an Banc i gcomhaontacht le húdaráis inniúla nó le banc ceannais náisiúnta an Bhallstáit atá i gceist.
 Airteagal 22
 (sean-Airteagal 24)
 1. Déanfar cúlchiste go feadh 10 % den chaipiteal suibscríofa a thiomargadh go comhleanúnach. Má bhíonn call leis mar gheall ar an staid ina bhfuil dliteanais an Bhainc, féadfaidh an Bord Stiúrthóirí cinneadh ar chúlchistí breise a chur ar bun. Go dtí go mbeidh an cúlchiste tiomargtha go hiomlán, cothófar é:
 (a)
 le hús a fuarthas ar iasachtaí a dheonaigh an Banc as suimeanna is iníoctha ag na Ballstáit de bhun Airteagal 5,
 (b)
 le hús a fuarthas ar iasachtaí a dheonaigh an Banc as cistí a fuarthas de thoradh aisíoc na n-iasachtaí dá dtagraítear i bhfomhír (a),
 sa mhéid nach bhfuil an t-ioncam sin ag teastáil faoi chomhair oibleagáidí an Bhainc nó chun a chaiteachais a íoc.
 2. Déanfar acmhainní an chúlchiste a infheistiú ar dhóigh go mbeidh siad ar fáil tráth ar bith faoi chomhair chuspóir an chiste.
 Airteagal 23
 (sean-Airteagal 25)
 1. Beidh teideal ag an mBanc gach tráth a shócmhainní in airgead reatha Ballstáit nach bhfuil an euro mar airgeadra aige a aistriú isteach chun oibríochtaí airgeadais a chur i gcrích a fhreagraíonn don chúram atá leagtha amach in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, ag cur forálacha Airteagal 21 den Reacht seo san áireamh. Seachnóidh an Banc, oiread agus is féidir, aistriú dá leithéid sin, má bhíonn airgead tirim nó sócmhainní leachtacha aige san airgead reatha atá ag teastáil.
 2. Ní fhéadfaidh an Banc a shócmhainní in airgead reatha Ballstáit nach bhfuil an euro mar airgeadra aige a shóinseáil go hairgead reatha tríú tír, gan chomhaontú an Bhallstáit sin.
 3. Féadfaidh an Banc úsáid a dhéanamh gan bhac den chuid sin dá chaipiteal atá íoctha, agus d'aon airgead reatha a fuarthas ar iasacht ar mhargaí lasmuigh den Aontas.
 4. Gabhann na Ballstáit orthu féin go gcuirfidh siad ar fáil d'fhéichiúnaithe an Bhainc an t-airgead reatha is gá chun aisíoctha an chaipitil agus chun íoctha an úis ar iasachtaí nó an choimisiúin ar ráthaíochtaí arna dtabhairt ag an mBanc le haghaidh infheistíochtaí atá le cur in éifeacht ina gcríoch.
 Airteagal 24
 (sean-Airteagal 26)
 Mura bhfreastalóidh Ballstát dá oibleagáidí mar chomhalta de dhroim an Reachta seo, agus go háirithe an oibleagáid chun a scair den chaipiteal suibscríofa a íoc nó na hiasachtaí a fuair sé a sheirbhísiú, féadfar deonú iasachtaí nó ráthaíochtaí don Bhallstát sin nó dá náisiúnaigh a fhionraí le cinneadh ón mBord Gobharnóirí.
 Ní shaorfaidh an cinneadh sin an Stát ná a náisiúnaigh óna n-oibleagáidí i leith an Bhainc.
 Airteagal 25
 (sean-Airteagal 27)
 1. Má chinneann an Bord Gobharnóirí oibríochtaí an Bhainc a fhionraí, stadfaidh a ghníomhaíochtaí uile láithreach, ach amháin na cinn is gá chun a áirithiú go ndéanfar a shócmhainní a réadú, a chosaint agus a chaomhnú agus a dhliteanais a shocrú mar is cuí.
 2. I gcás a leachtaithe, ceapfaidh an Bord Gobharnóirí na leachtaitheoirí agus tabharfaidh teagaisc dóibh chun an leachtú a chur in éifeacht. Áiritheoidh sé go ndéanfar cearta bhaill na foirne a chosaint.
 Airteagal 26
 (sean-Airteagal 28)
 1. I ngach ceann de na Ballstáit, beidh ag an mBanc an inniúlacht dhlítheanach is fairsinge atá ar fáil faoina ndlíthe ag daoine dlítheanacha; féadfaidh sé, go háirithe, maoin shochorraithe nó maoin dhochorraithe a fháil nó a dhiúscairt agus féadfaidh sé bheith ina pháirtí in imeachtaí dlíthiúla.
 2. Beidh maoin an Bhainc díolmhaithe ó fhoréileamh nó díshealbhú de chineál ar bith.
 Airteagal 27
 (sean-Airteagal 29)
 Aon díospóidí a tharlóidh idir an Banc ar thaobh amháin, agus a chreidiúnaithe, a fhéichiúnaithe nó duine ar bith eile ar an taobh eile, cinnfidh na cúirteanna náisiúnta inniúla iad, ach amháin mar a bhfuil dlínse tugtha do Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh. Féadfaidh an Banc socrú le haghaidh eadrána a fhoráil i gconradh.
 Beidh seoladh le haghaidh seirbheála i ngach Ballstát ag an mBanc. Féadfaidh sé áfach seoladh áirithe le haghaidh seirbheála a shonrú in aon chonradh.
 Ni fhéadfar sócmhainní agus maoin an Bhainc a astú ná iad a urghabháil trí fhorghníomhú ach amháin le cinneadh cúirte.
 Airteagal 28
 (sean-Airteagal 30)
 1. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh fochomhlachtaí nó eintitis eile a bhunú a mbeidh pearsantacht dhlítheanach agus uathriail airgeadais acu.
 2. Bunóidh an Bord Gobharnóirí Reachtanna na gcomhlachtaí dá dtagraítear i mír 1 trí chinneadh d'aon toil. Saineofar leis na Reachtanna go háirithe a gcuspóirí, a struchtúr, a gcaipiteal, a gcomhaltas, a suíomh, a n-acmhainní airgeadais, a modhanna idirghabhála agus a socruithe iniúchóireachta maille leis an ngaol idir iad agus orgáin an Bhainc.
 3. Féadfaidh an Banc a bheith rannpháirteach i mbainistíocht na gcomhlachtaí sin agus ranníocaíocht a dhéanamh i leith a gcaipitil shuibscríofa go feadh méid arna shainiú ag an mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil.
 4. Beidh feidhm ag an bPrótacal ar phribhléidí agus díolúintí an Aontais Eorpaigh maidir leis na comhlachtaí dá dtagraítear i mír 1 a mhéid a bheidh siad corpraithe faoi dhlí an Aontais, le comhaltaí a n-orgán i gcomhlíonadh a ndualgas sa cháil sin dóibh agus lena bhfoireann, faoi na téarmaí agus na coinníollacha céanna is infheidhme maidir leis an mBanc.
 Ar a shon sin, na díbhinní, na gnóthachain chaipitiúla nó na saghsanna eile ioncaim a thig ó chomhlachtaí den sórt sin a mbeidh na comhaltaí, seachas an tAontas Eorpach agus an Banc, ina dteideal, fanfaidh siad faoi réir fhorálacha fioscacha na reachtaíochta is infheidhme.
 5. Laistigh de na teorainneacha atá leagtha síos anseo thíos, beidh dlínse ag Cúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh i ndíospóidí a bhaineann le bearta arna nglacadh ag orgáin chomhlachta atá corpraithe faoi dhlí an Aontais. Féadfaidh aon chomhalta de chomhlacht den sórt sin ina cháil mar chomhalta nó na Ballstáit imeachtaí i gcoinne bearta den sórt sin a thionscnamh faoi na coinníollacha atá leagtha síos in Airteagal 263 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 6. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh foireann comhlachtaí atá corpraithe faoi dhlí an Aontais a ligean isteach i scéimeanna comhpháirteacha leis an mBanc, ar cothrom leis na nósanna imeachta inmheánacha faoi seach.


