text:
Maksustamine (taxation) on finantsinvesteeringute otsustusprotsessis üks olulisemaid tegureid, sest madalam maksukoormus võimaldab ettevõttel kehtestada madalama hinna või saada suuremat tulu, mida saab seejärel kasutada näiteks palkade maksmiseks või dividendide väljamaksmiseks. Rahvusvahelisel ettevõttel on maksustamine kindlasti üheks olulisemaks kriteeriumiks peakorteri asukoha valikul.
 Maksudest rääkides ei saa läbi ilma olulisemate maksuõiguse põhimõisteteta. Maksuõigus kuulub Eestis laiemalt määratluselt kitsamale liikudes avaliku õiguse, haldusõiguse ning finantsõiguse hulka ning koosneb üldosast (eelkõige maksukorralduse seadus - MKS) ning eriosast (eri maksuseadused). Vahet tuleb teha ka materiaal- ning menetlusõigusel. Materiaalõiguse rakendamisel tuleb kohaldada õigussuhte tekkimise ajal kehtinud seadust, menetlusõiguse rakendamisel aga menetlustoimingu teostamise ajal kehtinud seadust. Lisaks kohalikule maksuõigusele peab ettevõtja arvestama ka rahvusvahelise maksuõigusega, mis tuleneb Eestis eelkõige EL õigusest (EL aluslepingud, määrused, direktiivid, vabakaubanduslepingud kolmandate riikidega) ning Riigikogus ratifitseeritud välislepingutest (eelkõige riikidevahelised kahepoolsed maksulepingud seoses tulu maksustamisega).
 Maks (tax) on seadusega või seaduse alusel valla- või linnavolikogu määrusega riigi või kohaliku omavalitsuse avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks või selleks vajaliku tulu saamiseks maksumaksjale pandud ühekordne või perioodiline rahaline kohustus, mis kuulub täitmisele seaduse või määrusega ettenähtud korras, suuruses ja tähtaegadel ning millel puudub otsene vastutasu maksumaksja jaoks.
 Maksude kehtestamise peamiseks eesmärgiks on saada maksumaksjatelt raha riigi või kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks (nn fiskaalne eesmärk). Kõrvaleesmärkideks on maksumaksjate käitumise mõjutamine, mis teenib erinevaid sotsiaalseid, majanduslikke ja üha rohkem ka keskkonnasäästlikule käitumisele suunavaid eesmärke.
 Maksud jagunevad otsesteks (direct tax) ja kaudseteks maksudeks (indirect tax). Otsese maksu (nt tulumaks, maamaks) korral langevad maksumaksja ja maksukoormuse tegelik kandja kokku. Kaudse maksu (nt käibemaks, tollimaks, aktsiisid) puhul ei kanna maksukoormust maksumaksja, vaid teine isik (lõpptarbija). Kuna otsesed maksud mõjutavad otseselt kaupade ja teenuste vaba liikumist, siis on otsesed maksud Euroopa Liidus oluliselt rohkem harmoniseeritud e. ühtlustatud, kui kaudsed maksud.
 Maksud jagunevad riiklikeks (state tax) ja kohalikeks maksudeks (local tax), vastavalt maksu kehtestamise pädevusele. Riiklikud maksud on Eestis MKS-st tulenevalt:
 tulumaks (income tax);
 sotsiaalmaks (income tax;);
 maamaks (lang tax);
 hasartmängumaks (gambling tax);
 käibemaks (value added tax);
 tollimaks (customs duty);
 aktsiisid (excise duties);
 raskeveokimaks (heavy goods vehicle tax).
 Kohalikud maksud kehtestatakse Eestis valla- või linnavolikogu määrusega. Kohalike maksude seadus (KoMS) lubab kehtestada järgmisi kohalikke makse:
 reklaamimaks (advertisement tax);
 teede ja tänavate sulgemise maks (road and street closure tax);
 mootorsõidukimaks (motor vehicle tax);
 loomapidamismaks (animal tax);
 lõbustusmaks (entertainment tax);
 parkimistasu (parking charge).
 Praktikas on kohalikud omavalitsused kehtestanud reklaamimaksu, teede ja tänavate sulgemise maksu ning parkimistasu.
