type: wikipedia

text:
Victoria Osteen (Huntsville, 28 de Março de 1961) é uma escritora e religiosa estadunidense, co-Pastora da Lakewood Church (Houston, Texas) e esposa do Pastor Joel Osteen.
 História
 Victoria Osteen nasceu em Huntsville, Alabama. Viveu perto do Marshall Space Flight Center, onde o seu pai, Donald Iloff era um matemático da General Electric e membro da equipe do projeto de foguete Saturno liderada pelo cientista alemão Wernher von Braun. Em 1963, aos dois anos de idade, Victoria mudou-se com a sua família para Houston, Texas, quando o seu pai se juntou à NASA e onde ela cresceu num subúrbio ao sul de Houston, perto do Lyndon Johnson Space Center.
 Crescendo, Victoria e sua família frequentaram a Igreja de Cristo, uma igreja protestante relativamente conservadora, onde sua mãe, Georgine Iloff, ensinava na escola dominical e seu pai serviu como diácono. Victoria Osteen participou (embora não se formou) da Universidade de Houston, onde estudou psicologia. Foi enquanto trabalhava na joalharia da sua mãe que conheceu Joel Osteen em 1985, quando ele entrou para comprar uma nova bateria de relógios.
 Lakewood
 Victoria Osteen fundou em 2003 o ministério de mulheres da Lakewood Church, onde atualmente atua como co-pastora, ela pode ser vista em uma transmissão do programa de uma hora na Rede de Televisão Daystar e transmissões ao vivo pela internet.
 Suas outras atividades incluem um programa na estação de rádio KSBJ 89,3 em Houston. Ela também comanda as organizações Feed the Children e The Bridge, um abrigo para mulheres agredidas.
 Livros
 Encouragement for an Exceptional Life (2021)
 Fearless and Free: Inspirational Thoughts to Set Your Attitude and Actions for a Great Day! (2020)
 Exceptional You Journal (2019)
 Exceptional You! 7 Ways to Live Encouraged, Empowered, and Intentional (2019)
 Our Best Life Together: A Daily Devotional for Couples (2018)
 Wake Up to Hope: Devotional (2016)
 Daily Readings from Love Your Life: Devotions for Living Happy, Healthy, and Whole. Free Press (2011)
 Gifts from the Heart. Little Simon Inspirations (2010)
 Unexpected Treasures. Little Simon Inspirations (2009)
 Love Your Life: Living Happy, Healthy & Whole: Living Happy, Healthy and Whole. Simon & Schuster (2008)
 Notas e referências
 Ligações externas
 Web site da Lakewood Church
 Nascidos em 1961
 Naturais de Huntsville (Alabama)


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 52002PC0764
 Förslag till rådets beslut om att bemyndiga Sverige att i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG få tillämpa differentierade punktskattesatser på koldioxidneutrala drivmedel /* KOM/2002/0764 slutlig */
 Förslag till RÅDETS BESLUT om att bemyndiga Sverige att i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG få tillämpa differentierade punktskattesatser på koldioxidneutrala drivmedel(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. Ansökan1.1. Genom en skrivelse av den 8 juli 2002 underrättade de svenska myndigheterna kommissionen om att de önskar införa ett undantag enligt artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG [1] för att kunna tillämpa differentierade punktskattesatser på koldioxidneutrala drivmedel.[1] Direktivet offentliggjort i EGT L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46).I syfte att få de uppgifter den behövde för att kunna ta ställning till ansökan begärde kommissionen ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 8 augusti 2002, som de svenska myndigheterna svarade på den 20 september 2002. De svenska myndigheternas svar gjorde det möjligt för kommissionen att slutföra sin bedömning av ansökan om undantag.1.2. Den svenska punktskatten på mineraloljor består av två komponenter: en energiskatt och en koldioxidskatt.Sverige tillämpar för närvarande av miljöhänsyn olika punktskattesatser på bensin och dieselolja. För miljöklass 1 [2] är den tillämpliga energiskatten 3,16 svenska kronor (0,32 euro [3]) per liter bensin och 1,32 svenska kronor (0,14 euro) per liter dieselolja. Koldioxidskatten är densamma för de olika miljöklasserna och uppgår till 1,46 svenska kronor (0,16 euro) för bensin och 1,80 svenska kronor (0,20 euro) för dieselolja.[2] Enligt de svenska myndigheterna stod drivmedel enligt miljöklass 1, för vilket den lägsta skattesatsen tas ut, för nästan 100 % av det 2001 sålda drivmedlet, både vad gäller bensin och dieselolja.