text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 9.12.2016
 COM(2016) 786 final
 2016/0389(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om integrerad statistik över jordbruksföretag
 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011
 (Text av betydelse för EES)
 {SWD(2016) 429 final}{SWD(2016) 430 final}
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 •Motiv och syfte med förslaget
 Beslutsfattare behöver kompletterande statistisk information om jordbruket för att planera, övervaka och utvärdera den nuvarande och eventuellt ändrade politikens genomslagskraft och effektivitet. Sådana ändringar kan t.ex. avse jordbrukets miljöpåverkan och hållbara jordbruksmetoder. I en utvärdering av det europeiska statistiska systemet för jordbruket konstaterades att även om de största användarna av jordbruksstatistiken är ganska nöjda med jordbruksstatistikens utförlighet och kvalitet är de inte nöjda med bristen på uppgifter om särskilda frågor (försörjningsbalanser, markpriser och arrenden, näringsämnesflöden, miljö m.m.) och att systemet inte är tillräckligt flexibelt för att möjliggöra ett snabbt införande av nya datasamlingar.
 Den jordbruksstatistik som används på unionsnivå hämtas från en rad olika källor: statistiska urvalsundersökningar, förvaltningsuppgifter, uppgifter från jordbruksföretag och andra företag samt uppgifter om jordbruksföretagen i form av en jordbruksräkning och urval. Det här förslaget gäller den sistnämnda källan till jordbruksstatistik.
 Det nuvarande systemet för sammanställning av europeisk statistik på gårds- och hushållsnivå bygger på Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008
 1
 . Uppgifterna samlas in med hjälp av urval och vart tionde år genom jordbruksräkningar. Den sista av de urvalsundersökningar som genomfördes inom ramen för den förordningen är undersökningen om jordbrukets struktur (FSS) 2016.
 Detta initiativ är en del av programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) och är det första steget i strategin för jordbruksstatistik 2020 och därefter, som syftar till att rationalisera hela det europeiska statistiska systemet för jordbruket och göra uppgiftsinsamlingen mer effektiv och relevant. De två föreslagna förordningarna i strategin, varav den första föreslås i detta dokument, torde garantera uppgifternas jämförbarhet och enhetlighet på lång sikt. Det europeiska statistiska systemet för jordbruket bör vara tillräckligt robust och ändamålsenligt och bör säkerställa att statistikens kvalitet bibehålls, vilket kan vara en utmaning med tanke på de ständiga förändringarna på detta område. Den första förordningen bör säkerställa kontinuiteten i serien av europeiska undersökningar om jordbrukets struktur, så att man säkerställer enhetliga tidsserier och samtidigt tillgodoser nya och framväxande behov av uppgifter på gårdsnivå.
 •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området
 Statistiken måste vara tillförlitlig och hålla hög kvalitet så att beslutsfattare, företag och allmänheten kan fatta lämpliga och faktabaserade beslut. Att tillhandahålla statistik av sådan kvalitet är dock en utmaning för det europeiska statistiksystemet (ESS): den ständigt ökande efterfrågan på uppgifter och uppgiftslämnarnas krav på att minska bördan bidrar sammantaget till att sätta press på statistikproduktionen. De senaste initiativen på statistikområdet har syftat till att förenkla och förbättra samordningen och samarbetet inom det europeiska statistiksystemet med sikte på att effektivisera det europeiska statistikarbetet och minska belastningen för uppgiftslämnarna. Ett exempel är förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik
 2
 , som ändrades 2015 för att förtydliga styrningen av det europeiska statistiksystemet och stärka metoderna för samordning och samarbete både på unionsnivå och nationell nivå. Andra moderniseringsinitiativ, t.ex. detta förslag, ingår i kommissionens Refit-initiativ och syftar till att förenkla och rationalisera sammanställningen av europeisk statistik inom olika områden.
 En strategi för jordbruksstatistik har utarbetats av Eurostat och godkänts av kommittén för det europeiska statistiksystemet (ESS-kommittén), och den har följande särskilda mål:
 Ta fram statistik av hög kvalitet som tillgodoser användarnas behov på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.
 Öka det jordbruksstatistiska systemets flexibilitet och reaktionsförmåga.
 Förbättra integrationen mellan statistik över jordbruk, skogsbruk, markanvändning och miljö.
 Utveckla lyhörda och ansvarstagande styrelseformer för jordbruksstatistiken.
 Förbättrad den europeiska jordbruksstatistikens harmonisering och samstämmighet.
 Sammanställa mer statistik och samtidigt minska bördan för uppgiftslämnarna genom att undersöka effektiviseringsmöjligheter och alternativa uppgiftskällor.
 •Förenlighet med unionens politik inom andra områden
 Det viktigaste syftet med programmet för europeisk statistik 2013–2017 är att tillhanhdahålla statistik av hög kvalitet som underlag för EU:s politik. Miljö- och jordbruksstatistik är en av de tre huvudområdena för statistikframställning inom programmet. Ett av programmets mål är att se över och förenkla insamlingen av jordbruksuppgifter i enlighet med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 och göra om insamlingsprocessen för jordbruksuppgifter, särskilt för att förbättra uppgifternas kvalitet och aktualitet. Detta initiativ bidrar till att uppfylla det målet.
 Det framtida europeiska systemet för jordbruksstatistik kommer också att bidra till minst fyra av kommissionens tio prioriteringar, nämligen följande:
 ”1. En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar”
 ”3. En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik”
 ”4. En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas” och
 ”9. En starkare global aktör”.
 Detta är tänkt att ske genom bättre uppgifter om sysselsättning, tillväxt, investeringar, förebyggande åtgärder och begränsningsåtgärder i jordbruket, klimatförändringar, bioenergi, miljöåtgärder och en djupare förståelse av globala livsmedelsflöden och dessas utveckling och risker. Jordbruksstatistiken kan också vara användbar för andra av unionens eller medlemsstaternas prioriteringar som påverkar eller påverkas av jordbruk och landsbygdsutveckling.
 Jordbruksstatistiken tillhandahåller statistik av hög kvalitet för att genomföra och övervaka den gemensamma jordbrukspolitiken 2014–2020. Den gemensamma jordbrukspolitiken är en viktig drivkraft för sysselsättning och smart och hållbar tillväxt för alla i unionen. Landsbygdsutvecklingspolitiken, som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken, ska förutom de sociala målen även förbättra jordbrukets konkurrenskraft och hållbarhet. Den gemensamma jordbrukspolitiken står för mer än 37 % av unionens totala budget i den fleråriga budgetramen för 2014–2020.
 Jordbruksstatistik behövs också allt oftare på andra av unionens centrala politikområden, t.ex. socialpolitik, miljö- och klimatpolitik, handelspolitik och regionalpolitik.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •Rättslig grund
 Artikel 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) utgör den rättsliga grunden för den europeiska statistiken. Europaparlamentet och rådet beslutar om åtgärder i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att framställa sådan statistik som behövs för att unionen ska kunna fullgöra sin uppgift. I artikel 338 anges att framställningen av europeisk statistik ska uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter.
 •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)
 Subsidiaritetsprincipen är tillämplig eftersom förslaget inte omfattas av unionens exklusiva behörighet. Det europeiska statistiksystemet tillhandahåller en infrastruktur för statistiska uppgifter. Systemet är utformat för att tillgodose behoven hos många användare, för beslutsfattandet i demokratiska samhällen. Det här förslaget till förordning har utformats för att skydda kärnverksamheten hos partnerna i det europeiska statistiksystemet och samtidigt öka effektiviteten och se till att onödiga ändringar och dubbelarbete i möjligaste mån undviks.
 Den insamling av statistik som omfattas av förslaget sker för närvarande enligt olika regler på unionsnivå. Syftet med förslaget är att rationalisera och modernisera insamlingen av statistik på gårdsnivå inom en och samma ram, medan all annan jordbruksstatistik tas med i en annan ramförordning. Det är endast möjligt att tillhandahålla unionsövergripande, jämförbar statistik för politiska ändamål genom åtgärder på unionsnivå.
 Ett av de viktigaste kriterier som de statistiska uppgifterna måste uppfylla är att de är samstämmiga och jämförbara. Utan en tydlig EU-ram, dvs. unionslagstiftning där gemensamma statistiska begrepp, rapporteringsformat och kvalitetskrav fastställs, kan medlemsstaterna inte uppnå den samstämmighet och jämförbarhet som krävs.
 Målet för den föreslagna åtgärden, att rationalisera den europeiska jordbruksstatistiken, kan inte uppnås på ett tillfredsställande sätt av de enskilda medlemsstaterna. Åtgärder kan vidtas på ett effektivare sätt på unionsnivå, på grundval av en unionsrättsakt som säkerställer jämförbarhet mellan de statistiska uppgifterna på unionsnivå inom de statistikområden som omfattas av den föreslagna rättsakten. Själva uppgiftsinsamlingen kan dock fortfarande utföras av medlemsstaterna.
 Unionen kan därför vidta åtgärder på detta område i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen.
 •Proportionalitetsprincipen
 Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl:
 Förslaget kommer att säkerställa kvalitet och jämförbarhet för den europeiska jordbruksstatistik som samlas in genom urvalsundersökningar genom att samma principer tillämpas i alla medlemsstater. Det kommer också att säkerställa att den europeiska jordbruksstatistiken förblir relevant och anpassas till användarnas behov. Genom förordningen kommer statistikproduktionen att bli mer kostnadseffektiv samtidigt som den beaktar särdragen i medlemsstaternas system.
 Den gällande unionslagstiftningen om jordbruksstatistik har utvecklats sedan 1950-talet. En utvärdering av det europeiska systemet för jordbruksstatistik har visat att en gemensam ram för insamling, bearbetning och spridning av statistiska uppgifter om jordbruket kan göra processerna effektivare (kostnads-nyttoförhållande), mer ändamålsenliga och motverka de kvalitetsproblem som framkommit.
 Förordningen förväntas minska den ekonomiska och administrativa bördan för uppgiftslämnarna, de nationella, regionala och lokala myndigheterna, företagen och allmänheten. Det kommer att ske särskilt genom att begrepp och metoder standardiseras, dubbelarbete undviks, frekvensen för överföringen av uppgifter på vissa områden minskas och en kombination av andra källor än urvalsundersökningar används i större utsträckning.
 I enlighet med proportionalitetsprincipen går den föreslagna förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet med förordningen.
 •Val av regleringsform
 Föreslagen regleringsform: förordning.
 Med hänsyn till förslagets syfte och innehåll är en förordning den lämpligaste regleringsformen. Viktiga gemensamma EU-politikområden som den gemensamma jordbrukspolitiken är ofrånkomligen beroende av jämförbar, harmoniserad jordbruksstatistik av hög kvalitet på unionsnivå. Detta kan bäst säkerställas genom förordningar, som är direkt tillämpliga i medlemsstaterna och inte behöver införlivas i nationell lagstiftning först. De gör det möjligt att samla in uppgifter på samma detaljnivå i alla medlemsstater och tillämpning av samma standarder, definitioner och metoder bli obligatorisk. Detta garanterar att man kan sammanställa jämförbar statistik av hög kvalitet för EU-politiken på ett effektivt och snabbt sätt. Direktiv skulle inte kunna säkerställa lika hög grad av önskvärd harmonisering, eftersom uppgifternas kvalitet skulle bli beroende av 28 olika lagstiftande församlingars beslut.
 3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 •Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning
 Även om detta initiativ inleddes innan de nya riktlinjerna för bättre lagstiftning antogs (COM(2015) 215), har nuläget utvärderats på grundval av tillgänglig information och dokumentation. Dessutom utgjorde Eurostats standardsystem för utvärdering av befintlig lagstiftning
 3
 en central del i processen.
 •Samråd med berörda parter
 Utveckling, framställning och spridning av den europeiska jordbruksstatistiken sköts av Eurostat i ett nära, samordnat och regelbundet samarbete i det europeiska statistiksystemet, som bygger på ett partnerskap mellan Eurostat och de nationella statistikmyndigheterna samt övriga berörda myndigheter.