 Maksuga väga sarnased kohtustused on ka sundkindlustusmaksed, mis erinevad maksudest peamiselt selle poolest, et teatud tingimustel tekib õigus vastusooritusele. Eelkõige kuuluvad sellesse kategooriasse erinevad sotsiaalkindlustusmaksed (töötuskindlustusmakse, kohustusliku kogumispensioni makse). Kuigi ka sotsiaalmaks võiks oma olemuselt (vähemalt osaliselt) olla sundkindlustus, liigitatakse see Eestis sellegipoolest maksude hulka, kuna sotsiaalmaksust nii finantseeritakse sotsiaalkindlustussüsteemi tervikuna kui ka kindlustatakse konkreetse isiku riske.
 Üldjuhul kohaldatakse maksukorralduse seaduse sätteid ka kogumispensionide maksele ja töötuskindlustusmaksele, samuti saastetasule, vee erikasutusõiguse tasule ja maavara kaevandamisõiguse tasule.
 Makse võib liigitada veel näiteks:
 tulemi-, tarbimis- või omandimaksudeks (income, consumption, property);
 subjektiivseteks või objektiivseteks maksudeks, vastavalt sellele, kas maksustatakse isikut või eset;
 ühekordseteks või perioodilisteks maksudeks, vastavalt maksukohustuse püsivusele;
 määratavateks, tähtajalisteks ja kinnipeetavateks maksudeks, vastavalt kohustuse täitmise viisile;
 Erialakirjanduses tuleb ette ka muid liigitusi.
 Maksuõiguse allikateks on:
 põhiseadus (§113, §157, aga ka §106, §110 ja §121);
 rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtted ja normid – eelkõige diplomaatide, välisesinduste ja rahvusvaheliste organisatsioonide fiskaalimmuniteet;
 välislepingud;
 EL õigusaktid - aluslepingud, määrused, direktiivid;
 maksuseadused;
 valitsuse ja ministrite määrused;
 kohaliku omavalitsuse õigusaktid;
 kaudsed õigusallikad - eelkõige tava, kohtupraktika, Euroopa Kohtu lahendid, selgitused ja juhendid.
 Maksuõiguses kehtib nn majandusliku tõlgendamise reegel, mis tähendab, et maksustamise objektiks olevate majandustehingute tõlgendamisel lähtutakse tehingu majanduslikust sisust, mitte juriidilisest vormist (MKS §84).
 Maksukohustuslane on eelkõige 1) maksumaksja ning 2) maksu kinnipidaja. Maksumaksja on füüsiline või juriidiline isik või riigi-, valla- või linnaasutus, kes on kohustatud maksu maksma. Maksu kinnipidaja on füüsiline või juriidiline isik või riigi-, valla- või linnaasutus, kes on kohustatud teise isiku poolt tasumisele kuuluva maksusumma kinni pidama ja tasuma.
 Maksuhaldur, tema ametnikud ja töötajad on kohustatud hoidma saladuses maksukohustuslast puudutavat teavet (maksusaladus) v.a seadusest tulenevad erandid.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 19.1.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 14/21
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 133/2005
 z dnia 21 października 2005 r.
 zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej „porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik II do porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 107/2005 (1).
 (2)
 W porozumieniu należy uwzględnić rozporządzenie Komisji (WE) nr 642/2005 z dnia 27 kwietnia 2005 r. nakładające wymagania w zakresie informacji i badań na importerów lub producentów niektórych substancji priorytetowych zgodnie z rozporządzeniem Rady (EWG) nr 793/93 w sprawie oceny i kontroli ryzyk stwarzanych przez istniejące substancje (2),
 STANOWI, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 Po pkt 12s [rozporządzenie Komisji (WE) nr 2032/2003] rozdziału XV załącznika II do porozumienia wprowadza się punkt w następującym brzmieniu:
 „12t.
 32005 R 0642: rozporządzenie Komisji (WE) nr 642/2005 z dnia 27 kwietnia 2005 r. nakładające wymagania w zakresie informacji i badań na importerów lub producentów niektórych substancji priorytetowych zgodnie z rozporządzeniem Rady (EWG) nr 793/93 w sprawie oceny i kontroli ryzyk stwarzanych przez istniejące substancje (Dz.U. L 107 z 28.4.2005, str. 14).”.
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzenia (WE) nr 642/2005 w językach islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 22 października 2005 r., pod warunkiem że Wspólny Komitet EOG otrzyma wszystkie notyfikacje przewidziane w art. 103 ust. 1 porozumienia (3).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG oraz w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli, dnia 21 października 2005 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 HSH Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 306 z 24.11.2005, str. 45.