type: wikipedia

text:
La ragazza dei tulipani (Tulip Fever) è un film del 2017 diretto da Justin Chadwick, con protagonisti Alicia Vikander, Dane DeHaan, Zach Galifianakis, Judi Dench e Christoph Waltz.
 La pellicola è l'adattamento cinematografico del romanzo del 1999 Tulip Fever di Deborah Moggach.
 Trama
 Paesi Bassi, XVII secolo. Sophia è una fanciulla orfana cresciuta nel convento di Sant'Ursula. La badessa organizza per lei un matrimonio combinato con un ricco mercante vedovo di mezz'età di nome Cornelis Sandvoort e Sophia lascia così il convento per iniziare una nuova vita da moglie. Il matrimonio con Sandvoort prosegue, per Sophia, tra alti e bassi, senza alcuno slancio passionale. Per di più, Sophia non riesce a concepire.
 La situazione ha una svolta quando Sandvoort decide di farsi ritrarre insieme alla giovane moglie da un talentuoso pittore squattrinato, tale Jan van Loos. Tra Sophia e l'affascinante artista nasce un'immediata passione che complicherà sia le loro vite sia quelle di Maria, domestica e amica di Sophia, e del suo fidanzato, il pescivendolo Willem, il quale, nel tentativo di racimolare soldi per sposare la sua amata, tenta la fortuna entrando nel business della compravendita di tulipani, attività estremamente redditizia in quel periodo.
 Maria che è rimasta incinta e che rischia di esser buttata fuori casa, minaccia di rivelare a Cornelis la relazione di Sophia col pittore. Rimane oltretutto sola perché Willem (crede sia lei quella che vede abbracciare il pittore, ma si tratta di Sophia che ha preso il mantello della domestica) si imbarca e va in Africa. Le due amiche escogitano un piano per aiutarsi a vicenda, per tenere il bambino e farlo credere figlio di Sophia e Cornelis. Per favorire il ricongiungimento col pittore viene architettata una finta morte per parto di Sophia che viene portata via di casa in una bara sigillata. Una volta liberata, la donna si rende conto del proprio errore e si trova improvvisamente in una crisi di identità.
 Il pittore Jan, che ha perduto stupidamente il bulbo di tulipano che costituiva la sua fortuna, la crede morta dopo aver trovato il suo mantello in un canale.
 Maria, rimasta sola col bimbo che Cornelis crede suo, si vede tornare a casa Willem al quale confida la verità. Cornelis, resosi conto di tutto, lascia la casa ai due giovani, che avranno una famiglia numerosa, e si imbarca per le Indie. Nel frattempo scoppia improvvisamente la bolla speculativa del mercato dei tulipani e gli affari crollano. Il pittore Jan viene chiamato dalla badessa del convento per eseguire un affresco nella chiesa. Qui vede Sophia, che si è fatta suora, e che gli ricambia un sorriso. Questo sembra riaccendere in lui una speranza.
 Produzione
 Il film era inizialmente programmato per il 2004, con Jude Law e Keira Knightley protagonisti e John Madden alla regia, ma il progetto fu interrotto a causa dei cambiamenti delle normative fiscali sulle produzioni cinematografiche nel Regno Unito. Nel 2014 la produttrice Alison Owen, insieme a Harvey Weinstein, riacquistano i diritti del film, che erano della Paramount Pictures, e riavviano il progetto con cast e regista diversi, su una sceneggiatura di Tom Stoppard.
 Riprese
 Le riprese del film si sono svolte tra il giugno ed il luglio del 2014 tra Kentwell Hall (nel Suffolk), i Pinewood Studios di Londra, Tilbury (nell'Essex), nella Cattedrale di Norwich ed Holkham (nel Norfolk).
 Promozione
 Il primo trailer del film viene diffuso il 28 aprile 2016 tramite il canale YouTube della The Weinstein Company.
 Distribuzione
 La pellicola, rimandata dopo svariati montaggi e problematiche dovute all'insoddisfazione del produttore Harvey Weinstein dopo la visione del final cut, era stata programmata per la distribuzione nelle sale statunitensi a partire dal 15 luglio 2016, ma, a una settimana dalla data, il film venne posticipato al 24 febbraio 2017; successivamente la distribuzione venne nuovamente posticipata al 25 agosto 2017.
 In Italia venne distribuito a partire dal 6 settembre 2018.
 Note
 Collegamenti esterni
 Film drammatici
 Film sentimentali
 Film basati su opere di narrativa
 Film ambientati nel XVII secolo
 Film in costume
 Film ambientati nei Paesi Bassi


text:
A Cornell-módszer előadásokon leadott tananyag jegyzetelési és tanulási módszere, mely megkönnyíti az ismeretek rendszerezését, elsajátítását és felidézését. Egyetemi, főiskolai tanulmányok során, valamint felnőttképzésben eredményesen használható. Nyomtatott szövegek elsajátításhoz a PQ4R módszer ajánlott. A Cornell Egyetemen Walter Pauk professzor fejlesztette ki az 1950-es években. A 2000-es években drámaian megnőtt a népszerűsége.
 Előkészületek az előadás előtt
 A jegyzetelésre szánt lapot 3 részre osztjuk fel, és a megfelelő tartalom kerül az egyes mezőkbe.
 Nagyalakú füzetlapot vagy jegyzettömböt célszerű használni. Minden egyes lap bal oldalán húzzunk 6 cm-es margót. Ez lesz a felidézés oszlop.
 A jobb oldali részre jegyzetelünk az előadáson, ez a jegyzet oszlop.
 Alul a lap teljes szélességében húzzunk egy 4 cm-es margót, ide a lap összegzése, és esetleg az előadónak feltenni kívánt kérdéseink kerülnek.
 Tájékozódjunk az előadás témájáról, fő- és altémáiről a kurzus vagy tantárgy tematikájából (tantervéből, tanmenetéből) ha lehetséges.
 Jegyzetelés, feldolgozás és tanulás
 Az 5R módszer segítségével történik:
 Record - Jegyzetelés
 A lehető legtöbb tényt és gondolatot jegyezzük le az előadás során olvasható és áttekinthető formában a jegyzet oszlopba.
 Tanácsok a jegyzeteléshez
 Használjunk lapszámozást és keltezést minden oldalon!
 Már ekkor elkezdhetjük a lényeg kiemelését eltérő színnel, esetleg keretezéssel, aláhúzással, melyre az előadó többféle módon is felhívhatja figyelmünket:
 Táblára írja.
 Szóban:
 Gesztusaival, arckifejezéseivel, hangerejével vagy hangsúlyával emeli ki ezeket.
 Több időt szentel nekik, illetve példákkal világítja meg.
 Beszédfordulatokkal hívja fel rájuk a figyelmet, például következtetést von le, indokol.
 Áttekintés ad az óra elején, és összegzést a végén.
 Az egyes témák között hagyjunk ki néhány sort!
 A beszédfordulatokat és egyéb „körítést” ne jegyezzük le!
 Röviden és tömören jegyzeteljünk, mindig tudjunk választani a címszavas és egész mondatos leírás között!
 Következetesen használjuk a jeleket és rövidítéseket!
 Úgy használjuk saját szavainkat, hogy a jelentés ne változzon meg!
 A képleteket, definíciókat, tényeket, adatokat pontosan jegyezzük le!
 Használjunk vázlatos elrendezést, felsorolást, számozást!
 Készítsünk ábrákat, diagramokat!
 Hagyjunk ki elegendő helyet a későbbi kiegészítésekhez, írjunk „szellősen”!
 Ha valamiről lemaradtunk, írjunk róla címszavakat, és hagyjunk ki üres helyet a későbbi pótlásra!
 Hagyjuk el a leírások és teljes magyarázatok jegyzetelését!
 Reduce - Szűkítés
 Előadás után amilyen hamar csak lehetséges, tömören összegezzük jegyzetünket a felidézés oszlopba. Ezek a kivonat mozgósítja memóriánkat a tanulás során, előhívja a hozzá tartozó ismereteket. A jegyzet tényeiből és gondolataiból a következő típusú rövid elemek kerülhetnek ide:
 Az egyes részekre vonatkozó kérdések.
 A jegyzetben tárgyalt címszavak és fogalmak.
 Megállapítások, alcímek.
 Recite - Felmondás
 Takarjuk le a jegyzet oszlopot, és a felidézés oszlop alapján saját szavainkkal próbáljuk teljes mértékben felidézni az előadás anyagát. Utána ellenőrizzük.
 Reflect - Tükrözés
 Alakítsunk ki "szakvéleményünket" saját tapasztalatainkból, megfigyeléseinkből és a jegyzetből a következő módon:
 Vizsgáljuk meg hogyan kapcsolódnak a tanultak eddigi ismereteinkhez és más tantárgyakhoz!
 Mely gondolatokkal értünk egyet, és melyekkel nem?
 Mely gondolatok tiszták és melyek zavarosak vagy nehezen érthetőek?
 Milyen új kérdéseket vet fel bennünk az előadás?
 Alkalmazhatók-e, és milyen területen az ismeretek?
 Review - Áttekintés
 A lap összegzése mezőbe készítsünk egy-két mondatos összegzést a lapon található témákból. Az egész előadásról is írhatunk összegzést annak utolsó lapjára. Ezzel biztosíthatjuk a gyors áttekintés és ismétlés lehetőségét.
 Szánjunk naponta néhány percet jegyzetünk áttekintésére, ezzel segítve a tanultak emlékezetben tartását.
 Szoftver
 Notalon
 További információk
 Word formátumú üres jegyzetlap készítésének lépései
 Tanulás


jurisdiction: EU

text:
 15.12.2016
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 341/66
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 167/2015
 de 11 de junho de 2015
 que altera o Anexo XX (Ambiente) do Acordo EEE [2016/2202]
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado por «Acordo EEE», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 A Decisão (UE) 2015/345 da Comissão, de 2 de março de 2015, que altera as Decisões 2009/563/CE, 2009/564/CE, 2009/578/CE, 2010/18/CE, 2011/263/UE, 2011/264/UE, 2011/382/UE e 2011/383/UE com o objetivo de prorrogar a validade dos critérios ecológicos para a atribuição do rótulo ecológico da UE a determinados produtos (1) deve ser incorporada no Acordo EEE.
 (2)
 O anexo XX do Acordo EEE deve, por conseguinte, ser alterado em conformidade,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 O anexo XX do Acordo EEE é alterado do seguinte modo:
 1.
 Aos pontos 2e (Decisão 2011/264/UE da Comissão), 2g (Decisão 2009/563/CE da Comissão), 2h (Decisão 2011/263/UE da Comissão), 2m (Decisão 2009/578/CE da Comissão), 2p (Decisão 2009/564/CE da Comissão) e 2zb (Decisão 2010/18/CE da Comissão) é aditado o seguinte travessão.
 «—
 32015 R 0345: Decisão (UE) 2015/345 da Comissão, de 2 de março de 2015 (JO L 60 de 4.3.2015, p. 39).»
 2.
 Aos pontos 2r (Decisão 2011/382/UE da Comissão) e 2t (Decisão 2011/383/UE) é aditado o seguinte travessão:
 «—
 32015 R 0345: Decisão (UE) 2015/345 da Comissão, de 2 de março de 2015 (JO L 60 de 4.3.2015, p. 39).»
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos da Decisão (UE) 2015/345 nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 12 de junho de 2015, desde que tenham sido efetuadas todas as notificações previstas no artigo 103.o, n.o 1, do Acordo EEE (*1).
 Artigo 4.o
 A presente decisão é publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 11 de junho de 2015.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Gianluca GRIPPA
 (1) JO L 60 de 4.3.2015, p. 39.
 (*1) Não foram indicados requisitos constitucionais.