 De viktigaste kategorierna av parter som berörs av jordbruksstatistiken är uppgiftssammanställare (nationella statistikmyndigheter, andra statistikansvariga myndigheter och Eurostat), uppgiftslämnare (jordbrukare, jordbrukarorganisationer och företag) och användare (offentliga och privata beslutsfattare, andra generaldirektorat inom kommissionen, forskare och journalister). De har rådfrågats i stor omfattning om dagens problem och önskvärda ändringar, deras behov av och prioriteringar för uppgifter, eventuella lösningar på problemen, de föreslagna åtgärdernas konsekvenser samt strategins exakta utformning, enligt nedanstående tabell. De främsta forumen för dessa samråd har varit möten och seminarier i ständiga kommittén för jordbruksstatistik och dess efterföljare, direktörsgruppen för jordbruksstatistik (med de nationella statistikmyndigheternas direktörer för jordbruksstatistik internationella organisationer, jordbrukarorganisationer, uppgiftslämnare, statistikanvändare m.fl.), kommittén för det europeiska statistiksystemet (med de nationella statistikmyndigheternas generaldirektörer) samt ordinarie samråd och möten (för kommissionens generaldirektorat).
 Översikt över samråd med berörda parter om jordbruksstatistikstrategin för 2020
 Samråd om problem och förändringar
 Samråd om behov och prioriteringar
 Samråd om alternativ och konsekvenser
 Producenter
 Möte i ESS-kommittén i maj 2014
 Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, möten och seminarier sedan 2009
 Direktörsgruppen för jordbruksstatistik, möte i juli 2015, ESS-kommittén, möte i november 2015
 Uppgiftslämnare
 Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, seminarier sedan 2009
 Öppet offentligt samråd augusti–november 2015
 Användare
 Öppet offentligt samråd augusti–november 2015
 Samråd och informationsinhämtning i skrift sedan 2014
 Det öppna offentliga samrådet genomfördes i augusti–november 2015 och redovisas i en rapport
 4
 .
 De viktigaste resultaten av samråden, som utgör kärnan i strategin för jordbruksstatistik 2020 och således för den här förordningen, är tre:
 Unionens nuvarande lagstiftning om jordbruksstatistik är inte tillräckligt bra på att tillgodose nya och framväxande behov eftersom de inte ingår i lagstiftningen och lagstiftningen inte är tillräckligt flexibel och integrerad för att tillgodose de nya behoven snabbt. Dessutom kommer förordning (EG) nr 1166/2008, en hörnsten i dagens EU-system för jordbruksstatistik, att sluta att ge statistisk information 2018.
 De nya uppgiftsbehoven härrör huvudsakligen från nya tendenser inom jordbruket, ändrad lagstiftning och nya politiska prioriteringar, särskilt den nyligen reformerade gemensamma jordbrukspolitiken.
 Uppgiftssamlingarna är inte harmoniserade och samstämmiga eftersom nya uppgiftsbehov växer fram, lagstiftningen har utvecklats separat under många år och delvis skiljaktiga definitioner och begrepp används på olika jordbruksstatistiska områden.
 Bördan för att lämna uppgifter upplevs som för hög eftersom behoven av uppgifter ökar, uppgiftsinsamlingen inte är harmoniserad och resurserna fortsätter att krympa både på unionsnivå och nationell nivå. Det bekräftades att bördan äventyrar insamlingen av uppgifter och uppgifternas kvalitet.
 •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden
 Eurostat har fört ingående diskussioner om förslaget med de nationella statistikmyndigheterna. Eurostat har också inrättat olika slags arbetsgrupper och ledningsgrupper som regelbundet har träffats för samråd om förslaget. Förslaget har också lagts fram för kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom förordning (EG) nr 223/2009.
 •Konsekvensbedömning
 Detta förslag åtföljs av en konsekvensbedömning, där de nuvarande problemen tas upp. Där redogörs också för ett antal alternativ som skulle kunna lösa problemen. En bedömning görs också av de sociala och ekonomiska konsekvenserna av varje alternativ.
 Nämnden för lagstiftningskontroll yttrade sig positivt om konsekvensbedömningen i mars 2016.
 I konsekvensbedömningen angavs tre huvudsakliga faktorer som leder till de problem som finns i den europeiska jordbruksstatistiken:
 (1)nya och framväxande behov av uppgifter tillgodoses inte i tillräckligt stor omfattning,
 (2)uppgiftsinsamlingen är inte tillräckligt harmoniserad och samstämmig,
 (3)bördan med att lämna uppgifter upplevs som alltför hög.
 Följande alternativ har bedömts som sätt att ta itu med problemen:
 Alternativ
 Beskrivning
 1.
 Nollalternativ – inga unionsåtgärder i fråga om uppgifter om jordbrukets struktur.
 Om inga unionsåtgärder vidtas löper förordning (EG) nr 1166/2008 ut och insamlingen av uppgifter om jordbrukets struktur förblir medlemsstaternas ansvar. Annan lagstiftning om jordbruksstatistik förblir som i dag, men med lägre kvalitetsgarantier eftersom en jordbruksräkning ofta tas i anspråk för att uppdatera de register över jordbruksföretag som används för stratifieringen vid urvalsundersökningar.
 2.
 Förlängning av förordning (EG) nr 1166/2008
 Förlängning av förordning (EG) nr 1166/2008 som löper ut 2018. Detta innebär att det nuvarande systemet, som gällt sedan 1966, fortsätter utan ändringar. Annan lagstiftning om jordbruksstatistik förblir som i dag, och nuläget fortsätter.
 3.
 Samlad rättslig ram för all jordbruksstatistik.
 En helt ny rättslig ram för all unionens jordbruksstatistik inrättas. All lagstiftning som rör jordbruksstatistik inarbetas i en enda ramförordning.
 4.
 Integration av jordbruksstatistik i två steg
 Med integration av jordbruksstatistiken i två steg garanteras kontinuiteten i och moderniseringen av statstiken över jordbrukets struktur. Två nya ramförordningar införs successivt: en förordning om integrerad statistik över jordbruksföretag och en ramförordning om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket.
 Efter en noggrann bedömning av de olika alternativens konsekvenser rekommenderas följande:
 Alternativ 1, nollalternativet, erbjuder sämst resultat på nästan alla sätt, särskilt på lång sikt i takt med att behoven av uppgifter och resursbegränsningarna blir allt mer akuta. Alternativ 2, förlängning, tillför ett begränsat mervärde på kort sikt och skadar allvarligt den europeiska jordbruksstatistiken på lång sikt genom att den blir alltmer inaktuell och betungande. Alternativen 3, samlad ramförordning och 4, integration i två steg, kräver visserligen vissa initialinvesteringar och nya EU-förordningar, men erbjuder den största sannolikheten att nå de uppställda målen på ett kostnadseffektiv sätt, innebär de jämförelsevis lägsta riskerna, har störst indirekta positiva effekter och tillfredsställer de berörda parternas krav bäst. De uppfyller också Refit-programmets mål att uppdatera unionslagstiftningen, göra den mer kostnadseffektiv och minska bördan för små och medelstora företag. Alternativ 4 har dessutom fördelen att det innebär en lägre risk för förseningar i lagstiftningsprocessen (eftersom en ny förordning om jordbruksräkning behöver antas av rådet och parlamentet senast i slutet av 2018) och är något mer flexibelt på grund av en mindre tungrodd rättslig struktur. Eurostat rekommenderar därför alternativ 4 framför alternativ 3.
 De främsta berörda parterna i den europeiska jordbruksstatistiken, dvs. kommissionen i egenskap av användare av uppgifterna, de nationella statistikmyndigheterna och andra statistikansvariga myndigheter i egenskap av producenter av uppgifter samt jordbrukarna i egenskap av uppgiftslämnare föredrar också alternativ 4.
 •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling
 Förslagets syfte när det gäller ändamålsenlighet och förenkling är att på bästa sätt använda de uppgifter som lämnas, att tillgodose dagens och morgondagens behov av europeisk jordbruksstatistik och samtidigt begränsa bördan på uppgiftslämnarna. Dessa mål bör kunna uppnås genom en samlad ram för de olika europeiska uppgiftsinsamlingarna på statistikområdet, som för närvarande regleras i separata förordningar.
 Närmare uppgifter om kostnadsminskningen för uppgiftsproducenterna och uppgiftslämnarna, beräknat utifrån modellscenarier, finns i konsekvensbedömningen (avsnitt 5 Impact Analysis och bilaga IV Impact analysis methodology).
 Förslaget är avsett att minska bördan för mikroföretag och små och medelstora företag genom att trösklarna för urvalsundersökningen höjs.
 Förslaget främjar driftskompatibilitet och återanvändvarhet av informations- och kommunikationsteknik på följande sätt:
 Samma tekniska specifikationer används för datauppsättningarna. Specifikationerna ska omfatta antal variabler och en beskrivning av dem, de statistiska klassifikationerna, de statistiska populationernas, observationsenheternas och uppgiftslämnarnas exakta karakteristika, referensperioder och referensdatum, samt krav på geografisk täckning, urvalens beskaffenhet, tekniska aspekter på fältarbetet, redigering och imputering, viktning, skattning och variansskattning.
 Samma standarder för att lämna in, utbyta och dela uppgifter mellan Eurostat och medlemsstaterna. Standarderna kommer att omfatta begrepp, processer och produkter, inklusive data och metadata.
 Om uppgifterna uppfyller kvalitetskriterierna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 bör medlemsstaterna kunna lämna uppgifter från flera källor och med hjälp av olika metoder och nya tillvägagångssätt i den mån de tar fram uppgifter som är jämförbara och uppfyller de särskilda kraven i förordningen.
 •Grundläggande rättigheter
 Förslaget får inga konsekvenser för skyddet av de grundläggande rättigheterna. De överväganden som är mest relevanta för detta förslag är eventuella konsekvenser för skyddet av personuppgifter (de rättigheter som gäller på detta område regleras i artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i artikel 16 i EUF-fördraget och i sekundärrätten
 5
 ). Inget av de valda alternativen inbegriper dock någon ändring av bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Genom den nationella lagstiftningen och EU-lagstiftningen om statistik säkerställs att de nationella statistikmyndigheterna garanterar skyddet av personuppgifter. De har strikta regler t.ex. för att trygga sekretessen för uppgiftslämnare, anonymisera uppgifter och skydda svar på frågeformulär.
 4.BUDGETKONSEKVENSER
 Förslaget påverkar budgeten åren 2019–2020 (och inverkan kan eventuellt fortsätta t.o.m. 2028 beroende på nästa fleråriga budgetram).
 De totala anslagen under den nuvarande fleråriga budgetramen beräknas till 40 miljoner euro. De detaljerade budgetkonsekvenserna anges i finansieringsöversikten.
 5.ÖVRIGA INSLAG
 •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering
 Den föreslagna förordningen förväntas antas av Europaparlamentet och rådet under 2017, och kommissionen förväntas anta genomförandeåtgärder en kort tid efter detta.
 Medlemsstaterna förväntas börja lämna uppgifter till kommissionen enligt den nya förordningen under 2022.
 Förslaget till förordning ingår i systemet för den europeiska jordbruksstatistiken, och en fullständig utvärdering av det kommer att göras för att bland annat bedöma hur effektivt och ändamålsenligt det är för att uppnå målen och för att avgöra om det behövs några nya åtgärder eller ändringar.
 Årlig övervakning av statistiken
 Eurostat genomför årliga kontroller. Kontrollerna omfattar en genomgång av uppgifternas tillgänglighet, kvalitet och aktualitet samt uppföljning i händelse av bristande efterlevnad.
 I enlighet med unionslagstiftningens krav ska medlemsstaterna förse kommissionen med relevanta uppgifter om jordbruksstatistik. Dessa uppgifter ska lämnas inom stränga tidsfrister som måste hållas för att säkerställa unionsstatistikens goda förvaltning, spridning och användbarhet, då uteblivna eller ofullständiga uppgifter leder till brister i informationens tillgänglighet (dvs. det blir omöjligt att beräkna unionsaggregat och offentliggöra uppgifter enligt tidplanen).
 Förordning (EG) nr 223/2009, som är grunden för det europeiska statistiksystemet och för all sektorslagstiftning för framställning av europeisk statistik, ändrades den 29 april 2015.
 Visserligen är redan aktualitet, punktlighet och fullständighet viktiga faktorer i den årliga kontrollen av efterlevnad för spridning av jordbruksstatistiken utan förseningar, kommer mer uppmärksamhet att ägnas åt dessa och andra kvalitetsaspekter för att skapa förtroende för den statistik som sammanställs inom det europeiska statistiksystemet.