 (2) Dz.U. L 107 z 28.4.2005, str. 14.
 (3) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22000D0622(12)
 Hivatalos Lap L 148 , 22/06/2000 o. 0054 - 0054
 Az EGT-Vegyesbizottság 27/1999 határozata(1999. február 26.)az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 86. és 98. cikkére,mivel a Megállapodás 31. jegyzőkönyvét az 1998. június 3-i 54/98 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította;mivel helyénvaló kiterjeszteni a Megállapodásban résztvevő Szerződő Felek közötti együttműködést az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó ötödik keretprogramra (1998-2002) (182/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) [2];mivel a 31. jegyzőkönyvet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetséges legyen ez a kiterjesztett együttműködés az ötödik keretprogram hatálybalépésének időpontjától,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Megállapodás 31. jegyzőkönyve 1. cikkének (5) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:"- 399 D 0182: Az Európai Parlament és a Tanács 1998. december 22-i 182/1999/EK határozata az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó ötödik keretprogramjáról (1998-2002) (HL L 26., 1994.5.18., 1. o.)."2. cikkEz a határozat 1999. június 30-án lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz.A határozat az ötödik keretprogram hatálybalépésétől alkalmazandó.3. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 1999. február 26-án.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökF. Barbaso[1] HL L 30., 1999.2.4., 57. o.[2] HL L 26., 1999.2.1., 1. o.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
16.6.2001 EL Επι ́σημη Εφημερι ́δα των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των C 173/13
 ΙΙ-443), με την οποι ́α ζητει ́ται η εξαφα ́νιση της αποφα ́σεως αυτη ́ς, 1) Απορρι ́πτει την αι ́τηση αναιρε ́σεως.
 ο ́που ο ́ετερος δια ́δικος ει ́ναι η Επιτροπη ́ των Ευρωπαϊκω ́ν
 Κοινοτη ́των (εκπρο ́σωποι: G. Valsesia και J. Currall, επικουρου ́με- 2) Καταδικα ́ζει τον Β. Connolly στα δικαστικα ́ ́εξοδα.
 νοι απο ́ τον D. Waelbroeck), το ∆ικαστη ́ριο, συγκει ́μενο απο ́ τους
 G. C. Rodrı́guez Iglesias, Προ ́εδρο, C. Gulmann, Α. La Pergola,
 Μ. Wathelet (εισηγητη ́) και Β. Σκουρη ́, προε ́δρους τμη ́ματος, (1) ΕΕ C 299 της 16.10.1999.
 D. Α. Ο. Edward, J.-P. Puissochet, Ρ. Jann, L. Sevón, R. Schintgen
 και Ν. Colneric, δικαστε ́ς, γενικο ́ς εισαγγελε ́ας: D. Ruiz-
 Jarabo Colomer, γραμματε ́ας: R. Grass, εξε ́δωσε στις 6 Μαρτι ́ου
 2001 απο ́φαση με το ακο ́λουθο διατακτικο ́:
 1) Απορρι ́πτει την αι ́τηση αναιρε ́σεως.
 2) Καταδικα ́ζει τον Β. Connolly στα δικαστικα ́ ́εξοδα.
 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ∆ΙΚΑΣΤΗΡΙΟΥ
 (1) ΕΕ C 281 της 2.10.1999.