type: caselaw

text:
 14.7.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 209/13
 Žaloba podaná dne 30. května 2012 — Jyoti Ceramic Industries v. OHIM — DeguDent (ZIECON)
 (Věc T-239/12)
 2012/C 209/22
 Jazyk, ve kterém byla podána žaloba: němčina
 Účastníci řízení
 Žalobkyně: Jyoti Ceramic Industries PVT. Ltd (Nashik, Indie) (zástupci: R. Egerer, D. Jochim a A. Kolb, advokáti)
 Žalovaný: Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM)
 Další účastnice řízení před odvolacím senátem: DeguDent GmbH (Hanau-Wolfgang, Německo)
 Návrhová žádání
 Žalobkyně navrhuje, aby Tribunál:
 —
 zrušil rozhodnutí prvního odvolacího senátu Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) ze dne 21. března 2012 ve věci R 2546/2010-1;
 —
 uložit žalovanému náhradu nákladu řízení.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Přihlašovatelka ochranné známky Společenství: Žalobkyně
 Dotčená ochranná známka Společenství: Obrazová ochranná známka „ZIECON“ pro výrobky a služby zařazené do tříd 5, 10 a 40 — přihláška č. 8 272 271
 Majitelka ochranné známky nebo označení namítaných v námitkovém řízení: DeguDent GmbH
 Namítaná ochranná známka nebo označení: Slovní ochranná známka „CERCON“ pro výrobky a služby zařazené do tříd 5, 9 a 10
 Rozhodnutí námitkového oddělení: Zamítnutí námitek.
 Rozhodnutí odvolacího senátu: Vyhovění odvolání a zamítnutí přihlášky
 Dovolávané žalobní důvody:
 —
 Porušení čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení č. 207/2009
 —
 Porušení článku 76 nařízení č. 207/2009 ve spojení s pravidlem 50 odst. 1 a pravidlem 19 odst. 1 a 3 prováděcího nařízení


type: legislation

text:
 4.3.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 58/1
 RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/374
 af 3. marts 2017
 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 208/2014 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 af 5. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine (1), særlig artikel 14, stk. 1 og 4,
 under henvisning til forslag fra den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Rådet vedtog den 5. marts 2014 forordning (EU) nr. 208/2014.
 (2)
 På grundlag af en gennemgang foretaget af Rådet bør oplysningerne om én person i bilag I til forordning (EU) nr. 208/2014 udgå.
 (3)
 Bilag I til forordning (EU) nr. 208/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Bilag I til forordning (EU) nr. 208/2014 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2017.
 På Rådets vegne
 M. FARRUGIA
 Formand
 (1) EUT L 66 af 6.3.2014, s. 1.
 BILAG
 I bilag I til forordning (EU) nr. 208/2014 udgår oplysningerne om den nedenfor anførte person:
 16.
 Yuriy Volodymyrovych Ivanyushchenko