 Löpande förbättringar av det europeiska statistiksystemet för jordbruket: nya uppgiftsbehov och uppgiftskällor, förbättrad samstämmighet, lägre belastning
 För närvarande håller Eurostat årliga samråd med andra avdelningar inom kommissionen. En viktig del i dessa samråd är informationsutbyte om respektive arbetsprogram. De är ett organiserat sätt att informera om framtida behov av ny statistik och se över den tillgängliga statistikens användbarhet.
 Ytterligare samarbete med andra kommissionsavdelningar och nationella statistikmyndigheter och statistikansvariga myndigheter kommer att äga rum på olika nivåer i organisationen i regelbundna arbetsgruppsmöten och seminarier, möten i ledningsgruppen, mötet i kommittén för det europeiska statistiska programmet och omfattande bilaterala kontakter. Särskild vikt kommer att lägga vid kartläggning av förvaltningsuppgifter och andra informationskällor som upprätthålls enligt unionsrätten och vid en bedömning av deras lämplighet för sammanställning av statistik, så att man kan sluta överenskommelser om deras stabilitet, tillgänglighet och eventuella anpassningar för att bättre tjäna statistikens krav. Dessutom kommer regelbundna periodiska undersökningar och analyser att genomföras för att kartlägga möjligheterna att förbättra den europeiska jordbruksstatistiken och minska bördorna, t.ex. genom att avskaffa variabler med lågt kostnads/nyttoförhållande. Den nya, mer flexibla rättsliga ramen möjliggör ändringar.
 Dessa ändringar och den rättsliga ramens funktion överlag kommer att övervakas och utvärderas bl.a. med avseende på de ovannämnda strategiska målen.
 Övervakningsrapporter vart tredje år
 För att övervaka hur det nya systemet för den europeiska jordbruksstatistiken fungerar och för att se till att Refit-målen om förenkling och minskade bördor uppfylls kommer en rapport om hur systemet fungerar att läggas fram vart tredje år.
 Utvärdering
 Den andra treårsrapporten ska ersättas med en utvärdering av det nya systemet för den europeiska jordbruksstatistiken i enlighet med kommissionens riktlinjer för utvärderingar. Detta kan vid behov också fungera som grund för ytterligare ändringar av lagstiftningen.
 •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget
 Förslaget till förordning består av 19 artiklar och fem bilagor.
 Enligt artikel 1 är syftet med förordningen att inrätta en ram för den europeiska jordbruksstatistiken på gårdsnivå och stadga om integration av informationen om strukturen med annan information, t.ex. produktionsmetoder, landsbygdsutveckling, miljöåtgärder inom jordbruket och andra aspekter. I artikel 2 finns definitioner. I artikel 3 anges räckvidd och täckning. Förslaget möjliggör och främjar användning av nya former av uppgiftsinsamling och alternativa uppgiftskällor, t.ex. administrativa uppgifter (artikel 4).
 Den statistik som förordningen täcker nämns i artiklarna 5, 6 och 7 för respektive referensår och referensperioder (artikel 10). Kommissionen föreslås få befogenhet att anta delegerade akter för att ändra de centrala variabler som förtecknas i bilaga III (artikel 5), dock endast för att anpassa dem till administrativa register, och de särskilda ämnena för de moduler som förtecknas i bilaga IV (artikel 8) i syfte att anpassa uppgifterna till framtida användarbehov och tillgodose användarnas behov i särskilda undersökningar (artikel 9).
 Kommissionen bör också ges befogenhet att anta genomförandeåtgärder om tekniska specifikationer för datauppsättningarna (artikel 8) och kvalitetsrapporteringen (artikel 11). Kraven när det gäller kvalitetsrapportering är förenliga med förordning (EG) nr 223/2009, som utgör en referensram och ålägger medlemsstaterna att följa de statistiska principer och kvalitetskriterier som anges i den förordningen.
 Uppgifterna ska översändas inom fastställda tidsfrister (artikel 12).
 Förslaget till förordning innehåller bestämmelser om ekonomiskt stöd till medlemsstaterna (artiklarna 13 och 14) för:
 efterlevnad av uppgiftskraven och utveckling av metoder för högre kvalitet eller lägre kostnader och minskad administrativ börda för insamling och sammanställning av integrerad jordbruksstatistik,
 kostnader för uppgiftsinsamlingar,
 särskilda insamlingar av uppgifter.
 Förordningen innehåller också nödvändiga bestämmelser om skydd av unionens ekonomiska intressen (artikel 15) och om utövande av delegering (artikel 16).
 De sista artiklarna gäller kommittéförfarandet (artikel 17) och upphävandet av de två befintliga förordningar som kommer att ersättas helt av den nya förordningen (artikel 18).
 I de fem bilagorna finns närmare information om koefficienter för djurenheter, fysiska trösklar, variabler för de centrala strukturuppgifterna, vilka variabler som ska ingå i modulerna samt krav på noggrannhet.
 2016/0389 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om integrerad statistik över jordbruksföretag
 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011
 (Text av betydelse för EES)
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008
 6
 upprättas en ram för europeisk statistik över företagsstrukturen i jordbruket fram till 2016. Förordning (EG) nr 1166/2008 bör upphöra att gälla i ett senare skede.
 (2)Programmet med europeiska undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, som har genomförts i unionen sedan 1966, bör fortsätta för att kartlägga jordbruksföretagens strukturella utveckling på unionsnivå och sammanställa den statistiska kunskapsbas som behövs för utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av tillhörande politiska insatser, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, miljöpolitiken och politiken för anpassning till klimatförändringarna och begränsning av klimatförändringarnas konsekvenser.
 (3)En internationell utvärdering av jordbruksstatistik ledde till att Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) antog en global strategi för att förbättra statistiken över jordbruk och landsbygdsutveckling som Förenta nationernas statistikkommitté (UNSC) ställde sig bakom 2010. Den europeiska jordbruksstatistiken bör i förekommande fall följa rekommendationerna i den global strategin för att förbättra statistiken över jordbruk och landsbygdsutveckling liksom rekommendationerna i FAO:s världsprogram för jordbruksräkning 2020.
 (4)Ett flerändamålsprogram för undersökningar av jordbruksföretag bör inrättas för nästa årtionde för att skapa en ram för harmoniserad, jämförbar och enhetlig statistik.
 (5)Enligt strategin för jordbruksstatistik 2020 och därefter, som fastställdes av kommittén för det europeiska statistiksystemet (ESS-kommittén) i november 2015, är det tänkt att två ramförordningar ska antas som omfattar alla aspekter av jordbruksstatistik utom räkenskaperna för jordbruket. Denna förordning om integrerad statistik över jordbruksföretag är en av dessa ramförordningar.
 (6)För att garantera harmonisering och jämförbarhet i uppgifterna om jordbruksföretagens struktur och för att tillgodose de nuvarande behoven inom den samlade marknadsordningen, särskilt frukt- och vinsektorn, bör Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1337/2011
 7
 integreras med de strukturella uppgifterna på jordbruksföretagsnivå från och med 2023. Förordning (EG) nr 1337/2011 bör därefter upphöra att gälla.
 (7)Det är viktigt att man har jämförbar statistik från samtliga medlemsstater om företagsstrukturen i jordbruket för att kunna fastställa den gemensamma jordbukspolitikens utveckling. Därför bör undersökningsvariablerna så långt det är möjligt bygga på standardindelningar och gemensamma definitioner.
 (8)Åtminstone vart tionde år bör det genomföras en totalräkning av jordbruksföretag i unionen för att uppdatera de grundläggande registren över jordbruksföretag och övriga uppgifter som är nödvändiga för stratifieringen vid urvalsundersökningar. Den senaste totalräkningen ägde rum 2009/2010.
 (9)För att undvika att lägga onödiga bördor på jordbruksföretagen och de nationella förvaltningarna bör trösklar fastställas som utesluter irrelevanta undersökningsenheter från de grundenheter för vilka statistik ska samlas in.
 (10)Hela den areal som används för jordbruksproduktion bör ingå i jordbruksstatistiken, inklusive sådan mark som brukas av flera jordbruksföretag med allmän nyttjanderätt.
 (11)För att minska belastningen på uppgiftslämnarna bör de nationella statistikmyndigheterna och andra nationella myndigheter ha tillgång till förvaltningsuppgifter i den omfattning dessa uppgifter behövs för att utveckla, sammanställa och sprida europeisk statistik.
 (12)För att möjliggöra flexibilitet i det europeiska jordbruksstatistiksystemet och förenkling och modernisering av jordbruksstatistiken bör de variabler som ska samlas in delas in i olika grupper (grundläggande uppgifter och moduler) med olika frekvens och representativitet.
 (13)Därför behöver uppgiftsinsamlingen från jordbruksföretag om närings- och vattenanvändning samt produktionsmetoder inom jordbruket förbättras så att man får ytterligare statistik för att utarbeta en politik för miljövänligt jordbruk och för att höja kvaliteten på miljöindikatorerna för jordbruket.
 (14)För geografiska referenser till jordbruksföretagen bör det standardiserade europeiska geografiska rutnätet enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG
 8
 användas som grund.
 (15)Kommissionen bör iaktta sekretess för lämnade uppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009
 9
 . Ett nödvändigt sekretesskydd för uppgifterna bör säkerställas, bl.a. genom att lokaliseringsparametrarna begränsas till rumslig analys av informationen och genom lämplig aggregering när statistiken offentliggörs. Därför bör en harmoniserad strategi för skydd av sekretess och kvalitetsaspekter på spridning av uppgifter tas fram.
 (16)All behandling av personuppgifter enligt den här förordningen omfattas av direktiv 95/46/EG och dess nationella genomförandeåtgärder eller förordning (EG) nr 45/2001, beroende på vad som är tillämpligt.
 (17)I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006
 10
 fastställs den statistiska näringsgrensindelningen i Europeiska unionen, som det hänvisas till i den här förordningen för att fastställa relevant population av jordbruksföretag.
 (18)I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003
 11
 bör de territoriella enheterna definieras i enlighet med nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts).
 (19)Finansiering bör krävas från både medlemsstaterna och unionen under ett antal år för genomförandet av undersökningen. Därför bör det fastställas bestämmelser om unionsbidrag till detta undersökningsprogramm genom Europeiska garantifonden för jordbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1306/2013
 12
 .
 (20)I den här förordningen fastställs en finansieringsram för hela den berörda fleråriga budgetramen, som utgör det särskilda referensbeloppet för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
 13
 . I förordningen finns en bestämmelse om upprättande av budgeten för ytterligare undersökningar under nästa budgetram.
 (21)Eftersom målen för denna förordning, nämligen systematisk sammanställning av europeisk statistik över jordbruksföretag i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, under hänsynstagande till konsekvens och jämförbarhet, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
 (22)I förordning (EG) nr 223/2009 fastställs en referensram för europeisk statistik enligt vilken medlemsstaterna ska följa de statistiska principer och kvalitetskriterier som anges i den förordningen. Kvalitetsrapporterna är viktiga för att bedöma, förbättra och informera om den europeiska statistikens kvalitet. Kommittén för det europeiska statistiksystemet har i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 223/2009 antagit en standard inom det europeiska statistiksystemet för utformningen av kvalitetsrapporterna. Denna standard bör bidra till harmoniseringen av kvalitetsrapporteringen enligt den här förordningen.
 (23)Det har gjorts en konsekvensbedömning i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning, så att det undersökningsprogram som inrättas genom denna förordning kan fokuseras på behovet av effektivitet när det gäller att uppfylla målen och så att det redan i utarbetandet av undersökningsprogrammet tas hänsyn till budgetrestriktioner.
 (24)För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter när det gäller fastställande av beskrivningarna av de egenskaper som förtecknas i bilaga III och de tekniska aspekterna av de uppgifter som ska lämnas i särskilda fall, samt när det gäller fastställande av kvalitetsrapporternas form och innehåll. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
 14
 av den 16 februari 2011.
 (25)I syfte att beakta nya behov av uppgifter främst till följd av ny utveckling inom jordbruket, ändrad lagstiftning och ändrade politiska prioriteringar, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av de detaljerade ämnen som förtecknas i bilaga IV. För att kunna säkerställa kompatibilitet och underlätta användning av andra uppgiftskällor, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring de egenskaper som förtecknas i bilaga III. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016
 15
 . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.
 (26)Europeiska datatillsynsmannen har hörts.