 (πε ́μπτο τμη ́μα)
 της 8ης Μαρτι ́ου 2001
 στις συνεκδικαζο ́μενες υποθε ́σεις C-397/98 και C 410/98
 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ∆ΙΚΑΣΤΗΡΙΟΥ (αιτη ́σεις του Ηigh Court of Justice για την ́εκδοση προδι-
 καστικη ́ς αποφα ́σεως): Metallgesellschaft Ltd κ.λ.π. (C-
 397/98), Hoechst AG, Hoechst (UK) Ltd (C-410/98) κατα ́
 της 6ης Μαρτι ́ου 2001 Commissioners of Inland Revenue, ΗΜ Αttorney
 General (1)
 στην υπο ́θεση C-274/99 Ρ: Bernard Connolly κατα ́ Επιτρο-
 πη ́ς των Ευρωπαϊκω ́ ν Κοινοτη ́των(1)
 (Ελευθερι ́α εγκαταστα ́σεως — Ελευ ́θερη κυκλοφορι ́α των
 κεφαλαι ́ων — Προκαταβολη ́ του φο ́ρου εταιριω ́ ν επι ́ των
 (Αι ́τηση αναιρε ́σεως — Υπα ́ λληλοι — Πειθαρχικη ́ διαδι-
 κερδω ́ ν που διανε ́μει η θυγατρικη ́ στη μητρικη ́ εταιρι ́α
 κασι ́α — 'Αρθρα 11, 12 και 17 του Κανονισμου ́ Υπηρεσια-
 — Μητρικη ́ εταιρι ́α εδρευ ́ουσα σε α ́λλο κρα ́τος με ́λος
 κη ́ς Καταστα ́ σεως — Ελευθερι ́α εκφρα ́ σεως — Καθη ́κον
 — Παραβι ́αση του κοινοτικου ́ δικαι ́ου — Αγωγη ́ περι ́
 εντιμο ́τητας — Προσβολη ́ της αξιοπρε ́πειας του λει-
 επιστροφη ́ς η
 ́ αγωγη ́ αποζημιω ́ σεως — Το ́κοι)
 τουργη ́ματος)
 (2001/C 173/21) (2001/C 173/22)
 (Γλω
 ́ σσα διαδικασι ́ας: η γαλλικη ́) (Γλω
 ́ σσα διαδικασι ́ας: η αγγλικη ́)
 (Προσωρινη ́ μετα ́φραση· η οριστικη ́ θα δημοσιευθει ́ στη «Συλ-
 λογη ́ της Νομολογι ́ας του ∆ικαστηρι ́ου») (Προσωρινη ́ μετα ́φραση· η οριστικη ́ θα δημοσιευθει ́ στη «Συλ-
 λογη ́ της Νομολογι ́ας του ∆ικαστηρι ́ου»)
 Στην υπο ́θεση C-274/99, Bernard Connolly, πρω ́ην υπα ́λληλος
 της Επιτροπη ́ς των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των, κα ́τοικος Λονδι ́νου Στις συνεκδικαζο ́μενες υποθε ́σεις C-397/98 και C-410/98, με
 (Ηνωμε ́νο Βασι ́λειο), εκπροσωπου ́μενος απο ́ τους J. Sambon αντικει ́μενο αιτη ́σεις του Ηigh Court of Justice (England &
 και Ρ.-Ρ. van Gehuchten, avocats, με το ́πο επιδο ́σεων στο Wales), Chancery Division (Ηνωμε ́νο Βασι ́λειο), προς το ∆ικαστη ́-
 Λουξεμβου ́ργο, με αντικει ́μενο αι ́τηση αναιρε ́σεως κατα ́ της ριο, κατ' εφαρμογη ́ν του α ́ρθρου 177 της Συνθη ́κης ΕΚ (νυν
 αποφα ́σεως του Πρωτοδικει ́ου των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των α ́ρθρου 234 ΕΚ), με τις οποι ́ες ζητη ́θηκε, στο πλαι ́σιο των
 (πρω ́το τμη ́μα) της 19ης Μαι ̈́ου 1999 στις συνεκδικασθει ́σες διαφορω ́ν που εκκρεμου ́ν ενω ́πιον του αιτου ́ντος δικαστηρι ́ου
 υποθε ́σεις Τ-34/96 και Τ-163/96, Connolly κατα ́ Επιτροπη ́ς μεταξυ ́ Metallgesellschaft Ltd κ.λ.π. (C-397/98), Hoechst AG,
 (Συλλογη ́ Υπ.Υπ. 1999, σ. Ι-Α-87 και ΙΙ-463), με την οποι ́α Hoechst (UK) Ltd (C-410/98) και Commissioners of Inland
 ζητει ́ται η εξαφα ́νιση της αποφα ́σεως αυτη ́ς, ο ́που ο ́ετερος Revenue, ΗΜ Αttorney General, η ́εκδοση προδικαστικη ́ς αποφα ́-
 δια ́δικος ει ́ναι η Επιτροπη ́ των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των (εκπρο ́σω- σεως ως προς την ερμηνει ́α των α ́ρθρων 6 και 52 της Συνθη ́κης
 ποι: G. Valsesia και J. Currall, επικουρου ́μενοι απο ́ τον ΕΚ (νυν, κατο ́πιν τροποποιη ́σεως, α ́ρθρα 12 ΕΚ και 43 ΕΚ), 58 της
 D. Waelbroeck), το ∆ικαστη ́ριο, συγκει ́μενο απο ́ τους Συνθη ́κης ΕΚ (νυν α ́ρθρο 48 ΕΚ) και/η ́ 73 Β της Συνθη ́κης ΕΚ (νυν
 G. C. Rodrı́guez Iglesias, Προ ́εδρο, C. Gulmann, Α. La Pergola, α ́ρθρο 56 ΕΚ), το ∆ικαστη ́ριο (πε ́μπτο τμη ́μα), συγκει ́μενο απο ́
 Μ. Wathelet (εισηγητη ́) και Β. Σκουρη ́, προε ́δρους τμη ́ματος, τους Α. La Pergola, προ ́εδρο τμη ́ματος, Μ. Wathelet (εισηγητη ́),
 D. Α. Ο. Edward, J.-P. Puissochet, Ρ. Jann, L. Sevón, R. Schintgen D. Α. Ο. Edward, Ρ. Jann και L. Sevón, δικαστε ́ς, γενικο ́ς