text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21998A1022(01)
 Uradni list L 284 , 22/10/1998 str. 0037 - 0044
 Sporazumo znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Združenih držav AmerikeEVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu "Skupnost")na eni strani inVLADA ZDRUŽENIH DRŽAV AMERIKEna drugi strani,v nadaljnjem besedilu "pogodbenici", STA SEOB UPOŠTEVANJU pomena znanosti in tehnologije za njun gospodarski in socialni razvoj,OB SPOZNANJU, da Skupnost in Vlada Združenih držav Amerike izvajata raziskave in tehnološke dejavnosti na številnih področjih v skupnem interesu ter da bo medsebojno sodelovanje v razvoju in tehnoloških dejavnostih na vzajemni osnovi koristilo obema pogodbenicama,OB UPOŠTEVANJU Deklaracije o odnosih med EU in ZDA z dne 23. novembra 1990, Nove transatlantske agende in skupnega akcijskega načrta EU in ZDA, sprejetega v Madridu 3. decembra 1995,V ŽELJI po vzpostavitvi formalne podlage za sodelovanje na področju znanstvenega in tehnološkega raziskovanja, ki bo razširilo in okrepilo dejavnosti sodelovanja na področjih skupnega interesa ter spodbudilo uporabo rezultatov takega sodelovanja v njuno gospodarsko in socialno korist,DOGOVORILI O NASLEDNJEM:Člen 1NamenPogodbenici bosta spodbujali, razvijali in omogočali dejavnosti sodelovanja na področjih v skupnem interesu, na katerih opravljata raziskovalne in razvojne dejavnosti v znanosti in tehnologiji.Člen 2OpredelitveV tem sporazumu:(a) "dejavnost sodelovanja" pomeni vsako dejavnost, ki jo pogodbenici opravljata ali podpirata na podlagi tega sporazuma in vključuje skupno raziskavo;(b) "informacija" pomeni znanstvene ali tehnične podatke, rezultate ali metode raziskav in razvoja, ki izhajajo iz skupnih raziskav, ter vse druge podatke v zvezi z dejavnostmi sodelovanja;(c) "intelektualna lastnina" ima pomen, opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967;(d) "Skupna raziskava" pomeni raziskavo, ki poteka s finančno podporo ene ali obeh pogodbenic in ki vključuje sodelovanje udeležencev iz Skupnosti in iz Združenih držav Amerike ter jo kot skupno raziskavo pisno označita pogodbenici ali njune znanstvene in tehnološke organizacije in agencije oziroma, pri financiranju s strani samo ene pogodbenice, ta pogodbenica in udeleženci tega projekta;(e) "udeleženec" pomeni posameznika ali telo, ki lahko med drugim zajema znanstvene in tehnološke organizacije pogodbenic, zasebnike, podjetja, raziskovalne centre, univerze, podružnice evropskih ali ameriških pravnih oseb ali kako drugo obliko pravne osebe, vključeno v dejavnosti sodelovanja.Člen 3NačelaDejavnosti sodelovanja se izvajajo na podlagi naslednjih načel:(a) skupna korist na podlagi splošnega uravnoteženja prednosti,(b) vzajemne možnosti vključevanja v dejavnosti sodelovanja,(c) pravična in poštena obravnava,(d) pravočasna izmenjava podatkov, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja.Člen 4Področja dejavnosti sodelovanja(a) Področja dejavnosti sodelovanja so:- okolje (vključno z raziskavami podnebja),- biomedicina in zdravje (vključno z raziskavami aidsa, nalezljivih bolezni in zlorab drog),- kmetijstvo,- raziskave na področju ribolova,- tehnološke raziskave,- nejedrska energija,- naravni viri,- raziskave materialov in meroslovje,- informacijske in komunikacijske tehnologije,- telematika,- biotehnologija,- pomorske raziskave in tehnologija,- raziskave na področju družboslovnih znanosti,- transport,- politika znanosti in tehnologije, upravljanje, usposabljanje in mobilnost znanstvenikov.(b) Pogodbenici lahko ta seznam spremenita po priporočilu skupne posvetovalne skupine, navedene v členu 6, v skladu s postopki, ki veljajo za vsako pogodbenico.(c) Pogodbenici lahko izvajata dejavnosti sodelovanja s tretjimi strankami.Člen 5Oblike dejavnosti sodelovanja(a) Ob upoštevanju veljavne zakonodaje, predpisov in politik pogodbenici čim bolj podpirata vključevanje udeležencev v dejavnosti sodelovanja v okviru tega sporazuma z namenom zagotavljati primerljive priložnosti sodelovanja v svojih znanstvenih in tehnoloških raziskovalnih ter razvojnih dejavnosti.(b) Dejavnosti sodelovanja so lahko naslednje:1. usklajeni raziskovalni projekti in skupni raziskovalni projekti,2. skupne delovne skupine,3. skupne študije,4. skupna organizacija znanstvenih seminarjev, konference, simpozijev in delavnic,5. usposabljanja znanstvenikov in tehničnih strokovnjakov,6. izmenjava ali skupna raba opreme in materialov,7. obiski in izmenjava znanstvenikov, inženirjev in drugega ustreznega osebja,8. izmenjava znanstvenih in tehnoloških informacij ter informacij o praksi, zakonih in drugih predpisih in programih, ki spadajo v okvir sodelovanja na podlagi tega sporazuma.Kjer pride v poštev, take dejavnosti sodelovanja potekajo v skladu z dogovori o izvajanju, ki jih sklenejo izvršni predstavniki pogodbenic ali njune znanstvene in tehnološke organizacije in agencije. Ti dogovori lahko opisujejo naravo in trajanje sodelovanja na nekem znanstvenem področju ali za določen namen, obravnavo intelektualne lastnine, kakor je predpisana v Prilogi, financiranje, delitev stroškov in druge pomembne zadeve.Člen 6Usklajevanje in omogočanje dejavnosti sodelovanja(a) Usklajevanje in omogočanje dejavnosti sodelovanja v okviru tega sporazuma opravljata kot izvršni telesi v imenu vlade Združenih držav Amerike Zunanje ministrstvo, v imenu Skupnosti pa Komisija.(b) Izvršni telesi ustanovita skupno posvetovalno skupino (Joint Conslutative Group, v nadaljevanju besedila JCG) za nadzor znanstvenega in tehnološkega sodelovanja v okviru tega sporazuma. JCG je sestavljen iz omejenega, za obe pogodbenici enakega števila predstavnikov pogodbenic.(c) JCG se lahko posvetuje o splošnih znanstvenih in tehnoloških vprašanjih, izmenjuje informacije, po potrebi ustanavlja delovne skupine, se po potrebi posvetuje s strokovnjaki in drugače deluje na področju medsebojnega razumevanja dejavnosti pogodbenic na področjih znanstvenih in tehnoloških programov.(d) Naloge JCG vključujejo:1. pregled in priporočanje dejavnosti v okviru tega sporazuma,2. dajanje priporočil na podlagi člena 4(b),3. svetovanje pogodbenicama o načinih okrepitve sodelovanja v skladu z načeli tega sporazuma,4. pripravo letnega poročila o napredku in učinkovitosti sodelovanja, ki poteka na podlagi tega sporazuma,5. oceno uspešnosti in učinkovitosti izvajanja tega sporazuma.(e) JCG se sestaja letno, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače. Sestanki potekajo izmenično v Skupnosti in v Združenih državah Amerike. JCG sprejme svoj poslovnik, ki ga morata odobriti obe pogodbenici.(f) Odločitve JCG se sprejemajo soglasno. Na vsakem sestanku se piše zapisnik, ki vsebuje seznam sklepov in glavnih točk obravnave. Zapisnik potrdita osebi, ki sta ju pogodbenici izbrali za skupno predsedovanje sestankom.Člen 7Financiranje in pravni vidiki(a) Dejavnosti sodelovanja so odvisne od razpoložljivosti sredstev ter veljavnih zakonov in drugih predpisov, politik in programov Skupnosti in Združenih držav Amerike.(b) Vsaka pogodbenica krije stroške opravljanja svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma, vključno s stroški sodelovanja na zasedanjih JCG. Stroške, razen potnih in bivalnih stroškov, ki so neposredno povezani s sestankom JCG, pa nosi pogodbenica gostiteljica.Člen 8Vstop osebja in opremePogodbenici sprejmeta vse primerne ukrepe in po najboljših močeh v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi omogočata vstop, bivanje in izstop s svojega ozemlja osebju, gradivu, podatkom in opremi, ki so udeleženi ali uporabljeni v dejavnostih sodelovanja na podlagi tega sporazuma.Člen 9Obravnavanje intelektualne lastnineDodeljevanje in varstvo pravic intelektualne lastnine v okviru tega sporazuma se izvajata v skladu z določili v Prilogi, ki je sestavni del tega sporazuma.Člen 10Drugi sporazumi in prehodne določbe(a) Pogodbenici si bosta prizadevali, kjer pride v poštev, da s tem sporazumom uredita tiste nove dogovore o sodelovanju v znanosti in tehnologiji med Skupnostjo in Združenimi državami Amerike, ki spadajo v okvir člena 4.(b) Ta sporazum ne vpliva na pravice in obveznosti po drugih sporazumih med pogodbenicama in po sporazumih ali ureditvah med katero od pogodbenic in tretjo državo, vključno s sporazumi in ureditvami med njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami in katero od držav članic Skupnosti.Člen 11Ozemlje uporabeTa sporazum velja po eni strani za ozemlja, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in po drugi strani za ozemlje Združenih držav Amerike. To ne preprečuje izvajanja dejavnosti sodelovanja na odprtem morju, v vesolju ali na ozemlju tretjih držav v skladu z mednarodnim pravom.Člen 12Začetek veljavnosti, odpoved in reševanje sporov(a) Ta sporazum začne veljati z dnem, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da sta izpolnili notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti.(b) Ta sporazum se sklene za začetno obdobje petih let. Po pregledu s strani pogodbenic v zadnjem letu vsakega naslednjega obdobja se lahko sporazum s pisnim dogovorom med pogodbenicama podaljša in lahko dopolni za naslednjih pet let.(c) Ta sporazum lahko katera koli od pogodbenic kadar koli pisno odpove s šestmesečnim odpovednim rokom. Potek ali prenehanje tega sporazuma ne vpliva na veljavnost ali trajanje dogovorov, ki so sklenjeni na njegovi podlagi, ali na posebne pravice in obveznosti, ki so nastale v skladu s Prilogo.