[3] Växelkursen har avrundats till 9,73 svenska kronor för en euro.Sverige föreslår en ändring av sin lagstiftning beträffande punktskatter på mineraloljeprodukter (lagen om skatt på energi 1994:1776) genom att den koldioxidskatt som tas ut på bensin och dieselolja sänks eller avskaffas, när koldioxidneutrala drivmedel i blandad eller ren form ersätter bensin eller dieselolja som används som motorbränsle.Syftet med denna åtgärd är att bidra till en bättre miljö, huvudsakligen till att minska koldioxidutsläppen. Andra effekter av att ersätta mineraloljeprodukter med ökad användning av koldioxidneutrala drivmedel framställda från förnybara energikällor är att EU:s beroende av tredjeland minskar, EU:s försörjning från egna hållbara energikällor förstärks och att jordbrukspolitiken främjas.Sverige avser dessutom att främja utvecklingen av biobränslen genom olika pilotprojekt. Sverige kan i enlighet med artikel 8.2 i rådets direktiv 92/81/EEG helt eller delvis tillämpa regler om skattebefrielse eller nedsatta skattesatser under skattekontroll i fråga om pilotprojekt för teknisk utveckling av mera miljövänliga produkter, särskilt när det gäller bränslen från förnybara källor.Åtgärden avses träda i kraft den 1 januari 2003 eller vid en senare tidpunkt som fastställs av regeringen när ett godkännande från EU har mottagits. Åtgärden kommer att upphöra att gälla den 31 december 2007.Skattebortfallet till följd av punktskattesänkningen uppskattas till cirka 750 miljoner svenska kronor (77 miljoner euro) per år.1.3. Produktionskostnaderna för koldioxidneutrala drivmedel överstiger produktionskostnaderna för konventionell bensin och dieselolja i betydligt högre grad än den förutsedda kostnaden för minskningen av koldioxodskatten. Utan denna skattesänkning skulle detaljhandelspriset därför inte vara konkurrenskraftigt. Avsikten med skattenedsättningen är att kompensera en del av de produktionskostnader som tillkommer. Genom att ta bort denna ojämlikhet kan koldioxidneutrala drivmedel säljas till ett mera konkurrenskraftigt pris jämfört med konventionell bensin eller dieselolja.1.4. Den begärda nedsättningen av koldioxidskatten är avsedd för koldioxidneutrala drivmedel.Följande produkter anses på grundval av det biologiska ursprunget hos de kolatomer som de innehåller vara koldioxidneutrala drivmedel:- Animaliska och vegetabiliska fetter och derivat därav, enligt KN-nummer 1501 till 1518.- Alkoholer, enligt KN-nummer 2207 20 00 och 2905 11 00, som är denaturerade och inte av syntetiskt ursprung, samt liknande produkter.- Andra produkter tillverkade av biomassa.Nedsättningen av koldioxidskatten kommer att stå i proportion till det biologiska ursprunget hos bränslets kolatomer.1.5. Under förutsättning att det berörda drivmedlet uppfyller de ovannämnda kriterierna kommer skattenedsättningen att beviljas alla producenter i medlemsstaterna eller tredjeland vilkas produkt släpps ut på marknaden i Sverige. Nedsättningen av koldioxidskatten beviljas automatiskt och är inte förenad med ett tillämpnings- eller återbetalningssystem.2. Kommissionens bedömning2.1. Enligt artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG får rådet genom enhälligt beslut på kommissionens förslag tillåta en medlemsstat att införa ytterligare regler om skattebefrielse eller nedsättning av punktskatt om detta är motiverat av speciella hänsyn.De svenska myndigheterna har underrättat kommissionen om att de önskar införa ett undantag enligt artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG [4] för att kunna tillämpa en differentierad punktskattesats på koldioxidneutrala drivmedel.[4] Direktivet offentliggjort i EGT L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46).Övriga medlemsstater har i enlighet med direktiv 92/81/EEG underrättats om Sveriges ansökan.2.2. Ansökningar om befrielse eller nedsättning enligt artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG skall prövas på grundval av en bedömning av deras förenlighet med gemenskapens politik.EU har under flera år fört en politik som går ut på att minska koldioxidutsläppen. En milstolpe i denna riktning är Europeiska unionens undertecknande av Kyotoprotokollet nyligen [5].[5] Rådets beslut den 25 april 2002 om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Kyotoprotokollet till Förenta Nationernas ramkonvention om klimatförändringar, och gemensamt fullgörande av åtaganden inom ramen för detta.I meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén - Skattepolitiken i Europeiska unionen - Prioriteringar för de kommande åren [6], liksom i det sjätte miljöhandlingsprogrammet [7] framhålls att skatteåtgärder är ett av de instrument som kan användas för att åstadkomma en bättre integrering av miljö-och hälsoaspekterna i övriga politikområden.