 και Ν. Colneric, δικαστε ́ς, γενικο ́ς εισαγγελε ́ας: D. Ruiz- εισαγγελε ́ας: Ν. Fennelly, γραμματε ́ας: L. Hewlett, υπα ́λληλος
 Jarabo Colomer, γραμματε ́ας: R. Grass, εξε ́δωσε στις 6 Μαρτι ́ου διοικη ́σεως, εξε ́δωσε στις 8 Μαρτι ́ου 2001 απο ́φαση με το
 2001 απο ́φαση με το ακο ́λουθο διατακτικο ́: ακο ́λουθο διατακτικο ́:


type: legislation

text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 23.5.2018
 COM(2018) 280 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 1
 , umožňuje uvolnit prostředky z nástroje pružnosti k financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více okruhů víceletého finančního rámce.
 V souladu s článkem 11 nařízení Rady č. 1311/2013 a bodem 12 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 2
 a poté, co byly ve výdajových okruzích Hospodářská, sociální a územní soudržnost (podokruh 1b) a Bezpečnost a občanství (okruh 3) posouzeny všechny možnosti k přerozdělení prostředků a co v nich byla vyčerpána všechna nepřidělená rozpětí, navrhuje Komise uvolnit v roce 2019 prostředky z nástroje pružnosti. Roční částka, která je k dispozici, činí 600 milionů EUR (v cenách roku 2011), což odpovídá 703 milionům EUR v běžných cenách. Kromě toho je k dispozici 520 milionů EUR v části na rok 2018
 Předmětná částka uvolňovaná nad rámec stropu okruhu 3 víceletého finančního rámce činí 927,5 milionu EUR. Financována z ní má být podpora opatření k řízení migrační, uprchlické a bezpečnostní krize. Kromě toho se navrhuje uvolnit částku 38,1 milionu EUR nad rámec stropu podokruhu 1b pro zajištění finančních prostředků na rozšíření programu na podporu strukturálních reforem.
 Orientační výše prostředků na platby, jež odpovídá navrhovanému uvolnění prostředků z nástroje pružnosti, byla vypočtena podle pravidel, která platí pro předběžné financování, schvalování předběžného financování a konečnou výši plateb u různých druhů opatření určených k financování. Tyto orientační částky jsou uvedeny v tabulce níže:
 (v mil. EUR, v běžných cenách)
 Rok
 Prostředky na platby plynoucí z uvolnění prostředků z nástroje pružnosti v roce 2019
 2019
 486,6
 2020
 194,7
 2021
 116,1
 2022
 116,9
 2023
 51,3
 Celkem
 965,6
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 3
 , a zejména na bod 12 této dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Nástroj pružnosti má umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů.
 (2)Podle článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
 4
 činí strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti 600 000 000 EUR (v cenách z roku 2011).
 (3)Za účelem řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem je nutné urychleně uvolnit další, významné částky na financování příslušných opatření.
 (4)Po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci výdajového stropu okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) a podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost) je nutné uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby byly doplněny finanční prostředky dostupné v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 o částku ve výši 927 518 138 EUR nad rámec stropu okruhu 3 za účelem financování opatření v oblasti migrace, uprchlické krize a bezpečnosti a o částku ve výši 38 069 903 EUR nad rámec stropu podokruhu 1b pro zajištění dalších finančních prostředků na rozšíření programu na podporu strukturálních reforem
 5
 .
 (5)Na základě očekávaného profilu plateb by prostředky na platby odpovídající prostředkům uvolněným z nástroje pružnosti měly být rozloženy do několika rozpočtových let.