(d) Ta sporazum se lahko spremeni po dogovoru pogodbenic. Spremembe začnejo veljati z dnem, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da sta izpolnili notranje postopke, potrebne za spremembo tega sporazuma.(e) Vsa vprašanja ali spore, povezane z razlaganjem ali izvajanjem tega sporazuma, pogodbenici rešujeta sporazumno.Člen 13Sporazum je podpisan v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno.Hecho en Washington DC, el cinco de diciembre de mil novecientos noventa y siete.Udfærdiget i Washington DC, den femte december nitten hundrede og syvoghalvfems.Geschehen zu Washington DC am fünften Dezember neunzehnhundertsiebenundneuzig.Έγινε στην Ουάσιγκτον DC, στις 5 Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.Done at Washington DC on the fifth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.Fait à Washington DC, le cinq décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept.Fatto a Washington DC, addí cinque dicembre millenovecentonovantasette.Gedaan te Washington DC, de vijfde december negentienhonderd zevenennegentig.Feito em Washington DC, em cinco de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete.Tehty Washington DC:ssä viidentenä päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.Som skedde i Washington DC den femte december nittohundranittiosju.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeisnchaftΓια την Ενρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de los Estados Unidos de AméricaFor regeringen for Amerikas Forenede StaterFür die Regierung der Vereinigten Staaten von AmerikaΓια τηυ κνβέρνηση των Ηνωμένων Πολιτειών της ΑμερικήςFor the Government of the United States of AmericaPour le gouvernement des États-Unis d'AmériquePer il governo degli Stati Uniti d'AmericaVoor de regering van de Verenigde Staten van AmerikaPelo Governo dos Estados Unidos da AméricaAmerikan yhdysvaltojen hallituksen puolestaPå Amerikas förenta staternas regerings vägnar+++++ TIFF +++++For the Government of the United States of AmericaPor el Gobierno de los Estados Unidos de AméricaFor regeringen for Amerikas Forenede StaterFür die Regierung der Vereinigten Staaten von AmerikaΓια τηυ κνβέρνηση των Ηνωμένων Πολιτειών της ΑμερικήςPour le gouvernement des États-Unis d'AmériquePer il governo degli Stati Uniti d'AmericaVoor de regering van de Verenigde Staten van AmerikaPelo Governo dos Estados Unidos da AméricaAmerikan yhdysvaltojen hallituksen puolestaPå Amerikas förenta staternas regerings vägnar+++++ TIFF +++++For the European CommunityPor la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeisnchaftΓια την Ενρωπαϊκή ΚοινότηταPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRILOGAINTELEKTUALNA LASTNINAV skladu s členom 9 tega sporazuma:Pogodbenici zagotavljata ustrezno in dejansko varstvo intelektualne lastnine, ustvarjene ali posredovane v okviru tega sporazuma in ustreznih dogovorov o izvajanju. Pogodbenici se dogovorita, da bosta ena drugo pravočasno obveščali o vseh izumih ali avtorskopravno varovanih delih v okviru tega sporazuma in poskušali pravočasno zagotoviti varstvo pravic take intelektualne lastnine. Pravice do intelektualne lastnine se dodeljujejo, kakor določa ta priloga.I. NAMENA. Ta priloga se uporablja za vse dejavnosti sodelovanja, ki jih pogodbenici ali njuni udeleženci izvajajo na podlagi tega sporazuma, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.B. V okviru tega sporazuma ima "intelektualna lastnina" pomen, opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.C. Ta priloga obravnava dodeljevanje pravic, udeležbe in honorarjev med pogodbenicama in njunimi udeleženci. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko druga pogodbenica ali njeni udeleženci pridobijo pravice do intelektualne lastnine, ki jim pripadajo v skladu s to prilogo. Ta priloga drugače ne spreminja ali posega v dodeljevanje pravic, interesov in honorarjev med pogodbenico in njenimi državljani ali udeleženci, ki jih določajo zakoni in prakse, ki se uporabljajo v vsaki pogodbenici.D. Spori v zvezi z intelektualno lastnino, nastali v okviru tega sporazuma, se rešujejo z razpravami med prizadetimi udeleženci ali po potrebi med pogodbenicama. Na podlagi medsebojnega soglasja med pogodbenicama lahko udeleženci predložijo spor arbitražnemu razsodišču v obvezujočo arbitražo. Če se udeleženci pisno ne dogovorijo drugače, se uporabljajo arbirtažna pravila Uncitral.E. Prenehanje ali pretek tega sporazuma ne vpliva na pravice ali obveznosti iz te priloge.II. DODELJEVANJE PRAVICA. Vsaka pogodbenica je upravičena do neizključne, nepreklicne brezplačne licence, veljavne za vse države, za razmnoževanje, javno distribucijo in prevajanje člankov iz znanstvenih in strokovnih glasil, nezaupnih znanstvenih poročil in knjig, ki izvirajo neposredno iz sodelovanja v okviru tega sporazuma. Na vseh izvodih avtorskopravno varovanih del, namenjenih javni distribuciji in pripravljenih na podlagi te določbe, morajo biti navedena imena avtorja oziroma avtorjev dela, razen če avtor ali avtorji izrecno zahtevajo, da niso navedeni. Vsaka pogodbenica oziroma njeni udeleženci imajo pravico pregleda prevoda pred javno distribucijo.B. Pravice do intelektualne lastnine v vseh oblikah, razen pravic, opisanih v odstavku II(A) zgoraj, se dodeljujejo, kakor sledi:1. Gostujočim raziskovalcem, npr. znanstvenikom, katerih gostovanje je namenjeno predvsem izobraževanju, se dodelijo pravice intelektualne lastnine po pravilih, ki veljajo v ustanovah, kjer gostujejo. Poleg tega ima vsak gostujoči raziskovalec, ki je imenovan za izumitelja, pravico do enake obravnave kot državljani gostujoče države glede nagrad, bonitet, koristi ali drugih nagrad v skladu s politiko ustanove, v kateri gostuje.2. (a) Za intelektualno lastnino, ki nastane med skupnim raziskovanjem, pogodbenici ali njuni udeleženci skupaj pripravijo načrt tehnološkega upravljanja. Načrt tehnološkega upravljanja upošteva ustrezne prispevke pogodbenic in njunih udeležencev, koristi od licenc po ozemljih oziroma področjih uporabe, zahteve veljavnih zakonodaj pogodbenic in druge dejavnike, ki jih udeleženci štejejo za primerne.(b) Če se pogodbenici oziroma njuni udeleženci niso dogovorili za skupni načrt tehnološkega upravljanja v začetnem sporazumu o sodelovanju na področju raziskav in če ne uspejo doseči sporazuma v razumnem roku, ki ne sme biti daljši od šestih mesecev od takrat, ko je ena od pogodbenic ugotovila, da je bila zadevna intelektualna lastnina ustvarjena ali verjetno ustvarjena, pogodbenici oziroma njuni udeleženci rešujejo zadevo v skladu z določili odstavka I(D). Do rešitve zadeve je zadevna intelektualna lastnina skupna last obeh pogodbenic oziroma njunih udeležencev, njena komercialna uporaba (vključno z razvojem izdelkov) pa je pogojena z medsebojnim sporazumom.(c) "Skupna raziskava" pomeni raziskavo, ki poteka s finančno podporo ene ali obeh pogodbenic in ki vključuje sodelovanje udeležencev iz Skupnosti in iz Združenih držav Amerike in ki jo kot skupno raziskavo pisno označita pogodbenici ali njune znanstvene in tehnološke organizacije in agencije oziroma, pri financiranju s strani samo ene pogodbenice, ta pogodbenica in udeleženci tega projekta.(d) Če katera od pogodbenic meni, da je ali bo udeležba v skupnem raziskovalnem projektu v okviru tega sporazuma privedla do intelektualne lastnine take vrste, ki jo sama varuje, na ozemlju druge pogodbenice pa ni varovana, pogodbenici nemudoma začneta razpravo o dodelitvi pravic do zadevne intelektualne lastnine. Zadevne skupne dejavnosti so v času razprave začasno ustavljene, če se pogodbenici ne dogovorita drugače. Če v treh mesecih od datuma zahteve za razpravo ni mogoče doseči dogovora, se sodelovanje na zadevnem projektu na zahtevo katere koli od pogodbenic začasno ali dokončno ustavi.III. ZAUPNE INFORMACIJEV primerih, ko se informacija, ki je pravočasno označena kot zaupna, posreduje ali oblikuje v okviru tega sporazuma, vsaka pogodbenica in njeni udeleženci to informacijo varujejo v skladu z veljavno zakonodajo, predpisi in upravno prakso. Brez predhodne pisne odobritve nobena od pogodbenic ne sme razkrivati nobene zaupne informacije, razen svojim uslužbencem, vladnemu osebju ter svojim neposrednim pogodbenim izvajalcem in podizvajalcem. Tako razkrivanje je dovoljeno le za uporabo v skladu s pogoji njihovih dovoljenj ali licenc, podeljenih s strani pogodbenic, oziroma v okviru obsega dela njihovih pogodb s pogodbenicama in obsega dela, nanašajočega se na predmet tako razširjenih informacij. Pogodbenici morata v obliki ustreznih ureditev, npr. s pogodbami o raziskavah, dokumentih o financiranju, načrtih upravljanja tehnologije ipd., določiti obveznosti vseh udeležencev glede varovanja zaupnosti prejetih informacij.Če ena izmed pogodbenic ugotovi, da ne more, ali če se utemeljeno pričakuje, da ne bo mogla upoštevati določb o nerazširjanju zaupnih informacij, nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se posvetujeta o določitvi primernega ukrepanja. Informacije so lahko označene kot zaupne, če pomenijo skrivnost v tem smislu, da kot celota ali kot natančna konfiguracija ali sestav svojih delov niso splošno znane ali dosegljive na zakonit način, če imajo dejansko ali potencialno komercialno vrednost na podlagi svoje zaupnosti, če je zakonito pristojna oseba v zvezi z njimi opravila vse v danih okoliščinah razumne korake za ohranitev njihove zaupnosti in če še niso v posesti prejemnika brez zaveze glede njihove zaupnosti.--------------------------------------------------