[6] KOM(2001) 260 slutlig.[7] KOM(2001) 547 slutlig.Den skattenedsättning som de svenska myndigheterna ansökt om överensstämmer därför med följande:- Gemenskapens miljöpolitik när det gäller att minska koldioxidutsläppen.- Gemenskapens energipolitik i syfte att sörja för en egen hållbar energiförsörjning.Kommissionen noterar att de faktiska totala punktskattesatserna (se nedanstående tabell) för drivmedel framställt från 100 % koldioxidneutrala källor är högre för biobränsle som används som ersättning för bensin än den minimiskattesats som tillämpas i gemenskapen. När det gäller ren biodiesel kan skattenivån ligga under miniminivån för den relevanta skattesatsen i gemenskapen, dvs. på 140 euro/1 000 liter. Genom den politiska kompromiss som uppnåtts beträffande förslaget till rådets direktiv rörande en ändring av direktiv 92/81/EEG om biobränslen [8] kan emellertid fullständig befrielse från punktskatter på mineraloljor beviljas under vissa omständigheter. Dessa villkor är uppfyllda i detta fall.[8] Förslag till rådets direktiv rörande en ändring av direktiv 92/81/EEG för att kunna tillämpa en nedsatt punktskattesats på vissa mineraloljor som innehåller biobränslen och på biobränslen. KOM(2001) 547 slutlig, EGT C 103 E, 30.4.2002, s. 217 - 220.>Plats för tabell>Den svenska regeringen kommer att hålla kontroll på priserna, så att det inte sker någon överkompensation till förmån för koldioxidneutrala drivmedel i förhållande till motsvarande fossila bränslen.När det gäller reglerna för statligt stöd kommer kommissionen att fatta ett beslut om förslagets förenlighet så snart rådet har bemyndigat Sverige att införa denna bestämmelse.3. BeslutKommissionen föreslår att rådet i enlighet med artikel 8.4 i rådets direktiv 92/81/EEG bemyndigar Sverige att fram till och med den 31 december 2007 i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG få tillämpa differentierade punktskattesatser på koldioxidneutrala drivmedel.Den faktiska punktskattesats som skall tillämpas på koldioxidneutrala drivmedel, vilka ersätter blyfri bensin, skall inte vara lägre än 320 euro per 1 000 liter.Den faktiska punktskattesats som skall tillämpas på koldioxidneutrala drivmedel, vilka ersätter dieselolja, skall inte vara lägre än 140 euro per 1 000 liter.På grundval av en årlig översyn som de svenska myndigheterna skall utföra skall nedsättningen av punktskatten anpassas så att merkostnaderna för framställning av koldioxidneutrala drivmedel inte överkompenseras.Förslag till RÅDETS BESLUT om att bemyndiga Sverige att i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG få tillämpa differentierade punktskattesatser på koldioxidneutrala drivmedelEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor [9], särskilt artikel 8.4 i detta,[9] EGT L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46).med beaktande av kommissionens förslag, ochav följande skäl:(1) I enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG har Sverige begärt att få tillämpa differentierade koldioxidskattesatser på koldioxidneutrala drivmedel. Övriga medlemsstater har i föreskriven ordning underrättats.(2) Utvecklingen av förnybara energikällor, särskilt biobränslen, har uppmuntrats i gemenskapen sedan 1985. Kommissionen antog den 7 november 2001 [10] en handlingsplan och två förslag till direktiv i syfte att främja användningen av ersättningsbränslen inom transportsektorn, inledningsvis genom reglerings- och beskattningsåtgärder som är avsedda att främja användning av biobränslen. Det undantag som de svenska myndigheterna ansökt om överensstämmer därför med gemenskapens politik när det gäller utveckling av sektorn för biobränslen, som är att skydda miljön och trygga en säker energiförsörjning.[10] KOM(2001) 547 slutlig, 7.11.2001.(3) I Sverige består den sammanlagda punktskatten på mineraloljeprodukter av två komponenter, nämligen energiskatten och koldioxidskatten. Enligt de svenska myndigheterna skulle koldioxidskatten kunna minskas till noll om de konventionella mineraloljeprodukterna i bensin och dieselolja ersattes med koldioxidneutrala drivmedel i blandad eller ren form. Nedsättningen av koldioxidskatten skulle stå i proportion till det biologiska ursprunget hos bränslets kolatomer.