 (27)Kommittén för det europeiska statistiksystemet har hörts.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Syfte
 I denna förordning fastställs en ram för europeisk statistik på nivån för jordbruksföretag och bestämmelser för integration av uppgifter om strukturer med uppgifter om produktionsmetoder, åtgärder för landsbygdsutveckling, aspekter på jordbruk och miljö samt andra relaterade uppgifter.
 Artikel 2
 Definitioner
 I denna förordning gäller följande definitioner:
 a)jordbruksföretag: en enda enhet, både tekniskt och ekonomiskt, under en och samma ledning som bedriver ekonomisk verksamhet inom jordbruket i enlighet med förordning (EG) nr 1893/2006 tillhörande grupperna A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 eller ”hållande av jordbruksmark i god jordbrukshävd och bevarande av miljön” i grupp A.01.6 på unionens ekonomiska territorium, antingen som huvudsaklig eller sekundär verksamhet. Beträffande verksamhet i undergrupp A.01.49 ingår bara verksamheterna ”Uppfödning och avel av halvtama eller andra levande djur” (utom uppfödning av insekter) och ”Biodling och framställning av honung och bivax”.
 b)jordbruksenhet på allmänningar: en enhet av mark på vilken allmän nyttjanderätt gäller och som används av flera jordbruksföretag för jordbruksproduktion, men som inte fördelats dem emellan.
 c)
 region: territoriell enhet i den mening som avses i nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (NUTS), definierad i förordning (EG) nr 1059/2003.
 d)
 djurenhet: en standardiserad måttenhet som gör det möjligt att lägga samman de olika djurkategorierna för att de ska kunna jämföras; koefficienter för djurenheter för enskilda djurkategorier förtecknas i bilaga I.
 e)
 undersökningsreferensår: det kalenderår som referensperioderna avser.
 f)
 köksträdgård: områden som används för livsmedelsproduktion avsedd för egen förbrukning.
 Artikel 3
 Täckning
 1.De uppgifter som krävs enligt denna förordning ska täcka ska täcka 98 % av den totala utnyttjade jordbruksarealen (utom köksträdgårdar) och 98 % av djurenheterna i medlemsstaten.
 2.För att uppfylla dessa krav ska medlemsstaterna lämna uppgifter som är representativa för jordbruksföretag och jordbruksenheter på allmänningar och som uppfyller minst en av de fysiska trösklar som förtecknas i bilaga II i fråga om jordbruksmarkens storlek eller antalet djur.
 3.Med avvikelse från detta får medlemsstaterna, om den huvudsakliga urvalsram som anges i punkt 2 representerar minst 98 % av den nationella jordbruksproduktionen, mätt som standardresultat enligt kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1198/2014
 16
 och med förhandsgodkännande av kommissionen (Eurostat), fastställa högre fysiska eller motsvarande ekonomiska trösklar för att minska urvalsramen, förutsatt att en täckning på 98 % av den totala utnyttjade jordbruksarealen (utom köksträdgårdar) och 98 % av djurenheterna i medlemsstaterna uppnås.
 4.Om den huvudsakliga urvalsram som anges i punkt 2 inte representerar 98 % av den utnyttjade jordbruksarealen och 98 % av djurenheterna ska medlemsstaterna utöka ramen genom att fastställa lägre trösklar än de som avses i punkt 2 eller genom att fastställa kompletterande trösklar eller båda.
 Artikel 4
 Uppgiftskällor
 1.För att inhämta de uppgifter som avses i denna förordning ska medlemsstaterna genomföra statistiska undersökningar.
 2.Medlemsstaterna får använda uppgifter från det integrerade administrations- och kontrollsystem som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 och rådets förordning (EG) nr 73/2009
 17
 , det system för identifiering och registrering av nötkreatur som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000[
 18
 ], det system för identifiering och registrering av får och getter som inrättats genom rådets förordning (EG) nr 21/2004
 19
 , det vinodlingsregister som inrättats enligt artikel 145 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013
 20
 samt de register över ekologisk produktion som inrättats enligt rådets förordning (EG) nr 834/2007
 21
 , förutsatt att de uppgifterna håller minst lika hög kvalitet som uppgifter som inhämtats genom statistiska undersökningar. Medlemsstaterna får också använda administrativa källor med anknytning till särskilda åtgärder för landsbygdsutveckling.
 3.Medlemsstaterna ska ha rätt att använda andra uppgiftskällor än de som nämns i punkt 2 för inhämtning av uppgifter, förutsatt att de håller minst lika hög kvalitet som uppgifter som inhämtats genom statistiska undersökningar. De medlemsstater som beslutar att använda andra källor ska underrätta kommissionen (Eurostat) under året före undersökningsreferensåret och lämna närmare upplysningar om kvaliteten på de uppgifter som hämtas från den källa och vilka metoder för uppgiftsinsamling som används.
 4.De nationella myndigheter som ansvarar för att uppfylla kraven i den här förordningen ska ha rätt att utan dröjsmål och kostnadsfritt få tillgång till och använda uppgifter, inbegripet individuella uppgifter om jordbruksföretag och personuppgifter om innehavarna, i administrativa register som sammanställs på deras nationella territorium i enlighet med artikel 17a i förordning (EG) nr 223/2009. De nationella myndigheterna och de administrativa registrens ägare ska upprätta de nödvändiga formerna för samarbete.
 Artikel 5
 Centrala strukturuppgifter
 1.Medlemsstaterna ska samla in och överlämna de centrala strukturuppgifter (nedan kallade kärnuppgifter) för jordbruksföretag som avses i artikel 3.2 och 3.3 för undersökningsreferensåren 2020, 2023 och 2026 enligt förteckningen i bilaga III. Insamlingen av kärnuppgifter för undersökningsreferensåret 2020 ska utföras i form av en jordbruksräkning.
 2.Insamlingen av kärnuppgifter för undersökningsreferensåren 2023 och 2026 får utföras i form av urvalsundersökningar. I så fall ska medlemsstaterna se till att viktade undersökningsresultat är statistiskt representativa för jordbruksföretagen inom varje region och utformade så att de uppfyller precisionskraven i bilaga V.
 3.Om en egenskap som förtecknas i bilaga III förekommer sällan eller aldrig i en medlemsstat, får den egenskapen uteslutas från insamlingen av uppgifter, förutsatt att den berörda medlemsstaten lämnar upplysningar som styrker denna uteslutning till kommissionen (Eurostat) under kalenderåret före undersökningsreferensåret.
 4.Kommissionen ska ha befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att fastställa beskrivningar av de egenskaper som förtecknas i bilaga III.
 5.Genomförandeakterna ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2 senast den [ange datum: det senare av dagen för den här förordningens ikraftträdande + 6 månader eller 31 december 2018] för undersökningsreferensåret 2020, senast den 31 december 2021 för undersökningsreferensåret 2023 och senast den 31 december 2024 för undersökningsreferensåret 2026.
 6.Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 med avseende på ändringar av de uppgifter som förtecknas i bilaga III om så krävs för harmonisering med de uppgiftskällor som anges i artikel 4.2, för åren 2023 och 2026. Vid utövandet av sina befogenheter ska kommissionen se till att de delegerade akterna enbart ersätter de egenskaper som förtecknas i bilaga III och som inte längre kan härledas direkt från de angivna uppgiftskällorna. Kommissionen ska också se till att de delegerade akterna inte innebär någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna och att högst 10 %, avrundat uppåt till närmaste heltal, av de egenskaper som förtecknas i bilaga III ändras.
 7.Dessa delegerade akter ska antas senast den 30 september 2021 för undersökningsreferensåret 2023 och senast den 30 september 2024 för undersökningsreferensåret 2026.
 Artikel 6
 Utökning av ramen
 1.Medlemsstater som utökar urvalsramen i enlighet med artikel 3.4 ska lämna kärnuppgifter om de jordbruksföretag som ingår i den utökningen av ramen för undersökningsreferensåret 2020, med de upplysningar som anges i bilaga III.
 2.Uppgifterna om de jordbruksföretag som utökningen av ramen omfattar får insamlas genom urvalsundersökningar. I så fall ska medlemsstaterna se till att viktade undersökningsresultat är statistiskt representativa för jordbruksföretagen inom varje region och utformade så att de uppfyller noggrannhetskraven i bilaga V.
 Artikel 7
 Moduluppgifter
 1.Medlemsstaterna ska samla in och överlämna moduluppgifter (nedan kallade moduler) om de teman och detaljerade teman som förtecknas i bilaga IV för följande undersökningsreferensår:
 a) En modul om arbetskraft och annan inkomstbringande verksamhet för 2020, 2023 och 2026.
 b) En modul om landsbygdsutveckling för 2020, 2023 och 2026.
 c) En modul om djurstallar och gödselhantering för 2020 och 2026.
 d) En modul om konstbevattning för 2023.
 e) En modul om markförvaltning för 2023.
 f) En modul om maskiner och utrustning för 2023.
 g) En modul om fruktträdgårdar för 2023.
 h) En modul om vinodling för 2026.
 2.Räckvidden för denna insamling av uppgifter ska omfatta de jordbruksföretag som avses i artikel 3.2 och 3.3.
 3.Modulerna får samlas in genom urvalsundersökningar. I så fall ska medlemsstaterna se till att de viktade undersökningsresultaten är statistiskt representativa för jordbruksföretagen inom varje region och utformade så att de uppfyller noggrannhetskraven i bilaga V.
 4.Modulerna ska samlas in från delprover av de jordbruksföretag som ingår i undersökningen för kärnuppgifter för samma referensår. Under alla omständigheter ska alla poster med information om modulerna åtföljas av de kärnuppgifter som förtecknas i bilaga III.
 5.Medlemsstater med mindre än 1000 hektar av de enskilda grödor som avses i de detaljerade temana i modulen om fruktträdgårdar i bilaga IV och som producerar helt eller främst för avsalu, behöver inte genomföra modulen om fruktträdgårdar för den aktuella grödan.
 6.Medlemsstater med mindre än 1000 hektar mark som planterats med vinstockar med druvor för vinproduktion och som producerar helt eller främst för avsalu, behöver inte genomföra modulen om vinodling.
 7.Medlemsstater med mindre än 2 % bevattningsbar areal av den utnyttjade jordbruksarealen, och utan någon region på Nuts 2-nivå med minst 5 % bevattningsbar areal av den utnyttjade jordbruksarealen, behöver inte genomföra modulen om konstbevattning.
 8.Medlemsstaterna ska informera kommissionen (Eurostat) om de fall som avses i punkterna 5, 6 och 7 senast i slutet av juni året före respektive undersökningsreferensår.
 9.Om en egenskap förekommer sällan eller aldrig i en medlemsstat, får den egenskapen uteslutas från insamlingen av uppgifter, förutsatt att medlemsstaten lämnar upplysningar som styrker denna uteslutning till kommissionen (Eurostat) under kalenderåret före undersökningsreferensåret.
 Artikel 8
 Tekniska specifikationer om moduluppgifterna
 1.Kommissionen ska ges befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att fastställa följande tekniska specifikationer för de uppgifter som ska lämnas för varje modul och motsvarande teman och detaljerade teman som förtecknas i bilaga IV:
 a) Förteckningen över egenskaper och tillhörande måttenheter.
 b) Beskrivning av egenskaperna.
 2.Genomförandeakterna ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2 senast den [ange datum: det senare av dagen för den här förordningens ikraftträdande + 6 månader eller 31 december 2018] för undersökningsreferensåret 2020, senast den 31 december 2021 för undersökningsreferensåret 2023 och senast den 31 december 2024 för undersökningsreferensåret 2026.
 3.För åren 2023 och 2026 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 om ändringar av de detaljerade teman som förtecknas i bilaga IV. Vid utövandet av sina befogenheter ska kommissionen se till att de delegerade akterna inte innebär någon betydande extra börda eller kostnad för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna och att högst 25 %, avrundat uppåt till närmaste heltal, av de detaljerade teman som förtecknas i bilaga IV ändras för varje modul genom delegerade akter.
 4.Dessa delegerade akter ska antas senast den 30 september 2021 för undersökningsreferensåret 2023 och senast den 30 september 2024 för undersökningsreferensåret 2026.