text:
22.4.2006
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 96/13
 Ordinanza del Tribunale di primo grado 16 febbraio 2006 — Centro Europa 7/Commissione
 (Procedimento T-338/04) (1)
 («Art. 86, n. 3, CE - Rigetto di una denuncia - Ricorso di annullamento - Eccezione di irricevibilità»)
 (2006/C 96/25)
 Lingua processuale: l'italiano
 Parti
 Ricorrente: Centro Europa 7 Srl (Roma) [Rappresentanti: V. Ripa di Meana e R. Mastroianni, avvocati]
 Convenuta: Commissione delle Comunità europee [Rappresentanti: P. Oliver e F. Amato, agenti]
 Interveniente a sostegno della convenuta: Mediaset SpA (Milano) [Rappresentante: M. Bay, avvocato]
 Oggetto della causa
 Domanda di annullamento della lettera della Commissione 4 giugno 2004 [D (2004) 471], nella parte in cui respinge la denuncia della ricorrente secondo cui la Repubblica italiana avrebbe violato il combinato disposto degli artt. 86 CE e 82 CE
 Dispositivo dell'ordinanza
 1)
 Il ricorso è irricevibile
 2)
 La ricorrente sopporterà, oltre alle proprie spese, quelle sostenute dalla Commissione e dall'interveniente.
 (1) GU C 262 del 23.10.2004


text:
 29.8.2009
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 205/45
 Recurso interposto em 6 de Julho de 2009 — Defense Technology/IHMI-DEF-TEC Defense Technology (FIRST DEFENSE AEROSOL PEPPER PROJECTOR)
 (Processo T-262/09)
 2009/C 205/83
 Língua em que o recurso foi interposto: inglês
 Partes
 Recorrente: Defense Technology Corporation of America (Jacksonville, Estados Unidos) (representante: R. Kunze, advogado e Solicitor)
 Recorrido: Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos)
 Outra parte no processo na Câmara de Recurso: DEF-TEC Defense Technology GmbH (Franfurt/Main, Alemanha)
 Pedidos da recorrente
 —
 Anular a decisão da Quarta Câmara de Recurso do Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos) de 4 de Maio de 2009 no processo R 493/2002-4 (II); e
 —
 condenar o recorrido nas despesas.
 Fundamentos e principais argumentos
 Requerente da marca comunitária: A outra parte no processo na Câmara de Recurso
 Marca comunitária em causa: A marca figurativa «FIRST DEFENSE AEROSOL PEPPER PROJECTOR», para produtos das classes 5, 8 e 13 — Pedido n.o643 668
 Titular da marca ou sinal invocado no processo de oposição: A recorrente
 Marca ou sinal invocado no processo de oposição: O registo de marca dos Estados Unidos relativo à marca nominativa «FIRST DEFENSE» para produtos da classe 13; dois registos de marcas dos Estados Unidos relativos a marcas figurativas para produtos da classe 13; uma marca notória anterior na Bélgica, Alemanha e França, «FIRST DEFENSE»; uma marca notória anterior na Bélgica, Alemanha e França, «FIRST DEFENSE AND DESIGN»; uma marca nominativa anterior não registada «FIRST DEFENSE», protegida na Alemanha e em França; uma marca anterior não registada na Bélgica, Alemanha e França, «FIRST DEFENSE AND DESIGN»; uma denominação comercial, «FIRST DEFENSE», protegida na Alemanha
 Decisão da Divisão de Oposição: Deferiu parcialmente a oposição
 Decisão da Câmara de Recurso: Anulou a decisão da Divisão de Oposição e indeferiu a oposição
 Fundamentos invocados: Violação do artigo 8.o, n.o 3, do Regulamento n.o 207/2009 do Conselho, na medida em que a Câmara de Recurso não aplicou correctamente a referida disposição e, além disso, proferiu uma decisão errada baseada numa compreensão incorrecta dos factos alegados; Violação dos artigos 65.o, 75.o e 76.o do Regulamento n.o 207/2009 do Conselho, na medida em que a Câmara de Recurso não tomou as medidas necessárias para dar cumprimento ao acórdão do Tribunal de Primeira Instância de 6 de Setembro de 2006 no Processo T-6/05, DEF-TEC Defense Technology/IHMI — Defense Technology (FIRST DEFENSE AEROSOL PEPPER PROJECTOR)