(4) Följande produkter anses på grundval av det biologiska ursprunget hos de kolatomer som de innehåller vara koldioxidneutrala drivmedel:- Animaliska och vegetabiliska fetter och derivat därav, enligt KN-nummer 1501 till 1518.- Alkoholer, enligt KN-nummer 2207 20 00 och 2905 11 00, som är denaturerade och inte av syntetiskt ursprung, samt liknande produkter.- Andra produkter tillverkade av biomassa.(5) Den differentierade skattesatsen skulle tillämpas på koldioxidneutrala drivmedel i produktions- eller importledet. Nedsättningen av koldioxidskatten skulle beviljas automatiskt och inte vara förenad med ett tillämpnings- eller återbetalningssystem.(6) Bestämmelserna i detta beslut påverkar inte tillämpningen av det tvingande undantaget för denaturerad alkohol och dess distribution i artikel 27.1 a och b i rådets direktiv 92/83/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker [11] eftersom den nu aktuella skatteåtgärden bara skulle tillämpas på det specifika fall när denaturerad alkohol används som bränsle eller bränsletillskott i enlighet med artikel 2.3 i direktiv 92/81/EEG.[11] EGT L 316, 31.10.1992, s. 21.(7) Produktionskostnaderna för koldioxidneutrala drivmedel överstiger produktionskostnaderna för konventionella drivmedel, och detaljhandelspriset för koldioxidneutrala drivmedel blir därför inte konkurrenskraftigt utan en nedsättning av koldioxidskatten. Avsikten med nedsättningen av punktskatten är att kompensera en del av de produktionskostnader som tillkommer för koldioxidneutrala drivmedel jämfört med kostnaderna för fossila bränslen. För att undvika överkompensation bör därför Sveriges regering regelbundet se över produktionskostnaderna för koldioxidneutrala drivmedel.(8) Det beviljade tillståndet bör gälla under en femårsperiod.(9) Kommissionen ser regelbundet över skattenedsättningar och skattebefrielser så att dessa inte snedvrider konkurrensen, förhindrar den inre marknadens funktion eller är oförenliga med gemenskapens politik på konkurrens-, miljö-, hälsoskydds-, energi- och transportområdena.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Sverige bemyndigas härmed tillämpa differentierade koldioxidskatter på koldioxidneutrala drivmedel.Artikel 2Följande produkter anses på grundval av det biologiska ursprunget hos de kolatomer som de innehåller vara koldioxidneutrala drivmedel:a) Animaliska och vegetabiliska fetter och derivat därav, enligt KN-nummer 1501 till 1518.b) Alkoholer, enligt KN-nummer 2207 20 00 och 2905 11 00, som är denaturerade och inte av syntetiskt ursprung, samt liknande produkter.c) Andra produkter tillverkade av biomassa.Med "biomassa" avses den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (bland annat material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall.Artikel 3Nedsättningen av koldioxidskatten skall stå i proportion till det biologiska ursprunget hos bränslets kolatomer.Artikel 4Den faktiska punktskattesats som skall tillämpas på koldioxidneutrala drivmedel, vilka ersätter blyfri bensin, skall inte vara lägre än 320 euro per 1 000 liter.Den faktiska punktskattesats som skall tillämpas på koldioxidneutrala drivmedel, vilka ersätter diesel, skall inte vara lägre än 140 euro per 1 000 liter.Artikel 5På grundval av en regelbunden översyn som de svenska myndigheterna skall utföra skall nedsättningen av punktskatten anpassas, med beaktande av ändringar i råvarupriset, så att merkostnaderna för framställning av koldioxidneutrala drivmedel inte överkompenseras.Artikel 6Detta beslut skall upphöra att gälla den 31 december 2007.Artikel 7Detta beslut riktar sig till Konungariket Sverige.Utfärdat i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförande


type: contracts

text:
 14.4.2005
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 95/44
 AKT–EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1/2005,
 tehty 8 päivänä maaliskuuta 2005,
 AKT–EY-ministerineuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta
 (2005/297/EY)
 AKT–EY-MINISTERINEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan 5 kohdan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 AKT–EY-suurlähettiläskomitea teki sille siirretyn toimivallan puitteissa 30 päivänä tammikuuta 2001 päätöksen N:o 1/2001 AKT–EY-ministerineuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta.
 (2)
 Työjärjestykseen olisi tehtävä joitain muutoksia, jotta otetaan huomioon uusien valtioiden liittyminen Euroopan unionin jäseniksi.