 Artikel 9
 Särskilda insamlingar av uppgifter
 1.Kommissionen ska ha befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att fastställa de uppgifter som ska lämnas genom särskilda insamlingar genom att bestämma
 a) en förteckning över egenskaper med högst 40 variabler, som ska lämnas till kommissionen (Eurostat) och tillhörande måttenheter,
 b) beskrivning av egenskaper,
 c) noggrannhetskrav,
 d) undersökningsreferensår,
 e) referensperioder,
 f) eventuella uppgiftskällor och andra metodaspekter,
 g) datum för överlämnande.
 2.Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2 senast 12 månader före undersökningsreferensårets början.
 Artikel 10
 Referensperioder
 De insamlade uppgifterna ska avse ett enda referensår som är gemensamt för alla medlemsstater, genom hänvisning till situationen under en viss tid enligt följande:
 a) För egenskaper som rör jordbruksmark i) ska huvudsaklig markanvändning avse undersökningsreferensåret, ii) ska en referensdag under undersökningsreferensåret fastställas av varje medlemsstat för identifiering av markstycken.
 b) För egenskaper som rör konstbevattning och markskötsel är referensperioden en 12-månadersperiod som slutar under undersökningsreferensåret och som ska fastställas av varje medlemsstat för att täcka de berörda produktionscyklerna.
 c) För egenskaper som rör husdjur, djurstallar och gödselhantering ska en gemensam referensdag under undersökningsreferensåret fastställas av varje medlemsstat. Egenskaperna som rör gödselhantering ska avse den 12-månadersperiod som slutar den dagen.
 d) För egenskaper som rör arbetskraften ska en referensperiod på 12 månader som slutar en referensdag under undersökningsreferensåret fastställas av varje medlemsstat.
 e) För egenskaper som rör landsbygdsutvecklingsåtgärder som genomförs på de enskilda jordbruksföretagen ska referensperioden vara den treårsperiod som löper ut den 31 december under undersökningsreferensåret.
 f) För alla andra egenskaper ska en gemensam referensdag under undersökningsreferensåret fastställas av varje medlemsstat.
 Artikel 11
 Kvalitet
 1.Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa kvaliteten på de uppgifter och metadata som översänds.
 2.I denna förordning ska de kvalitetskriterier som definieras i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 tillämpas.
 3.Kommissionen (Eurostat) ska bedöma kvaliteten på de uppgifter och metadata som översänds.
 4.Av den anledningen ska medlemsstaterna för varje undersökningsreferensår som den här förordningen omfattar översända en kvalitetsrapport om den statistiska processen, som särskilt ska omfatta följande:
 a) De kvalitetskriterier som avses i punkt 2.
 b) De kriterier som använts för att inkludera företag i respektive utesluta företag från undersökningen för att uppfylla täckningskraven i den här förordningen.
 c) Organisation och använda metoder.
 d) Urvalsramen för undersökningarna.
 e) Den grad av noggrannhet som uppnåtts för urvalsundersökningarna.
 f) Referensperioder i enlighet med artikel 10.
 g) Information om kvaliteten för andra använda uppgiftskällor än statistiska undersökningar.
 h) Information om medlemsstaternas validering av uppgifterna innan de lämnar uppgifterna till kommissionen (Eurostat).
 Kommissionen ska ges befogenhet att anta genomförandeakter för att närmare ange kvalitetsrapporternas form och innehåll. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2.
 5.Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen (Eurostat) så snart som möjligt om alla relevanta upplysningar eller förändringar som rör genomförandet av denna förordning och som kan påverka kvaliteten på de uppgifter som översänds.
 6.På begäran av kommissionen (Eurostat) ska medlemsstaterna tillhandahålla de kompletterande upplysningar som krävs för att utvärdera de statistiska uppgifternas kvalitet.
 Artikel 12
 Översändande av uppgifter och metadata
 1.För undersökningsreferensåret 2020 ska medlemsstaterna översända validerade kärnuppgifter och moduluppgifter och en kvalitetsrapport till kommissionen (Eurostat) senast 15 månader efter undersökningsreferensårets slut.
 2.För undersökningsreferensåren 2023 och 2026 ska medlemsstaterna översända validerade kärnuppgifter, moduluppgifter om arbetskraft och annan inkomstbringande verksamhet och en kvalitetsrapport till kommissionen (Eurostat) senast 9 månader efter undersökningsreferensårets slut. Uppgifter för andra moduler och tillhörande metadata ska lämnas in inom 12 månader efter undersökningsreferensårets slut.
 3.De uppgifter som översänds till kommissionen (Eurostat) ska avse nivån för enskilda jordbruksföretag. Moduluppgifterna och de särskilda uppgifterna ska vara kopplade till de kärnuppgifter som förtecknas i bilaga III på nivån för enskilda jordbruksföretag och för samma referensår. Översända poster ska innehålla faktorer för extrapolering.
 4.Medlemsstaterna ska översända uppgifter och metadata i ett tekniskt format som kommissionen (Eurostat) bestämmer. Uppgifter och metadata ska lämnas till kommissionen (Eurostat) via den centrala dataportalen.
 Artikel 13
 Bidrag från unionen
 1.För genomförandet av denna förordning får unionen lämna bidrag till nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009 för
 a)
 utveckling eller genomförande av uppgiftskraven eller bägge,
 b)
 utveckling av metoder för högre kvalitet eller lägre kostnader och lägre administrativ börda för insamling och sammanställning av integrerad jordbruksstatistik, eller båda.
 2.Medlemsstaterna kan erhålla bidrag från unionen för att täcka kostnaderna för de uppgiftsinsamlingar som anges i artiklarna 5, 6 och 7, inom ramen för den finansieringsram som anges i artikel 14.
 3.Unionens ekonomiska bidrag får inte överstiga 75 % av de bidragsberättigande kostnaderna, inom de maximibelopp som anges i punkterna 4 och 5.
 4.För de sammanlagda kostnaderna för insamling av kärnuppgifter och moduluppgifter 2020 ska unionens ekonomiska bidrag vara begränsat till de högsta belopp som anges nedan:
 a) 50 000 euro vardera för Luxemburg och Malta.
 b) 1 000 000 euro vardera för Österrike, Kroatien, Irland och Litauen.
 c) 2 000 000 euro vardera för Bulgarien, Tyskland, Ungern, Portugal och Förenade kungariket.
 d) 3 000 000 euro vardera för Grekland, Spanien och Frankrike.
 e) 4 000 000 euro vardera för Italien, Polen och Rumänien.
 f) 300 000 euro vardera för övriga medlemsstater.
 5.För insamlingarna av kärnuppgifter och moduluppgifter 2023 och 2026 ska maximibeloppen i punkt 4 reduceras med 50 %, med förbehåll för bestämmelserna i den fleråriga budgetramen efter 2020.
 6.För den särskilda insamling av uppgifter som anges i artikel 9 får unionen lämna bidrag till de nationella statistikmyndigheterna och andra nationella myndigheter som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009 för täckning av kostnaderna för den särskilda insamlingen av uppgifter. Unionens ekonomiska bidrag får inte överstiga 90 % av de bidragsberättigande kostnaderna.
 7.
 Unionens ekonomiska bidrag ska lämnas av Europeiska garantifonden för jordbruket enligt artikel 4.2 d i förordning (EU) nr 1306/2013.
 Artikel 14
 Finansieringsram
 1.Unionens finansieringsram för genomförandet av programmet för uppgiftsinsamling under undersökningsreferensåret 2020, inklusive nödvändiga anslag för administration, underhåll och utveckling av de databassystem som används vid kommissionen för att behandla de uppgifter som medlemsstaterna lämnar i enlighet med denna förordning, ska vara 40 000 000 euro för perioden 2018–2020, som ingår i den fleråriga budgetramen 2014–2020.
 2.Sedan den fleråriga budgetramen efter 2020 trätt i kraft ska beloppet för perioden efter 2020 fastställas av den budgetansvariga och lagstiftande myndigheten på förslag av kommissionen.
 Artikel 15
 Skydd av unionens ekonomiska intressen
 1.Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom konsekventa och effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska påföljder.
 2.Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare, underleverantörer och tredje parter som direkt eller indirekt erhållit unionsfinansiering enligt programmet.
 3.Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013
 22
 och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
 23
 utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som, direkt eller indirekt, finansieras inom ramen för denna förordning.
 4.Befogenheten att utföra sådana revisioner, kontroller på plats och inspektioner ska uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeländer och internationella organisationer, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås med tillämpning av den här förordningen.
 5.Om genomförandet av en åtgärd helt eller delvis har lagts ut på entreprenad eller vidaredelegerats eller om det krävs att ett upphandlingsavtal ingås med eller ekonomiskt stöd ges till en tredje part, ska avtalet, bidragsavtalet eller bidragsbeslutet inbegripa en skyldighet för avtalsparten eller bidragsmottagaren att ålägga alla inblandade tredje parter att uttryckligen godta dessa befogenheter för kommissionen, revisionsrätten och Olaf.
 6.Punkterna 4 och 5 ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3.
 Artikel 16
 Utövande av delegeringen
 1.Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
 2.Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5.6 och 8.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den [Publikationsbyrån: För in dagen för denna förordnings ikraftträdande].
 3.Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 5.6 och 8.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
 4.Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.
 5.Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
 6.En delegerad akt som antas enligt artikel 5.6 eller 8.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
 Artikel 17
 Kommittéförfarande
 1.Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, som inrättats genom förordning (EG) nr 223/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
 2.När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
 Artikel 18
 Upphävande
 1.Förordning (EU) nr 1337/2011 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2022.
 2.Förordning (EU) nr 1166/2008 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2019.
 3.Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till den här förordningen.
 Artikel 19
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets beteckning
 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 1.3.Typ av förslag eller initiativ
 1.4.Mål
 1.5.Motivering till förslaget eller initiativet
 1.6.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 1.7.Planerad metod för genomförandet
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 2.2.Administrations- och kontrollsystem
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oriktigheter
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen
 3.2.3.Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets beteckning
 Europaparlamentets och rådets förordning om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1337/2011 och (EG) nr 1166/2008
 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 24
 3403 – Utarbetande av europeisk statistik
 1.3.Typ av förslag eller initiativ
 ◻ Förslaget/initiativet rör en ny åtgärd
 ◻ Förslaget/initiativet rör en ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd
 25
 ◻ Förslaget/initiativet rör en befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden
 X Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny
 1.4.Mål
 1.4.1.Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Harmoniserad och jämförbar statistik över jordbruksföretagens struktur bidrar till prioritering nr 4 (”En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas”) av kommissionens tio prioriteringar, men bidrar också till åtminstone följande andra prioriteringar: 1 (”En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar”), 3 (”En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik”) och 9 (”En starkare global aktör”).
 1.4.2.Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
 Specifikt mål nr...
 Kommissionens arbetsprogram 2016 Refit-initiativ nr 26 – Statistikpaketet
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 3403 – Utarbetande av europeisk statistik
 1.4.3.Verkan eller resultat som förväntas
 Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.
 Förslaget går ut på att säkerställa ytterligare ekonomiskt stöd till medlemsstaterna för insamling av uppgifter om företagsstrukturen i jordbruket genom fastställande av finansieringsramen 2019–2020 och möjlighet till förlängning till 2028 beroende på den nya fleråriga budgetramen.
 Som svar på förändringar i det internationella jordbruket, såsom globalisering och klimatförändringar och de därav följande förändringarna av den gemensamma jordbrukspolitiken och annan jordbruksrelaterad EU-politik, uppstår nya uppgiftsbehov, och inkonsekvenserna mellan uppgifterna i jordbruksstatistiken behöver minska liksom insamlingsbördan, varför syftet med detta förslag är att förnya lagstiftningen om insamling av strukturstatistik över enskilda jordbruksföretag. Uppgifter av hög kvalitet som är jämförbara mellan medlemsstaterna har stor betydelse för utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av EU:s prioriteringar, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken och närliggande politik, som står för nära 40 % av EU:s totala budget.
 Lagstiftningen om statistik är i främsta rummet förvaltningsrättslig och påverkar främst uppgiftsanvändarna (dvs. andra avdelningar inom kommissionen), uppgiftsframställarna (de nationella statistikmyndigheterna) och uppgiftslämnarna (jordbrukarna), med endast begränsade direkta ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter. De största direkta kostnaderna för de berörda parterna rör anpassning till nya statistiska, organisatoriska och tekniska system, men dessa kostnader och bördor förväntas löna sig på medellång till lång sikt genom att bördan för uppgiftsinsamling minskar och genom olika slags effektivisering och besparingar.