 (6)Aby bylo možné uvedené finanční prostředky urychleně využít, mělo by se toto rozhodnutí použít od začátku rozpočtového roku 2019,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1)Pro potřeby souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 se z nástroje pružnosti uvolňuje částka ve výši 927 518 138 EUR ke krytí prostředků na závazky v okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) a částka ve výši 38 069 903 EUR ke krytí prostředků na závazky v podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost).
 Částky uvedené v prvním pododstavci se použijí k financování opatření zaměřených na řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem.
 2)Na základě očekávaného profilu plateb jsou odpovídající prostředky na platby uvolněné z nástroje pružnosti odhadovány v této výši:
 a)486 597 803 EUR v roce 2019;
 b)194 720 174 EUR v roce 2020;
 c)116 110 590 EUR v roce 2021;
 d)116 871 924 EUR v roce 2022;
 e)51 287 550 EUR v roce 2023.
 Konkrétní částky na krytí prostředků na platby na jednotlivé rozpočtové roky se schvalují v souladu s ročním rozpočtovým procesem.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2019.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
 (2)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (3)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (4)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).
 (5)
 COM(2017) 825, 6.12.2017


type: wikipedia

text:
Hyrynsalmi är en kommun i landskapet Kajanaland i f.d. Uleåborgs län. Hyrynsalmi har cirka invånare och har en yta på km2, varav km2 är vatten.
 Grannkommuner är Kuhmo, Puolango, Ristijärvi och Suomussalmi.
 Hyrynsalmi är enspråkigt finskt.
 Vid Vuorisuo i Hyryndalmi arrangeras årligen sedan 2000 en "världsturnering" i träskfotboll.
 Befolkningsutveckling
 Politik
 Statistik över kommunalval i Finland finns tillgänglig för enskilda kommuner från valet 1964 och framåt. Publikationen över kommunalvalet 1968 var den första som redovisade komplett partitillhörighet.
 Mandatfördelning i Hyrynsalmi kommun, valen 1964–2021
 Valresultat i kommunalvalet 2021
 Källa:
 Vänorter
 Hyrunsalmi har åtminstone följande vänorter:
 Odintsovo, Ryssland
 Olonets, Ryssland
 Externa länkar
 Källor
 Hyrynsalmi
 Finlands kommuner


text:
 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA
 Briuselis, 18.06.2004
 KOM(2004) 434 galutinis
 2004/0132 (ACC)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų Islandijos kilmės
 žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų
 administravimą
 (pateikta Komisijos)
 LT LT
 ---pagebreak--- AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 Sprendimu 2004/368/EB Taryba patvirtino EEE „plėtros“ paketą, įskaitant Papildomą
 protokolą prie 1972 m. EB ir Islandijos laisvosios prekybos sutarties. Šiuo Papildomu
 protokolu, inter alia, numatoma atidaryti Bendrijos tarifų kvotas žuvininkystės produktams
 (OL L 130, 2004 4 29, p. 85).
 Kad būtų įgyvendinta ši nauja tarifų kvota, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 499/96 turi būti iš
 dalies pakeistas, remiantis pridėtu pasiūlymu.
 Tai yra šio pasiūlymo tikslas.
 LT 2 LT
 ---pagebreak--- 2004/0132 (ACC)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų Islandijos kilmės
 žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų
 administravimą
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,
 atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1),
 kadangi:
 (1) Pagal 1996 m. kovo 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų
 Islandijos kilmės žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir
 numatantį jų administravimą (2), Bendrijos tarifų kvotos buvo atidarytos tokiems
 žuvininkystės produktams ir gyviems arkliams.
 (2) Dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos,
 Slovakijos ir Slovėnijos (toliau – stojančiosios šalys) dalyvavimo Europos
 ekonominėje erdvėje buvo susitarta EEE plėtros sutartimi, kurią 2003 m. spalio 14 d.
 pasirašė Bendrija ir jos valstybės narės, Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija bei
 stojančiosios šalys.
 (3) Kol neužbaigtos EEE plėtros sutarčiai priimti reikalingos procedūros, sutartis sudaryta
 apsikeitimo raštais forma; tokiu būdu numatytas laikinas EEE plėtros sutarties
 taikymas. Ši Sutartis buvo patvirtinta Tarybos sprendimu 2004/368/EB3.