text:
(998) Bodea – planetoida z grupy pasa głównego asteroid okrążająca Słońce w ciągu 5 lat i 192 dni w średniej odległości 3,12 au. Została odkryta 6 sierpnia 1923 roku w Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl w Heidelbergu przez Karla Reinmutha. Nazwa planetoidy pochodzi od nazwiska niemieckiego astronoma Johanna Bode. Przed nadaniem nazwy planetoida nosiła oznaczenie tymczasowe (998) 1923 NU.
 Zobacz też
 lista planetoid 1–1000
 lista ponumerowanych planetoid
 Bibliografia
 Linki zewnętrzne
 Nazwane planetoidy
 Planetoidy pasa głównego
 Obiekty astronomiczne odkryte w 1923


text:
Ħajjat huwa xi ħadd li jagħmel, isewwi, jew ibiddel il-ħwejjeġ b'mod professjonali, speċjalment l-ilbiesi u l-ħwejjeġ tal-irġiel.
 Għalkemm it-terminu ħajjat imur lura għas-seklu tlettax, ħa t-tifsira moderna tiegħu fl-aħħar tas-seklu tmintax, u llum-il-ġurnata jirreferi għal dawk li jagħmlu lbiesi, kowtijiet, qliezet, u ħwejjeġ simili għall-irġiel u n-nisa, ġeneralment magħmula minn drappijiet tas-suf, tal-għażel, jew tal-ħarir.
 Dan it-terminu għalhekk jirreferi għal sett ta' tekniki speċifiċi tal-ħjata bl-idejn u bil-magna u tekniki tal-mogħdija li huma uniċi għall-kostruzzjoni ta' ġlekkijiet tradizzjonali. Il-ħajjata ta' daqs żgħir u medju li jbigħu bl-imnut spiss jipprovdu s-servizzi tagħhom b'mod internazzjonali, billi l-ħajjata u t-taljaturi jivvjaġġaw lejn diversi bliet, jiltaqgħu mal-klijenti fuq il-post, jieħdu l-qisien tagħhom fuq vjaġġ, u jippruvaw il-libsa fuq vjaġġ ieħor u mbagħad ifornuhom bil-libsa mingħajr l-inkonvenjent li l-klijent ikollu joqgħod jivvjaġġa hu stess. Anke negozji żgħar ta' ħajjata li m'għandhomx portata internazzjonali xi drabi jivvjaġġaw minn belt għal oħra f'pajjiżhom stess, u għadd imdaqqas ta' ħajjata jżuru lill-klijenti fuq il-postijiet tax-xogħol jew fid-djar tagħhom.
 Fir-Renju Unit, is-sengħa tal-ħjata tradizzjonali tissejjaħ "ħjata fuq l-ordni", fejn il-qalb ta' din is-sengħa tinsab f'Savile Row, Londra. Fl-Istati Uniti u f'Hong Kong din tissejjaħ "ħjata personalizzata". Din mhix bħall-ħjata bil-qies li tibbaża fuq mudelli li jeżistu diġà u li relattivament ftit li xejn jissodisfaw il-preferenzi ta' stil individwali. Libsa fuq l-ordni ta' veru hi kompletament oriġinali u unika għal kull klijent. Madankollu, ħafna minn dawk li jagħmlu l-ilbiesi mhux dejjem jużaw it-terminu "fuq l-ordni" skont id-definizzjoni oriġinali stretta tiegħu u l-battalja legali biex jiġi evitat dak li darba kien meqjus bħala użu ħażin tad-deskrizzjoni issa ntilfet.
 Ħajjata fittizji famużi jinkludu l-ħajjata fThe Tailor of Gloucester, The Emperor’s New Clothes u The Valiant Little Tailor . Eżempju aktar reċenti huwa The Tailor of Panama ta' John le Carré . Tipi
 Hekk kif evolviet is-sengħa tal-ħjata, ġew żviluppati wkoll il-metodi tagħha. Hemm numru ta mudelli ta' negozju distintivi li l-ħajjata moderni jistgħu jipprattikaw. Filwaqt li xi wħud jipprattikaw ħafna mudelli, hemm oħrajn li jipprattikaw wieħed jew tnejn biss. Barra minn hekk, ħafna ditti tal-ħjata, partikolarment f'partijiet tal-Ewropa tal-Punent (inkluż ir-Renju Unit) għandhom stili individwali distintivi li huma magħrufa sew għalihom mill-utenti midħla tas-servizzi tal-ħjata.
 Ħjata lokali
 Il-ħjata lokali hi kif jimplika l-isem. Tipikament, dak li jkun jiltaqa' mal-ħajjat lokalment u l-libsa tiġi prodotta lokalment. B'dan il-metodu l-ħajjat ikun jista' jieħu l-qisien b'mod professjonali, jivvaluta l-qagħda u l-forma tal-ġisem biex jagħmel modifiki uniċi fil-libsa. Il-ħajjata lokali tipikament ikollhom ħanut fejn il-klijenti jmorru jagħżlu d-drappijiet minn kampjuni jew fejn jirritornaw il-libsa faċilment jekk ikollha bżonn ta' iktar tibdil. Din hija l-iktar forma tradizzjonali tas-sengħa tal-ħjata. Il-Ħajjata ta' Hong Kong u ta' Londra huma l-iktar famużi għall-ħjata fuq l-ordni ta' kwalità għolja. Tipikament, il-klijent imur jipprova l-libsa darbtejn jew tlieta u tieħu bejn 50 u 70 siegħa xogħol biex titlesta. Madankollu, fl-Ingilterra (bħal fl-Italja u fi Franza), għal libsa fuq l-ordni mill-aqwa l-klijenti jaf ikollhom jistennew diversi ġimgħat bejn l-ewwel prova u r-riżultat finali, filwaqt li l-proċess fil-Lvant Imbiegħed ħafna drabi huwa ħafna aktar mgħaġġel.
 Ħjata mill-bogħod
 Il-ħjata mill-bogħod tinvolvi ordni ta' libsa minn ħajjat li jinsab barra mill-belt u dan jagħti lok għal spejjeż tax-xogħol iktar baxxi. Fil-prattika, dan issa jista' jsir fuq skala globali permezz ta' siti web tal-kummerċ elettroniku. B'differenza għall-ħjata lokali, il-klijenti jridu jieħdu l-qisien huma stess, iridu jagħżlu d-drapp minn ritratt u jekk il-libsa jkollha bżonn xi tibdil, ikollhom jibagħtuha lura bil-posta. Illum, l-iktar pjattaforma komuni għall-ħjata mill-bogħod hija permezz ta' ħajjata online.
 Il-ħajjata online xi drabi joffru li jħallsu għat-tibdil li jkun hemm bżonn għand ħajjat lokali. Għażla oħra ġdida hija l-kunċett ta' libsa-prototip li ssir bla ħlas u skont il-qisien ipprovduti. Din tintbagħat lill-klijent li mbagħad ikun jista' jipprovaha u jilbisha biex jara fejn ikollu bżonn xi aġġustamenti. Il-libsa finali mbagħad titfassal skont l-ispeċifikazzjonijiet il-ġodda pprovduti bil-prova tal-libsa-prototip.
 Ħajjat li jivvjaġġa
 B'differenza għall-ħajjata li jieħdu ordnijiet mill-bogħod, il-ħajjata li jivvjaġġaw jipprovdu servizz aktar personali lill-klijenti tagħhom u jagħtu lill-klijenti opportunità biex jaraw il-kampjuni tad-drappijet u jiltaqgħu mal-ħajjat personalment. Il-ħajjata li jivvjaġġaw jivvjaġġaw bejn l-ibliet u jieqfu f'lukanda lussuża lokali għal perjodu qasir ta' żmien biex jilħqu u jipprovdu l-istess kwalità tas-servizz ta' ħjata li jipprovdu fil-ħanut lokali tagħhom. Fil-lukanda, il-klijent ikun jista' jagħżel id-drapp mill-kampjuni u l-ħajjat jieħu l-qisien huwa stess. L-ordni mbagħad tintbagħat lill-klijent fi żmien 3-4 ġimgħat. B'differenza għall-ħjata lokali, jekk ikun hemm bżonn ta' aktar tibdil, il-libsa trid tintbagħat lura bil-posta. Illum, il-biċċa l-kbira tal-ħajjata li jivvjaġġaw huma minn Hong Kong, u jivvjaġġaw lejn l-Istati Uniti, ir-Renju Unit, Franza, l-Awstralja u l-Ġappun.
 Ekonomija
 Il-prezzijiet ivarjaw ħafna fl-industrija tal-ħjata. Il-prezzijiet mitluba għal ilbiesi fuq l-ordni mill-ħajjata f'Savile Row, kif ukoll dawk mill-ħajjata ewlenin tal-haute couture f’Pariġi, mhumiex għall-but tal-biċċa l-kbira tan-nies ordinarji li jaħdmu, lanqas dawk minn pajjiżi sinjuri. Fortunatament, l-ilbiesi prodotti bil-massa mill-fabbriki, għalkemm huma ta' kwalità inferjuri meta mqabbla ma' kapolavuri artiġjanali bħal dawn, jiġu bi prezzijiet aktar favorevoli għall-but ta' ħafna nies aktar modesti.
 Termini relatati Professjonist tal-ħjata huwa l-iktar terminu ġenerali għal dawk li jaqilgħu l-għajxien tagħhom mill-ħjata, mit-tagħlim, mill-kitba dwar il-ħjata, jew mill-bejgħ bl-imnut tal-provvisti tal-ħjata. Jistgħu jaħdmu barra mid-dar tagħhom, fi studio, jew f'ħanut, u jistgħu jaħdmu part-time jew full-time. Jistgħu jkunu kwalunkwe waħda minn dawn is-subspeċjalitajiet li ġejjin:
 Merkant tal-ħwejjeġ iħit ilbiesi personalizzati, skont l-ordni, li jissodisfaw li-ħtiġijiet u l-preferenzi ta' klijent individwali.
 Ħajjat li jaħdem fuq l-ordni jispeċjalizza fl-ilbies tan-nisa, inklużi lbiesi ta' kuljum, ilbiesi intieri (ġlekk u qalziet jew dublett), ilbiesi għal filgħaxija jew tat-tiġijiet, ħwejjeġ sportivi jew ħwejjeġ ta' taħt.
 Ħajjat tas-sengħa jagħmel ġlekkijiet u qliezet personalizzati tal-irġiel.
 Taljatur jaqta', minn tulijiet ta' drapp, il-biċċiet li jiffurmaw libsa. Fil-ħjata fuq l-ordni, it-taljatur jista' wkoll jieħu l-qisien tal-klijent, jagħtih parir dwar l-għażliet tal-istil, u jikkummissjona lil nies tas-sengħa biex iħitu l-libsa.
 Speċjalist tat-tibdil jew tal-alterazzjonijiet jaġġusta l-qatgħa tal-ħwejjeġ lesti, ġeneralment mixtrija minn ħanut, jew jagħtihom stil differenti. Tajjeb li tinnota li filwaqt li l-ħajjata kollha jistgħu jagħmlu l-alterazzjonijiet, mhux dawk kollha li jagħmlu l-alterazzjonijiet jafu jagħmlu libsa mill-bidu sal-aħħar.
 Id-disinjaturi jikkonċepixxu l-linja, il-proporzjon, il-kulur u n-nisġa għal ħwejjeġ maħsuba. Jista' jkollhom ħiliet fil-ħjata jew fit-tfassil tal-ħwejjeġ jew le, u jistgħu jpinġu jew jikkonċettwalizzaw il-ħwejjeġ biss. Huma jaħdmu ma' nies li jafu tabilħaqq kif jagħmlu libsa.
 Il-fassala jfasslu fuq il-mejda b'mod ċatt (bidimenzjonali) il-forom u d-daqsijiet ta' ħafna biċċiet ta' libsa bl-idejn, permezz tal-karti u għodod tal-kejl jew permezz tal-kompjuter b'software bbażat fuq l-AutoCAD, jew billi jgewżru l-musulina fuq bust ta' libsa (b'mod tridimenzjonali). Il-biċċiet tal-mudell li jirriżultaw għandhom ikunu skont id-disinn maħsub tal-libsa u għandhom jiġu lil min hu maħsub jilbisha.
 Konsulent tal-moda, jew Stilista tirrakkomanda stili u kuluri li jixirqu lill-klijent.
 Ħajjata''' hi persuna li tħit il-biċċiet flimkien jew li taħdem bħala operatur ta' magna f'fabbrika li jista' ma jkollhiex il-ħiliet biex tagħmel il-ħwejjeġ "mill-bidu" jew biex tagħmilhom skont il-qies. Dan it-terminu mhuwiex sinonimu għal ħajjata ta' lbies tan-nisa. Ħajjata tajba tista' twettaq xogħol imprezzabbli f'negozju tal-ħjata bl-idejn.
 The Butcher and the Tailor's Wife
 Referenzi
 Deckert, Barbara: Sewing for Plus Sizes: Design, Fit and Construction for Ample Apparel, Taunton, 1999, Appendix B: How to Find, Select, and Work With a Custom Clothier'', pp. 142–143.
 Snajja