 Ekonomiskt EU-bidrag till de nationella insamlingarna av jordbruksstatistik förväntas fortsätta i det nya systemet med en nivå och andel som är jämförbar med tidigare, och de nationella utgifterna torde också vara ungefär som i dag. När systemet är helt infört kan lägre bördor och kostnader samt den förväntade minskningen av antalet jordbruksföretag (enligt observerade tendenser) medföra minskade behov av anslag för uppgiftsinsamling.
 1.4.4.Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.
 Årliga bedömningar av överensstämmelse, löpande utbyten med de berörda parterna för att förbättra det europeiska jordbruksstatistiska systemet och övervakningsrapporter vart tredje år med utgångspunkt i prestandaindikatorer och mål kommer att tjäna som underlag för översyn av åtgärden.
 1.5.Motivering till förslaget eller initiativet
 1.5.1.Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
 Undersökningarna om jordbrukets struktur (jordbruksräkningen 2020 och urvalsundersökningarna 2023 och 2026) omfattas och finansieras delvis av den föreslagna förordningen.
 1.5.2.Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå
 Harmoniserad EU-politik som den gemensamma jordbrukspolitiken behöver av nödvändighet uppgifter av hög kvalitet som är jämförbara mellan medlemsstaterna, så att politiska insatser ska kunna riktas på ett kostnadseffektivt, ändamålsenligt och rättvist sätt. Detta kan bara garanteras genom gemensamma, samordnade åtgärder inom det europeiska statistiksystemet (ESS). Detta är särskilt viktigt för en politik som står för nästan 40 % av den totala EU-budgeten och utgör det största enskilda anslaget.
 1.5.3.Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder
 Undersökningarna om jordbruksföretagens struktur har utförts i EU sedan 1966/1967 och fortsätter att vara en förutsättning för den europeiska jordbruksstatistiken. Den rättsliga grunden behöver dock uppdateras för att möta de utmaningar som nämns ovan och åtgärda de huvudsakliga problem som identifierats i en utvärdering av det nuvarande europeiska systemet för jordbruksstatistik. Dessa är följande:
 1. Unionens nuvarande lagstiftning om jordbruksstatistik är inte tillräckligt bra på att tillgodose nya och framväxande behov av uppgifter.
 2. Det europeiska systemet för jordbruksstatistik är inte tillräckligt flexibelt och tillgodoser inte de nya behoven tillräckligt snabbt.
 3. Uppgiftssamlingarna är inte harmoniserade och samstämmiga på ett tillfredsställande sätt.
 4. Statistiken kan sammanställas effektivare.
 5. Belastningen att lämna uppgifter upplevs som hög.
 1.5.4.Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 Den föreslagna förordningen ingår i Eurostats strategi för jordbruksstatistik till 2020 och senare, och är tänkt att bestå av två ramförordningar: Integrerad statistik över jordbruksföretag samt statistik över jordbrukets insatsvaror och produktion. Bägge förordningarna ska ha samma räckvidd, samma tekniska dokumentation och metoder och ska tillsammans täcka alla aspekter av strategin för jordbruksstatistik.
 1.6.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 X Förslag eller initiativ som pågår under en begränsad tid
 –X
 Förslaget/initiativet pågår till den 31.12.2028
 –X
 Påverkar budgeten 2019–2020 (och kan eventuellt fortsätta t.o.m. 2028 beroende på nästa fleråriga budgetram).
 ◻ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid.
 –Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,
 –beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
 1.7.Planerad metod för genomförandet
 26
 X Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 –X genom dess avdelningar, inklusive personal vid unionens delegationer
 –◻ via genomförandeorgan
 ◻ Delad förvaltning med medlemsstaterna
 ◻ Indirekt förvaltning genom att uppgifter som ingår i budgetgenomförandet delegeras till:
 –◻ tredjeländer eller organ som de har utsett
 –◻ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka)
 –◻ EIB och Europeiska investeringsfonden
 –◻ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen
 –◻ offentligrättsliga organ
 –◻ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –◻ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –◻ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten
 –Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.
 Anmärkningar
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder:
 Bidragsmottagarna måste överlämna insamlade uppgifter och tillhörande kvalitetsrapporter.
 2.2.Administrations- och kontrollsystem
 2.2.1.Risker som identifierats
 Eventuella problem med datakvaliteten och aktualiteten.
 2.2.2.Uppgifter om det interna kontrollsystemet
 Teknisk dokumentation, metoddokumentation och riktlinjer lämnas till medlemsstaterna i förväg. Tidhålligheten kommer att kontrolleras. Kvalitetsrapporterna kommer att granskas för varje undersökning.
 2.2.3.Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel
 Kontrollerna kommer inte att innebära några merkostnader, eftersom de utförs av kommissionens tjänstemän som en del av deras ordinarie åligganden. Fördelarna med kontrollerna är ökad kvalitet på uppgifterna och ökad jämförbarhet. Den förväntade felrisken är låg, eftersom uppgifter samlats in för jordbruksstatistik i ett välfungerande samarbete med medlemsstaterna sedan 1950-talet. Anpassningar av tekniska system och andra delar av undersökningen kan leda till en liten ökning av risken för fel på kort sikt, men förväntas avklinga på medellång och lång sikt.
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oriktigheter
 Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade)
 Förutom alla lagfästa kontrollåtgärder kommer Eurostat att tillämpa en strategi för bedrägeribekämpning i enlighet med kommissionens allmänna åtgärder för bedrägeribekämpning. Det ska garantera att den riskbaserade bedrägeribekämpningen är inriktad på att kartlägga områden med hög risk för bedrägerier och på att hitta lämpliga motåtgärder. Nätverkssamarbete och särskilda it-redskap för att analysera bedrägerier kan användas vid behov.
 Eurostat har tagit fram en kontrollstrategi som ska löpa parallellt med genomförandet av utgifterna. Åtgärderna och verktygen i denna strategi är helt tillämpliga på den föreslagna förordningen. Man hoppas kunna minska risken för bedrägerier och bidra till att förebygga dem genom att förenkla administrationen, tillämpa kostnadseffektiva övervakningsförfaranden och utföra riskbaserade förhands- och efterhandskontroller. Särskilda informationsåtgärder och relevant utbildning i bedrägeribekämpning är en del av kontrollstrategin.
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i den fleråriga budgetramen i nummerföljd.
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik
 Typ av
 utgift
 Bidrag
 Nummer[...]
 [Beteckning.........]
 Diff./Icke-diff.
 27
 .
 från Eftaländer
 28
 från kandidatländer
 29
 från tredjeländer
 enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen
 2
 05 08 02
 ”Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket”
 Diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 Nya budgetrubriker som föreslås
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i den fleråriga budgetramen i nummerföljd.
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik
 Typ av
 utgift
 Bidrag
 Nummer[...]
 [Beteckning.........]
 Diff./Icke-diff.
 från Efta-länder
 från kandidatländer
 från tredjeländer
 enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen
 Inga
 JA/NEJ
 JA/NEJ
 JA/NEJ
 JA/NEJ
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 2
 05 08 02 ”Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket”
 GD: AGRI
 År
 2019
 30
 År
 2020
 TOTALT
 • Driftsanslag
 Budgetrubrik nr 05 08 02
 Åtaganden
 (1)
 39,000
 1,000
 40,000
 Betalningar
 (2)
 19,200
 0,900
 20,100
 Budgetrubrik nr
 Åtaganden
 (1a)
 Betalningar
 (2a)
 Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 31
 Budgetrubrik nr
 (3)
 TOTALA anslag
 för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling
 Åtaganden
 =1+1a +3
 39,000
 1,000
 40,000
 Betalningar
 =2+2a
 +3
 19,200
 0,900
 20,100
 • TOTALA driftsanslag
 Åtaganden
 (4)
 39,000
 1,000
 40,000
 Betalningar
 (5)
 19,200
 0,900
 20,100
 • TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 (6)
 TOTALA anslag
 för RUBRIK 2
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 =4+ 6
 39,000
 1,000
 40,000
 Betalningar
 =5+ 6
 19,200
 0,900
 20,100
 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet:
 • TOTALA driftsanslag
 Åtaganden
 (4)
 Betalningar
 (5)
 • TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 (6)
 TOTALA anslag
 för RUBRIKERNA 1–4
 i den fleråriga budgetramen
 (referensbelopp)
 Åtaganden
 =4+ 6
 Betalningar
 =5+ 6
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 5
 ”Administrativa utgifter”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 GD: ESTAT 29 01
 • Personalresurser
 0,549
 0,549
 1,098
 • Övriga administrativa utgifter
 0,045
 0,030
 0,075
 TOTALT GD ESTAT
 Anslag
 0,594
 0,579
 1,173
 TOTALA anslag
 för RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 (summa åtaganden = summa betalningar)
 0,594
 0,579
 1,173
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 2019
 2020
 TOTALT
 TOTALA anslag
 för RUBRIKERNA 1–5
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 39,594
 1,579
 40,573
 Betalningar
 19,794
 1,479
 21,273
 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen
 –◻ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 –X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Mål- och resultatbeteckning
 ⇩
 2019
 2020
 RESULTAT
 Typ
 32
 Genomsnittliga kostnader
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Totalt antal
 Total kostnad
 SPECIFIKT MÅL nr 1
 33
 ...
 - Resultat
 Databas
 0,600
 1,000
 1,600
 - Resultat
 Mikrodata om jordbruksföretag
 38,400
 0
 38,400
 Delsumma för specifikt mål nr 1
 39,000
 1,000
 40,000
 TOTALA KOSTNADER
 39,000
 1,000
 40,000
 3.2.3.Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur
 3.2.3.1.Sammanfattning
 –◻ Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk
 –X
 Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande:
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 2019
 2020
 TOTALT
 RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 Personalresurser
 0,549
 0,549
 1,098
 Övriga administrativa utgifter
 0,045
 0,030
 0,075
 Delsumma RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 0,594
 0,579
 1,173
 Belopp utanför RUBRIK 5
 34
 i den fleråriga budgetramen
 Personalresurser
 Andra utgifter
 av administrativ natur
 Delsumma
 utanför RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 TOTALT
 0,594
 0,579
 1,173
 De anslag som krävs för personalbehov och andra administrativa kostnader ska täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 .
 3.2.3.2.Beräknade personalbehov
 –◻ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk.
 –X Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter
 2019
 2020
 • Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda)
 29 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna)
 4.1
 4.1
 XX 01 01 02 (vid delegationer)
 XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder)
 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder)
 • Extern personal (i heltidsekvivalenter)
 35
 XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget)
 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna)
 XX 01 04 yy
 36
 - vid huvudkontoret
 - vid delegationer
 XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder)
 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder)
 Annan budgetrubrik (ange vilken)
 TOTALT
 4.1
 4.1
 XX motsvarar det politikområde eller den budgetrubrik som avses.
 Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda
 - administration av bidrag i samband med initiativet,
 - kontroll av uppgifter,
 - stöd och metodarbete,
 - analys av rapporter,
 - spridning av uppgifter.
 Extern personal
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 –X
 Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen.
 –◻ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen.
 Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.
 Inga
 –◻ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras.
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
 Inga
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 –Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet
 –Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:
 Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 N
 År
 N+1
 År
 N+2
 År
 N+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Totalt
 Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen
 TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 –X Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 –◻ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 –◻ Påverkan på egna medel
 –◻ Påverkan på ”diverse inkomster”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel:
 Belopp som förts in för det innevarande budgetåret
 Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna
 37
 År
 N
 År
 N+1
 År
 N+2
 År
 N+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel ....
 Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.
 Ej tillämpligt
 Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.
 Ej tillämpligt
 (1)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 19 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (EUT L 321, 1.12.2008, s. 14).
 (2)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).
 (3)
 Se
 http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/evaluation
 (4)
 Eurostats webbplats för offentliga samråd: http://ec.europa.eu/eurostat/about/opportunities/consultations/eass Rapport om offentligt samråd:http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/6937766/Agricultural-Statistics-Strategy-2020-Report.docx
 (5)
 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).
 (6)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 19 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (EUT L 321, 1.12.2008, s. 14).
 (7)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1337/2011 av den 13 december 2011 om europeisk statistik över permanenta grödor och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 357/79 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/109/EG (EUT L 347, 30.12.2011, s. 7).
 (8)
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).
 (9)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).
 (10)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).
 (11)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 13, 18.1.2011, s. 3).
 (12)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).
 (13)
 EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (14)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).
 (15)
 EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.