 (4) EEE plėtros sutartyje numatytas Papildomas protokolas prie 1972 m. EB ir Islandijos
 laisvosios prekybos sutarties, kuriame numatytos naujos Bendrijos tarifų kvotos
 žuvininkystės produktams. Šios tarifų kvotos turi būti atidarytos.
 (5) Įprastinis Bendrasis muitų tarifas tiems žuvininkystės produktams kiekvienais metais
 laikotarpiu nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d. yra netaikomas, todėl tuo laikotarpiu
 nebūtina naudoti pirmiau paminėtų tarifų kvotų.
 (6) Reglamentas (EB) Nr. 499/96 turi būti iš dalies atitinkamai pakeistas.
 (7) Kadangi EEE plėtros sutartis galioja nuo 2004 m. gegužės 1 d., šis Reglamentas turi
 būti taikomas nuo tos pačios datos ir įsigalioti nedelsiant,
 (1) OL C , , p. .
 (2) OL L 75, 1996 3 23, p. 8.
 (3) OL L 130, 2004 4 29, p. 1.
 LT 3 LT
 ---pagebreak--- PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamentas (EB) Nr. 499/96 yra keičiamas taip:
 (1) 1 straipsnyje yra pridedama ši 4 pastraipa:
 „4. Tarifų kvota, kurios eilės numeris 09 0792, nesuteikiama prekėms, kurias numatyta
 išleisti į laisvą apyvartą laikotarpiu nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.“
 (2) Priedas iš dalies keičiamas remiantis šio Reglamento priedu.
 2 straipsnis
 2004 metais metinis tarifų kvotos, kurios eilės numeris 09 0792, dydis turi būti sumažintas
 proporcingai kvotų laikotarpio daliai visomis savaitėmis, kurios praėjo iki datos, pateiktos 3
 straipsnio antroje pastraipoje.
 3 straipsnis
 Šis Reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
 leidinyje.
 Jis taikomas nuo 2004 m. gegužės 1 d.
 Šis Reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje,
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 LT 4 LT
 ---pagebreak--- PRIEDAS
 Į Reglamento (EB) Nr. 499/96 priedą įterpiamas šis punktas:
 Eilės Nr. KN kodas TARIC kodas Aprašymas Kvotų Kvotos
 kiekis (t) muitas
 (%)
 „09.0792 ex 0303 50 00 0303 50 00 20 Clupea harengus arba Clupea pallasii 950 0
 rūšies silkės, skirtos pramoninei gamybai,
 sušaldytos, išskyrus kepenis ir ikrus (su
 kiaušidės plėvelės apvalkalu) ir
 pienius (a)(1)
 ( a) Įrašas pagal šią subpoziciją atliekamas pagal sąlygas, išdėstytas susijusiose Bendrijos nuostatose (žr.
 Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 291–300 straipsnius (OL L 253, 1993 10 11, p. 1)).
 (1) Tarifų kvota nesuteikiama prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą laikotarpiu nuo vasario 15 d. iki
 birželio 15 d. “
 LT 5 LT
 ---pagebreak--- FINANSINĖ ATASKAITA
 DATA:
 1. BIUDŽETO EILUTĖ:
 12 skyriaus 120 straipsnis
 2. ANTRAŠTINĖ DALIS:
 Pasiūlymas Tarybos reglamentui, keičiančiam Reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų
 Islandijos kilmės žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų
 administravimą
 3. TEISINĖ BAZĖ:
 Sutarties 133 straipsnis ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 499/96 5 straipsnio 2 dalis
 4. TIKSLAI:
 Įgyvendinti naujas neapmokestintas Bendrijos tarifų kvotas žuvininkystės produktams, numatytiems
 Papildomame protokole prie EB ir Islandijos laisvosios prekybos sutarties, priimtos Tarybos sprendimu
 2004/368/EB
 5. FINANSINĖS PASEKMĖS:
 Šis Reglamentas nenustato jokių finansinių nuostolių ar pelno, išskyrus nurodytus finansinėje ataskaitoje,
 sudarytoje remiantis pirmiau paminėtu Tarybos sprendimu.
 6. PRIEMONĖS, UŽKERTANČIOS KELIĄ SUKČIAVIMUI:
 Tarifų kvotų valdymo nuostatos apima priemones, reikalingas užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams
 (kontrolės taikymas numatytas Bendrijos muitinės kodekse ir jo įgyvendinimo nuostatose)
 LT 6 LT