text:
 5.4.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 102/6
 Protokol o spolupráci mezi Evropskou komisí a Výborem regionů
 2012/C 102/02
 Evropská komise (Komise) a Výbor regionů (Výbor),
 s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), zejména články 305 až 307 a 263 této smlouvy a článek 8 protokolu Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality, který je připojen ke Smlouvám,
 s ohledem na Protokol stanovující podmínky spolupráce mezi Evropskou komisí a Výborem regionů podepsaný dne 17. listopadu 2005 a s ohledem na dodatek k tomuto protokolu podepsaný dne 5. června 2007,
 A.
 vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva posiluje územní rozměr Evropské unie tím, že odkazuje na zásadu samosprávy, že uvádí cíl územní soudržnosti a že zahrnuje regionální a místní rozměr do souvislosti s dodržováním zásady subsidiarity;
 B.
 tam, kde to stanoví Smlouvy, je pro Evropskou komisi, Evropský parlament a Radu konzultace s Výborem regionů povinná;
 C.
 vzhledem k tomu, že přístup založený na víceúrovňové správě je důležitým nástrojem pro vytváření a provádění politik EU, dohodly se Evropská komise a Výbor regionů takto:
 I. SPOLUPRÁCE PŘI LEGISLATIVNÍM PROCESU A PLÁNOVÁNÍ
 i) Pracovní program Komise
 1.
 V prvním pololetí daného roku přijme Výbor usnesení určené Komisi, jež popíše klíčové postoje Výboru, pokud jde o pracovní program Komise pro nadcházející rok. Toto usnesení se bude zakládat na politických prioritách Výboru a zhodnocení monitorování předchozích stanovisek VR.
 2.
 Jednou ročně, během příprav pracovního programu Komise, by mělo být uspořádáno setkání mezi předsedou Komise nebo místopředsedou zodpovědným za vztahy s Výborem a předsedou Výboru s cílem zhodnotit provádění tohoto protokolu a zejména dopad stanovisek Výboru.
 3.
 Předseda a místopředseda Komise zodpovědný za vztahy s Výborem předkládají každoročně Výboru strategické priority na další rok. Za tímto účelem Výbor zorganizuje diskuzi o budoucnosti Unie.
 Výbor bere na vědomí priority a lhůty Komise při stanovování svých ročních politických priorit a při organizaci své práce.
 4.
 Jednou ročně by mohlo dojít k setkání útvarů Komise a Výboru za účelem přezkumu iniciativ Komise v polovině období. Výbor by k nim mohl podstatným způsobem přispět a monitorovat jejich realizaci.
 ii) Postupy během legislativního postupu
 Výměna informací a účast Komise na schůzích Výboru
 5.
 Komise a Výbor si navzájem poskytují všechny potřebné dokumenty a informace v co nejkratším čase.
 6.
 Členové Komise budou vyzváni předsedou Výboru, aby se zúčastnili činnosti Výboru – zejména plenárních zasedání, schůzí předsednictva a také zvláštních aktivit organizovaných na základě vzájemné dohody. Člen Komise je oprávněn vystoupit na plenárním zasedání Výboru, když jsou projednávány legislativní návrhy, jež spadají do jeho kompetence.
 7.
 V mimořádných případech mohou být vysocí úředníci Komise vyslyšeni předsednictvem Výboru. Úředníci Komise zodpovědní za témata, jimiž se Výbor zabývá, se zúčastní schůzí komisí Výboru v co největším rozsahu. Budou k nim přizváni, aby objasnili návrhy Komise a zohlednili postoje vyjádřené členy Výboru.
 Seznam konzultací
 8.
 Na základě pracovního programu Komise předloží generální tajemník Komise Výboru seznam návrhů určených k povinné konzultaci, spolu s návrhy na možné fakultativní konzultace včetně předběžných stanovisek. Tento seznam může také zahrnovat dokumenty nelegislativní povahy, k nimž Komise zamýšlí požádat o stanovisko Výboru a návrhy na spolupráci, pokud jde o soulad se zásadami subsidiarity a proporcionality.
 Nepovinné konzultace
 9.
 O nepovinných konzultacích může být uvažováno v případě, pokud je splněno alespoň jedno z následujících kritérií:
 —
 dané téma se vztahuje k regulačním a výkonným pravomocím pověřených orgánů: regionálních, místních nebo zprostředkujících,
 —
 navrhovaná unijní legislativa nebo vnitrostátní opatření přijímána za účelem jejího provádění, jež budou mít zřejmě přímý dopad na místní a regionální rozpočty a/nebo fungování místní nebo regionální správy,
 —
 dané unijní opatření bude mít pravděpodobně dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost,
 —
 budoucí legislativní akt je velmi citlivý, pokud jde o subsidiaritu,
 —
 navrhovaná opatření se vztahují na informování evropské veřejnosti a zvyšování jejího povědomí o politikách Evropské unie v oblastech, které spadají do pravomoci Výboru.
 Předběžná stanoviska
 10.
 Komise vítá aktivnější úlohu Výboru, již zaujímá prostřednictvím předběžných stanovisek k budoucím unijním politikám předtím, než jsou přijímána opatření na unijní úrovni a v oblastech, v nichž Výbor disponuje vhodnými místními informačními zdroji.
 Tyto konzultace budou oznámeny místopředsedou zodpovědným za vztahy s Výborem. Žádosti o vypracování předběžných stanovisek budou doprovázeny konkrétním mandátem a koherentním rámcem opatření, který bude vytvořen na základě vzájemné dohody. Časový limit pro tyto konzultace nesmí být kratší než jeden měsíc od data, ke kterému předseda Výboru obdrží příslušné oznámení. Pracovní program Komise, příležitostně doprovázený průběžným programem, bude hlavním možným nástrojem pro určování témat pro tento typ konzultací.
 Politické monitorování předběžných stanovisek by mohlo být uskutečněno prostřednictvím účasti členů Komise na plenárních zasedáních Výboru nebo vysokých úředníků Komise na příslušných schůzích komisí Výboru.
 Nové konzultace
 11.
 Komise může vyzvat Výbor, aby vydal nové stanovisko k důsledkům, které plynou z výstupů legislativního procesu pro místní a regionální orgány.
 Pokud Komise výrazným způsobem pozmění svůj návrh poté, co předloží prvotní žádost Výboru, a tam, kde Smlouvy stanoví povinnou konzultaci, zajistí, že je Výbor opětovně konzultován.
 Monitorování stanovisek
 12.
 Kdykoliv to bude možné, uvede Výbor ve svých stanoviscích změny, které doporučuje učinit v legislativních návrzích, přijetím konkrétních pozměňovacích návrhů k dokumentům Komise. Výbor by měl také ke každému stanovisku přiložit jejich shrnutí.
 13.
 Výbor musí v co nejkratším čase poskytnout generálnímu sekretariátu Komise zápisy ze schůzí Výboru a z plenárních zasedání, jejichž obsah by mohl obzvláště zajímat Komisi, zejména pokud jde o provádění zásady subsidiarity.
 14.
 Útvary Komise by měly nejméně dvakrát ročně poskytnout Výboru věcné odpovědi, v nichž uvedou, jak byly poznatky učiněné v jeho stanoviscích zohledněny. Výboru to umožní vydávat pravidelné zprávy týkající se posouzení dopadu jeho práce.
 Komise při této příležitosti odpovídá na obavy Výboru ohledně subsidiarity, které vyjádřil ve svých stanoviscích.
 II. SPOLUPRÁCE V RÁMCI ČINNOSTI
 15.
 Komise a Výbor souhlasí s posílením spolupráce za účelem zvýšení souladu jejich vlastní činnosti, především v souvislosti se strategií Evropa 2020, hospodářskou, sociální a územní soudržností a především uskutečňováním přeshraniční, meziregionální a nadnárodní spolupráce.
 Konzultace místních a regionálních orgánů
 16.
 Komise uznává výsadní postavení Výboru ve vztazích mezi institucemi, orgány, úřady a agenturami Evropské unie a místními a regionálními orgány členských států.
 17.
 Výbor by měl ve spolupráci s Komisí vytvořit skutečnou strategii pro konzultace s místními a regionálními orgány, s řádným ohledem na jejich příslušné pravomoci a v souladu s konzultačním procesem, který co nejvíce vychází směrem od zdola vzhůru. Na tomto základě by měl Výbor posilovat územní dialog v souvislosti s novým cyklem řízení strategie Evropa 2020 před jarním zasedáním Evropské rady.
 18.
 V souladu se zásadou řádné správy by měl Výbor hrát v dialogu se sdruženími místních a regionálních orgánů co nejlépe úlohu zprostředkovatele. Komise zajistí, že je Výbor plně zapojen do přípravy společně organizovaných schůzí.
 Strukturovaný dialog se sdruženími
 19.
 Komise a Výbor společně organizují strukturovaný dialog se sdruženími místních a regionálních orgánů. Každoroční strukturovaný dialog musí být uskutečněn zapojením Výboru a útvarů generálního sekretariátu Komise, s cílem projednat přijatý pracovní program Komise. Během roku se strukturovaných dialogů zúčastní odpovědní členové Komise a tyto dialogy se podle potřeby uskuteční v rámci schůzí příslušných komisí Výboru.
 Evropský semestr
 20.
 Výbor každoročně předloží zprávu, která zhodnotí zapojení místních a regionálních orgánů do strategie Evropa 2020, což vezme Komise v úvahu při vytváření ročních analýz růstu. Výbor vyzve odpovědného člena Komise, aby prezentovat roční analýzu růst během plenárního zasedání.
 S ohledem na jarní zasedání Evropské rady Výbor zorganizuje územní dialog. V rámci přípravy tohoto dialogu bude Výbor konzultovat síť strategie Evropa 2020 a vypracuje zprávu, která bude předložena Komisi a Evropské radě.
 Evropské seskupení pro územní spolupráci
 21.
 Komise má v úmyslu za pomoci Výboru zviditelnit evropské seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) u místních a regionálních orgánů a útvarů unijních institucí. Výbor, který vytváří rejstřík všech existujících evropských seskupení pro územní spolupráci, zajistí, že bude Komise informována o všech nových seskupeních a že bude tato informace zveřejněna v Úředním věstníku EU v řadě C, v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1082/2006.
 III. PROVÁDĚNÍ SUBSIDIARITY A PROPORCIONALITY A VÍCEÚROVŇOVÉ SPRÁVY
 Shromáždění složené s politických zástupců a místních a regionálních orgánů
 22.
 Komise uznává výsadní postavení Výboru jakožto shromáždění složeného z politických zástupců místních a regionálních orgánů Unie. Bude úzce spolupracovat s Výborem při provádění článku 2 Protokolu o používání zásad subsidiarity a proporcionality, který stanoví, že předlegislativní konzultace musí zohledňovat místní a regionální rozměr plánované činnosti.
 23.
 Během legislativního procesu věnuje Výboru zvláštní pozornost souladu legislativních návrhů EU se zásadami subsidiarity a proporcionality a bere v úvahu platná ustanovení a plánované změny. Za tímto účelem využije Výbor svoji Síť pro monitorování subsidiarity a poskytne výsledky těchto konzultací Komisi. Komise a Výbor budou společně posilovat zásadu partnerství prostřednictvím víceúrovňové správy v těch politikách Unie, pro něž je konzultace Výboru povinná.
 Komise a Výbor pravidelně sdílejí informace týkající se monitorování subsidiarity, zejména pokud jde o příslušné postoje celostátních a regionálních parlamentů. Pokud během legislativního postupu vznese Výbor podstatné námitky týkající se dodržování principu subsidiarity, okamžitě uvědomí spoluzákonodárce.
 Práce Výboru by se měla vyvíjet v rámci spolupráce s Komisí s cílem vytvořit prostředí založené na subsidiaritě. Komise a Výbor souhlasí s tím, že by měla být rozhodnutí přijímána co nejblíže občanovi, těmi nejvhodnějšími prostředky a tam, kde je možné co nejúčinněji dosáhnout jejich cílů. Komise a Výbor souhlasí s určením priorit, které si budou žádat zvláštní monitorování subsidiarity a proporcionality.
 Útvary Komise mohou požádat Výbor o podporu při přípravě svých posouzení dopadu. Platformy a sítě mohou představovat dobrý přístupový bod k místním a regionálním orgánům, a mohou proto popřípadě umožnit Komisi posílit analýzu místních a regionálních aspektů posouzení dopadu. Výbor shrne činnost v této oblasti ve výroční zprávě, kterou předá Komisi.
 24.
 Výbor poskytne Komisi svou Výroční zprávu o subsidiaritě jako příspěvek do zprávy Komise o „zdokonalení tvorby právních předpisů“.
 IV. VNĚJŠÍ ROZMĚR UNIE
 25.
 Výbor by měl vyvíjet činnost, zejména na žádost Komise, pokud jde o vnější rozměr unijních politik tam, kde místní a regionální orgány disponují institucionálními pravomocemi. Spolupráce s Komisí se bude zejména soustředit na:
 a)
 podporu procesu rozšíření a účast na předvstupní politice Unie;
 b)
 podporu politiky sousedství, především prostřednictvím zavedených institucionálních platforem, jakými je ARLEM (Evropsko-středomořského shromáždění zástupců regionů a měst) a CORLEAP (Výroční konference regionálních a místních orgánů zemí Východního partnerství);
 c)
 posilování místní a regionální demokracie ve třetích zemích (především v kandidátských a sousedních zemích), především prostřednictvím monitorování voleb na místní a regionální úrovni;
 d)
 podporu politik a postojů Unie v pozici pozorovatele na mezinárodních konferencích o oblastech politik, na něž se rovněž vztahují povinné konzultace Výboru;
 e)
 rozvíjení a podporu decentralizované spolupráce, především prostřednictvím průběžné společné podpory atlasu, portálu a konference o decentralizované spolupráci pro rozvoj;
 f)
 přeshraniční spolupráci mezi Unií a sousedními zeměmi.
 V. INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ POLITIKA
 26.
 Komise a Výbor úzce spolupracují v komunikační a informační oblasti a na zavádění skutečně decentralizované komunikační politiky na místní a regionální úrovni. Uznávají úlohu, kterou hrají místní a regionální orgány při informování veřejnosti o politikách Unie.
 27.
 Komise a Výbor společně organizují fóra a akce, které jsou důležité pro místní a regionální orgány. Přispívají k mediálnímu pokrytí těchto událostí.
 28.
 Bude docházet k pravidelné vzájemné komunikaci za využití nejnovějších informací. Tato komunikace se zaměří zejména na:
 —
 spolupráci mezi zastupitelskými kancelářemi EU ve členských státech a členy Výboru s cílem podpořit vzájemnou komunikační činnost na vnitrostátní, regionální a místní úrovni,
 —
 posílení spolupráce a podpory s cílem rozvíjet činnost zacílenou na místní a regionální média a také na lepší součinnost mezi vnitrostátními sdruženími místních a regionálních volených zástupců,
 —
 spolupráci v oblasti veřejného mínění prostřednictvím výměny informací a zpětné vazby na průzkumy Eurobarometru, které Výbor zajímají, a/nebo průzkumy Eurobarometru s místním a/nebo regionálním rozměrem vždy, kdy to bude možné,
 —
 spolupráci při vytváření nástrojů, jakými jsou webové stránky a informační zpravodaje v rámci interinstitucionálního redakčního výboru pro internet s cílem vytvořit prostředky pro komunikaci s širokou veřejností a její informování.
 V Bruselu dne 16. února 2012.
 Za Evropskou komisi
 José Manuel BARROSO
 předseda
 Za Výbor regionů
 Mercedes BRESSO
 předsedkyně