 (16)
 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1198/2014 av den 1 augusti 2014 om komplettering av rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (EUT L 321, 7.11.2014, s. 2).
 (17)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).
 (18)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).
 (19)
 Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).
 (20)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).
 (21)
 Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).
 (22)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).
 (23)
 Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (24)
 Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.
 (25)
 I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i budgetförordningen.
 (26)
 Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/en/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (27)
 Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 (28)
 Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 (29)
 Kandidatländer och i tillämpliga fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.
 (30)
 Med år N avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (31)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (32)
 Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).
 (33)
 Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål...”.
 (34)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (35)
 [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen].
 (36)
 Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 (37)
 När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 9.12.2016
 COM(2016) 786 final
 BILAGOR
 till förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011
 {SWD(2016) 429 final}{SWD(2016) 430 final}
 BILAGOR
 till förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011
 Bilaga I - Koefficienter för djurenheter
 Typ av djur
 Djurens kännetecken
 Koefficient
 Nötkreatur
 Yngre än 1 år
 0,400
 1–2 år gamla
 0,700
 Tjurar och stutar, 2 år och äldre
 1,000
 Kvigor, 2 år och äldre
 0,800
 Mjölkkor
 1,000
 Andra kor än mjölkkor
 0,800
 Får och getter
 0,100
 Grisar
 Smågrisar med en levande vikt på mindre än 20 kg
 0,027
 Avelssuggor med en levande vikt på 50 kg eller mer
 0,500
 Övriga grisar
 0,300
 Fjäderfä
 Slaktkycklingar
 0,007
 Värphöns
 0,014
 Annat fjäderfä
 Kalkoner
 0,030
 Ankor
 0,010
 Gäss
 0,020
 Strutsar
 0,350
 Annat fjäderfä, ej tidigare nämnt
 0,001
 Kaniner, avelshonor
 0,020
 Bilaga II – Fysiska trösklar
 1
 Post
 Tröskel
 Utnyttjad jordbruksmark
 5 ha
 Åkermark
 2 ha
 Potatis
 0,5 ha
 Färska grönsaker och jordgubbar
 0,5 ha
 Aromatiska växter, medicinalväxter och köksväxter, blommor och prydnadsväxter, utsäde och sättplantor, plantskolor
 0,2 ha
 Fruktträd, bär, nötträd, citrusträd, andra fleråriga grödor utom plantskolor, vinodlingar och olivträd
 0,3 ha
 Vinodlingar
 0,1 ha
 Olivträd
 0,3 ha
 Växthus
 100 m2
 Odlad svamp
 100 m2
 Boskap
 1,5 djurenheter
 Bilaga III – Kärnuppgifter: information som ska tillhandahållas
 Allmäna egenskaper
 Enheter/kategorier
 Information om undersökningen
 -
 Id-kod för jordbruksföretag
 jordbruksföretagets ID
 Jordbruksföretagets geografiska läge
 -
 Geografiskt läge
 cellkod för Inspires ytriktiga 1 km-rutnät
 -
 Nuts 3-region
 Nuts 3-kod
 -
 Jordbruksföretaget har arealer som betecknas som områden med naturliga begränsningar enligt förordning nr 1305/2013.
 L/M/O/N
 2
 Jordbruksföretagets rättsliga form
 -
 Vilar det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget på
 -
 en fysisk person som är egen företagare, med ett oberoende företag?
 ja/nej
 -
 -
 Om ja, är företagaren också driftsledare?
 ja/nej
 -
 -
 Om nej, är driftsledaren en medlem av företagarens familj?
 ja/nej
 -
 -
 Om ja, är driftsledaren företagarens make/maka?
 ja/nej
 -
 en eller flera fysiska personer som är delägare, i de fall jordbruksföretaget ingår i ett samverkansföretag?
 ja/nej
 -
 Juridisk person
 ja/nej
 -
 Är företaget en enhet på allmänningar?
 ja/nej
 Tar företaget emot EU-stöd för mark eller djur på anläggningen och är därmed med i det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS)?
 ja/nej
 Jordbruksföretagets driftsledare
 -
 Födelseår
 år
 -
 Kön
 man/kvinna
 -
 Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)
 årsverkesintervall
 3
 -
 Driftsledarens lantbruksutbildning
 utbildningskoder
 -
 Yrkesinriktad fortbildning de senaste tolv månaderna
 ja/nej
 Den utnyttjade jordbruksarealens brukningsform (i förhållande till företagaren)
 -
 Jordbruk på egen mark
 ha
 -
 Jordbruk på arrenderad mark
 ha
 -
 Andelsbruk eller andra brukningsformer
 ha
 -
 På allmänning
 ha
 Ekologiskt jordbruk
 ja/nej
 -
 Total utnyttjad jordbruksareal vid företaget på vilken ekologiska produktionsmetoder används, certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen
 ha
 -
 Total utnyttjad jordbruksareal vid företaget som är under omställning till ekologiska produktionsmetoder, som ska certifieras i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen
 ha
 Medverkan i andra miljöcertifieringssystem
 ja/nej
 Betydelse av annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget
 -
 Andel av värdet av jordbruksföretagets ekonomiska produktion
 procentintervall
 4
 Markegenskaper
 Total huvudareal
 varav andel certifierad för ekologiskt jordbruk och/eller under omställning
 Utnyttjad jordbruksareal (UJA)
 ha
 ha
 -
 Åkermark
 ha
 ha
 -
 -
 Spannmål till mognad (inklusive utsäde)
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Vanligt vete och spält
 ha
 -
 -
 -
 Durumvete
 ha
 -
 -
 -
 Råg och höstsädsblandningar (blandsäd)
 ha
 -
 -
 -
 Korn
 ha
 -
 -
 -
 Havre och vårsädsblandningar (andra sädesblandningar än blandsäd)
 ha
 -
 -
 -
 Majskorn och majskolvsblandning
 ha
 -
 -
 -
 Triticale (rågvete)
 ha
 -
 -
 -
 Durra/sorgum
 ha
 -
 -
 -
 Annan spannmål som inte klassificeras på annat ställe (bovete, hirs, kanariefrö etc.)
 ha
 -
 -
 -
 Ris
 ha
 -
 -
 Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd till mognad)
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Foderärter, åkerbönor och sötlupiner
 ha
 -
 -
 Rotfrukter
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Potatis (inklusive utsädespotatis)
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Sockerbetor (utom utsäde)
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Andra rotfrukter som inte klassificeras på annat ställe
 ha
 -
 -
 Industrigrödor
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Oljeväxtfröer
 ha
 ha
 -
 -
 -
 -
 Raps och rybs
 ha
 -
 -
 -
 -
 Solrosfrön
 ha
 -
 -
 -
 -
 Soja
 ha
 -
 -
 -
 -
 Linfrö (oljelin)
 ha
 -
 -
 -
 -
 Andra oljeväxter som inte klassificeras på annat ställe
 ha
 -
 -
 -
 Fiberväxter
 ha
 -
 -
 -
 -
 Spånadslin
 ha
 -
 -
 -
 -
 Hampa
 ha
 -
 -
 -
 -
 Bomull
 ha
 -
 -
 -
 -
 Andra fiberväxter som inte klassificeras på annat ställe
 ha
 -
 -
 -
 Tobak
 ha
 -
 -
 -
 Humle
 ha
 -
 -
 -
 Kryddväxter, aromatiska växter, medicinalväxter och kulinariska växter
 ha
 -
 -
 -
 Energigrödor som inte klassificeras på annat ställe
 ha
 -
 -
 -
 Andra industrigrödor som inte klassificeras på annat ställe
 ha
 -
 -
 Grönskörd från åkermark
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Slåtter- och betesvall
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Baljväxter till grönskörd
 ha
 -
 -
 -
 Grönmajs
 ha
 -
 -
 -
 Andra spannmålsgrödor till grönskörd (exklusive majs till grönskörd)
 ha
 -
 -
 -
 Annan grönskörd från åkermark som inte klassificeras på annat ställe
 ha
 -
 -
 Färska grönsaker (inklusive meloner) och jordgubbar
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Färska grönsaker (inklusive meloner) och jordgubbar som odlas på åkermark i växtföljd med trädgårdsgrödor (kommersiell köksväxtodling)
 ha
 -
 -
 -
 Färska grönsaker (inklusive meloner) och jordgubbar som odlas på åkermark i växtföljd med andra grödor än trädgårdsgrödor (frilandsodling)
 ha
 -
 -
 Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor)
 ha
 -
 -
 Utsäde och sättplantor
 ha
 ha
 -
 -
 Andra grödor på åkermark som inte klassificeras på annat ställe
 ha
 -
 -
 Träda
 ha
 -
 Permanent gräsmark
 ha
 ha
 -
 -
 Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark
 ha
 ha
 -
 -
 Naturlig betesmark
 ha
 ha
 -
 -
 Permanent gräsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag
 ha
 -
 Permanenta grödor (inklusive nya och tillfälligt nedlagda planteringar, exklusive areal som enbart producerar för egen förbrukning)
 ha
 ha
 -
 -
 Frukt, bär och nötter (exklusive citrusfrukter, druvor och jordgubbar)
 ha
 ha
 -
 -
 -
 Kärnfrukter
 ha
 -
 -
 -
 Stenfrukter
 ha
 -
 -
 -
 Frukter från subtropiska och tropiska klimatzoner
 ha
 -
 -
 -
 Bär (exklusive jordgubbar)
 ha
 -
 -
 -
 Nötter
 ha
 -
 -
 Citrusfrukter
 ha
 ha
 -
 -
 Druvor
 ha
 -
 -
 -
 Druvor för vinframställning
 ha
 ha
 -
 -
 -
 -
 Druvor för vin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB)
 ha
 -
 -
 -
 -
 Druvor för vin med skyddad geografisk beteckning (SGB)
 ha
 -
 -
 -
 -
 Druvor för vin som inte klassificeras på annat ställe (utan SUB/SGB)
 ha
 -
 -
 -
 Bordsdruvor
 ha
 -
 -
 -
 Druvor för russin
 ha
 -
 -
 Oliver
 ha
 ha
 -
 -
 Plantskolor
 ha
 -
 -
 Andra permanenta grödor, inklusive andra permanenta grödor för livsmedelsproduktion
 ha
 -
 -
 -
 Julgranar
 ha
 -
 Köksträdgårdar
 ha
 Övrig produktionsmark
 ha
 -
 Outnyttjad jordbruksmark
 ha
 -
 Skogsmark
 ha
 -
 -
 Stubbskott med kort omloppstid
 ha
 -
 Övrig mark (mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar, dammar och annan icke-produktiv mark)
 ha
 Särskilda områden på jordbruksföretag
 -
 Odlad svamp
 ha
 Utnyttjad jordbruksareal under glas eller högt skydd som ger tillträde (redan inkluderat i de totala arealer som anges ovan)
 ha
 -
 Grönsaker, inklusive meloner och jordgubbar, under glas eller högt skydd som ger tillträde
 ha
 ha
 -
 Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor) under glas eller högt skydd som ger tillträde
 ha
 -
 Andra grödor på åkermark under glas eller högt skydd som ger tillträde
 -
 Permanenta grödor under glas eller högt skydd som ger tillträde
 ha
 -
 Annan utnyttjad jordbruksareal under glas eller högt skydd som ger tillträde, inte klassificerad på annat ställe
 ha
 Konstbevattning på odlad mark utomhus
 -
 Total areal med bevattningsmöjlighet
 ha
 Egenskaper som gäller husdjur
 Totalt antal djur
 varav andel certifierad för ekologiskt jordbruk och/eller under omställning
 Nötkreatur
 styck
 -
 Nötkreatur, yngre än 1 år
 styck
 -
 Nötkreatur, från 1 och yngre än 2 år
 styck
 -
 -
 Tjurar och stutar, från 1 och yngre än 2 år
 styck
 -
 -
 Kvigor, från 1 och yngre än 2 år
 styck
 -
 Tjurar och stutar, två år och äldre
 styck
 -
 Nötkreatur av honkön, 2 år och äldre
 styck
 -
 -
 Kvigor, 2 år och äldre
 styck
 -
 -
 Kor
 styck
 -
 -
 -
 Mjölkkor
 styck
 -
 -
 -
 Andra kor än mjölkkor
 styck
 Får och getter
 styck
 -
 Får (alla åldrar)
 styck
 -
 -
 Avelshonor
 styck
 -
 -
 Övriga får
 styck
 -
 Getter (alla åldrar)
 styck
 -
 -
 Avelshonor
 styck
 -
 -
 Övriga getter
 styck
 Grisar
 styck
 -
 Smågrisar med en levande vikt på mindre än 20 kg
 styck
 -
 Avelssuggor med en levande vikt på 50 kg eller mer
 styck
 -
 Övriga grisar
 styck
 Fjäderfä
 styck
 -
 Slaktkycklingar
 styck
 -
 Värphöns
 styck
 -
 -
 Värphöns som producerar ägg för konsumtion
 styck
 -
 -
 Andra värphöns
 styck
 -
 Annat fjäderfä
 styck
 -
 -
 Kalkoner
 styck
 -
 -
 Ankor
 styck
 -
 -
 Gäss
 styck
 -
 -
 Strutsar
 styck
 -
 -
 Annat fjäderfä som inte klassificeras på annat håll
 styck
 Kaniner
 -
 Avelshonor
 styck
 Bin
 Bikupor
 Hjortdjur
 ja/nej
 Pälsdjur
 ja/nej
 Husdjur som inte klassificeras på annat håll
 ja/nej
 Bilaga IV – Teman och detaljerade teman i moduluppgifterna
 Modul
 Tema
 Detaljerat tema
 Arbetskraft och annan inkomstbringande verksamhet
 Hållbara jordbruksmetoder
 Företagarens ålder
 Annan inkomstbringande verksamhet
 Arbetsinsats i annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruket, som huvud- eller bisyssla
 Betydelse av annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget
 Annan inkomstbringande verksamhet
 Jordbruksproduktionens lönsamhet och effektivitet
 Arbetskraft på jordbruksföretaget
 Jämställdhet
 Företagarens kön
 Könsfördelning i arbetskraften
 Beroende av jordbruksinkomster
 Annan inkomstbringande verksamhet, icke-jordbruksrelaterat arbete utanför företaget, huvud- eller bisyssla
 Företagare
 Driftsledare
 Familjearbetskraft
 Sysselsättningseffekter
 Antal anställda personer
 Anknytning till arbetsinsats i jordbruket
 Betald arbetskraft
 Arbetsinsatsmätningar
 Antal anställda personer
 Oregelbunden arbetskraft anställd av jordbruksföretaget
 Arbetsinsats av uppdragstagare
 Modul
 Tema
 Detaljerat tema
 Landsbygdsutveckling
 Jordbruksföretag som får stöd genom åtgärder för landsbygdsutveckling
 Rådgivningstjänster, driftsledningstjänster och avbytartjänster inom jordbruket.
 Jordbruks- och affärsutveckling
 Kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel
 Investeringar i fysiska tillgångar
 Återställande av produktionspotential inom jordbruket som skadats av naturkatastrofer och andra katastrofer samt införande av lämpliga förebyggande åtgärder
 Investeringar i skogsområdesutveckling och förbättring av skogars livskraft
 Stöd för miljö- och klimatvänligt jordbruk
 Ekologiskt jordbruk
 Stöd kopplat till Natura 2000 och ramdirektivet om vatten
 Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar
 Djurskydd
 Riskhantering
 Modul
 Tema
 Detaljerat tema
 Djurstallar och gödselhantering
 Djurstallar och hönshus
 Nötkreatursanläggning
 Grisanläggning
 Anläggning för värphöns
 Förbrukning av näringsmedel och gödselproduktion på jordbruksföretaget
 Gödslad utnyttjad jordbruksareal
 Stallgödsel tillgänglig för användning
 Andra organiska och avfallsbaserade gödselmedel än stallgödsel
 Gödslingsmetoder
 Typ av spridning
 Tid för att sjunka in
 Anläggningar för gödsel
 Anläggningar för behandling av stallgödsel
 Anläggningar för lagrind av stallgödsel
 Modul
 Tema
 Detaljerat tema
 Bevattning
 Bevattningsmetoder
 Tillgång till bevattning
 Bevattningsmetoder
 Vattenkällor för bevattning
 Bevattningsutrustningens tekniska parametrar
 Grödor som bevattnats under en 12-månaders period
 Spannmål till mognad
 Trindsäd och proteingrödor för produktion av säd
 Rotfrukter
 Industrigrödor
 Grönskörd från åkermark
 Övriga jordbruksgrödor
 Permanent gräsmark
 Fleråriga grödor
 Modul
 Tema
 Detaljerat tema
 Metoder för markhantering
 Metoder för markhantering utomhus
 Jordbearbetningsmetoder
 Marktäckning på åkermark
 Växtföljd på åkermark
 Ekologisk fokusareal
 Modul
 Tema
 Detaljerat tema
 Maskiner och utrustning
 Maskiner
 Internetfaciliteter
 Gundläggande maskiner
 Användning av precisionsjordbruk
 Maskiner för boskapsskötsel
 Lagring av jordbruksprodukter
 Utrustning
 Utrustning för produktion av förnybar energi på jordbruksföretag
 Modul
 Tema
 Detaljerat tema
 Fruktodling
 Kärnfrukter
 Äpplen: Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Päron: Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Stenfrukter
 Persikor Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Nektariner: Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Aprikoser: Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Citrusfrukter
 Apelsiner: Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Småcitrusfrukter: Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Citroner: Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Oliver
 Areal efter planteringsålder och trädtäthet
 Bordsdruvor och russin
 Bordsdruvor: Areal efter planteringsålder och vinstockstäthet
 Druvor för russin: Areal efter planteringsålder och vinstockstäthet
 Modul
 Tema
 Detaljerat tema
 Vinodling
 Druvor för vinframställning
 Areal och ålder
 Druvsorter
 Antal sorter
 Kod och areal
 Bilaga V - Noggrannhetskrav
 Kärnuppgifterna (för 2023 och 2026) och moduluppgifterna ska vara statistiskt representativa för de relevanta populationerna av jordbruksföretag enligt definitionerna i nedanstående noggrannhetstabell på Nuts 2-nivå för jordbruksföretagens storlek och typ, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1217/2009
 5
 , kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1198/2014 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220
 6
 .
 Noggrannhetskraven gäller för egenskaperna i tabellen nedan.
 Uppgifterna i utökningen för 2020 ska vara statistiskt representativa för den relevanta populationen på Nuts 2-nivå, enligt nedanstående noggrannhetstabell.
 Dessutom ska noggrannhetskraven i tabellen tillämpas på alla Nuts 2-regioner med minst:
 5 000 jordbruksföretag i den relevanta populationen för modulerna ”Fruktodling”' och ”Vinodling”,
 10 000 jordbruksföretag i den relevanta populationen för kärnuppgifterna, för alla andra moduler och för uppgifterna i utökningen.
 För Nuts 2-regioner med färre jordbruksföretag ska noggrannhetskraven i tabellen tillämpas på alla tillhörande Nuts 1-regioner med minst:
 500 jordbruksföretag i den relevanta populationen för modulerna ”Fruktodling”' och ”Vinodling”,
 1 000 jordbruksföretag i den relevanta populationen för kärnuppgifterna, för alla andra moduler och för uppgifterna i utökningen.
 En nationell noggrannhet på högst 5 % relativt medelfel krävs för de egenskaper i modulerna ”Fruktodling” och ”Vinordling” som inte har några tillämpliga noggrannhetskrav för någon Nuts 2- eller Nuts 1-region.
 En nationell noggrannhet på högst 7,5 % relativt medelfel krävs för alla egenskaper i alla andra moduler som inte har några tillämpliga noggrannhetskrav för någon Nuts 2- eller Nuts 1-region för någon egenskap.
 Noggrannhetstabell
 Relevant population
 Egenskaper som noggrannhetskraven gäller
 Varje egenskaps prevalens i den relevanta populationen
 Relativt medelfel
 Kärnuppgifter för 2023 och 2026 och
 Modul om arbetsinsats och annan inkomstbringande verksamhet
 Enligt definition i artikel 5 för kärnuppgifter och artikel 7 för modulen om arbetsinsats och annan inkomstbringande verksamhet.
 Markegenskaper
 Spannmål till mognad (inklusive utsäde)
 Oljeväxtfröer
 Grönskörd från åkermark
 Färska grönsaker (inkl. meloner), jordgubbar, blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor).
 Permanent gräsmark utom naturlig betesmark
 Frukt, bär, nötter och citrusfrukter (utom druvor och jordgubbar)
 Druvor
 Oliver
 7,5 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen i regionen
 < 5 %
 Egenskaper som gäller husdjur
 Mjölkkor
 Andra kor än mjölkkor
 Andra nötkreatur (nötkreatur yngre än 1 år, nötkreatur äldre än 1 men yngre än 2 år, nötkreatur av hankön 2 år och äldre, kvigor 2 år och äldre)
 Avelssuggor med en levande vikt på 50 kg eller mer
 Smågrisar med en levande vikt på mindre än 20 kg
 Får och getter
 Fjäderfä
 7,5 % eller mer av djurenheterna i regionen och 5 % eller mer av egenskapen i landet
 < 5 %
 Kärnuppgifter i utökningen av urvalsramen 2020
 Enligt definition i artikel 6
 Egenskaper som gäller mark
 Åkermark
 Permanent gräsmark utom naturlig betesmark
 Fleråriga grödor
 7,5 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen i regionen
 < 7,5 %
 Egenskaper som gäller husdjur
 Totala djurenheter
 5 % eller mer av egenskapen i landet
 < 7,5 %
 Modul om landsbygdsutveckling och
 Modul om maskiner och utrustning
 Enligt definition i artikel 7
 Markegenskaper som i modulen om arbetsinsats och annan inkomstbringande verksamhet
 7,5 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen i regionen
 < 7,5 %
 Egenskaper som gäller husdjur som i modulen om arbetsinsats och annan inkomstbringande verksamhet
 7,5 % eller mer av djurenheterna i regionen och 5 % eller mer av egenskapeni landet
 < 7,5 %
 Modul om djurstallar och gödselhantering
 Delmängden av populationen av jordbruksföretagen enligt artikel 7 med minst ett av följande: nötkreatur, grisar, får, getter, fjäderfä
 Egenskaper som gäller husdjur som i modulen om arbetsinsats och annan inkomstbringande verksamhet
 7,5 % eller mer av djurenheterna i regionen och 5 % eller mer av egenskapen i landet
 < 7,5 %
 Modul om bevattning
 Delmängden av populationen av jordbruksföretagen enligt artikel 7 med bevattnad areal
 Markegenskaper
 Total areal med bevattningsmöjlighet
 7,5 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen i regionen
 < 7,5 %
 Modul om metoder för markhantering
 Delmängden av populationen av jordbruksföretagen enligt artikel 7 med åkermark
 Markegenskaper
 Åkermark
 7,5 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen i regionen
 < 7,5 %
 Modul om fruktodlingar
 Delmängden av populationen av jordbruksföretagen enligt definitionen i artikel 7 med någon av de enskilda egenskaper för fruktodlingar som uppfyller gränsvärdet i artikel 7.5
 Egenskaper som gäller fruktodlingar
 De fruktodlingsegenskaperav äpplen, päron, aprikoser, persikor, nektariner, apelsiner, små citrusfrukter, citroner, oliver, bordsdruvor och druvor för russin som uppfyller tröskelvärdet i artikel 7.5
 5 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen i regionen
 < 7,5 %
 Modul om vinodlingar
 Delmängden av populationen av jordbruksföretagen enligt artikel 7 med druvor för vinframställning
 Egenskaper som gäller vinodlingar
 Druvor för vinframställning
 5 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen i regionen
 < 7,5 %
 (1)
 Trösklarna är tillämpliga på den grupp av poster som förtecknas nedan.
 (2)
 L - Andra områden än bergsområden med väsentliga naturliga begräsningar. M - Mindre gynnat bergsområde. O - Andra områden som påverkas av särskilda begränsningar. N – normalt område (som inte är ett mindre gynnat område). Denna indelning kan komma att ändras beroende på hur den gemensamma jordbrukspolitiken utvecklas.
 (3)
 Andel av årsverke, procentintervall 2: (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100)
 (4)
 Procentintervall: (≥ 0-≤ 10), (> 10-≤ 50), (> 50-< 100)
 (5)
 Rådets förordning (EG) nr 1217/2009 av den 30 november 2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska gemenskapen (EUT L 328, 15.12.2009, s. 27).
 (6)
 Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 av den 3 februari 2015 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (EUT L 46, 19.2.2015, s. 1).