 (3)
 Gaboronessa, Botswanassa 6 päivänä toukokuuta 2004 pidetyssä AKT–EY-ministerineuvoston 29. istunnossa päätettiin näin ollen muuttaa työjärjestystä,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Istuntojen ajankohta ja paikka
 1. AKT–EY-kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EY-sopimus’, 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti AKT–EY-ministerineuvosto, jäljempänä ’neuvosto’, kokoontuu yleensä kerran vuodessa ja aina tarvittaessa jonkin osapuolen pyynnöstä.
 2. Neuvoston kutsuu koolle sen puheenjohtaja. Kokousten ajankohdat vahvistetaan osapuolten yhteisellä sopimuksella.
 3. Neuvosto kokoontuu joko Euroopan unionin neuvoston tavanomaisissa istuntopaikoissa tai AKT-valtioiden ryhmän sihteeristön toimipaikassa taikka jossakin AKT-valtiossa sijaitsevassa kaupungissa neuvoston tekemän päätöksen mukaisesti.
 2 artikla
 Asialista
 1. Puheenjohtaja laatii alustavan asialistan kutakin istuntoa varten. Se toimitetaan neuvoston jäsenille vähintään 30 päivää ennen istunnon alkamista. Alustavaan asialistaan otetaan kaikki ne asiat, joiden listalle ottamista koskeva pyyntö on toimitettu puheenjohtajalle viimeistään 30 päivää ennen istunnon alkamista.
 Alustavaan asialistaan otetaan asiat, joita koskevat asiakirjat on toimitettu neuvoston sihteeristölle hyvissä ajoin niiden toimittamiseksi edelleen neuvoston ja AKT–EY-suurlähettiläskomitean, jäljempänä ’komitea’, jäsenille viimeistään 21 päivää ennen istunnon alkamista.
 2. Neuvosto vahvistaa asialistan kunkin istunnon alussa. Kiireellisissä tapauksissa neuvosto voi päättää AKT-valtioiden tai yhteisön pyynnöstä sellaisten asioiden ottamisesta listalle, joiden osalta ei ole noudatettu 1 kohdassa annettuja määräaikoja.
 3. Alustava asialista voidaan jakaa A-, B- ja C-osaan.
 A-osaan otetaan asiat, jotka neuvosto voi hyväksyä ilman keskustelua.
 B-osaan otetaan asiat, joista neuvoston on keskusteltava ennen niiden hyväksymistä.
 C-osaan otetaan asiat, joista käydään epävirallinen näkemystenvaihto.
 3 artikla
 Päätöksenteko
 1. AKT–EY-sopimuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvosto tekee ratkaisut osapuolten yhteisellä sopimuksella.
 2. Neuvoston päätökset ovat päteviä ainoastaan, jos vähintään puolet Euroopan unionin neuvoston jäsenistä, yksi Euroopan yhteisöjen komission, jäljempänä ’komissio’, jäsen ja kaksi kolmasosaa AKT-valtioiden hallituksia edustavista jäsenistä on läsnä.
 3. Jos joku neuvoston jäsen on estynyt osallistumasta, hän voi lähettää tilalleen edustajan. Tällöin hänen on ilmoitettava puheenjohtajalle, kuka henkilö tai mikä valtuuskunta on valtuutettu edustamaan häntä. Edustajalla on kaikki estyneen jäsenen oikeudet.
 4. Neuvoston jäsenet voivat tuoda mukanaan neuvonantajia, jotka avustavat jäseniä.
 5. Kunkin valtuuskunnan kokoonpano toimitetaan puheenjohtajalle tiedoksi ennen kunkin istunnon alkamista.
 6. Euroopan investointipankin, jäljempänä ’pankki’, edustaja osallistuu neuvoston istuntoihin silloin, kun asialistalla on pankin toimialaa koskevia kysymyksiä.
 4 artikla
 Kirjalliset menettelyt
 Kiireellisessä tapauksessa neuvostoa voidaan pyytää tekemään ratkaisunsa kirjeenvaihdolla. Tästä menettelystä voidaan sopia joko neuvoston istunnossa tai komiteassa.
 Samaan aikaan kun tehdään päätös tämän menettelyn soveltamisesta, vastaamiselle voidaan asettaa määräaika. Määräajan päätyttyä neuvoston puheenjohtaja toteaa neuvoston kahden sihteerin selonteon perusteella, voidaanko saatujen vastausten perusteella katsoa, että asiasta vallitsee yhteisymmärrys.
 5 artikla
 Komiteat ja työryhmät
 Neuvosto voi perustaa komiteoita tai työryhmiä, joille se antaa tarpeelliseksi katsomiaan tehtäviä, kuten erityisesti yhteistyöaloja tai kumppanuuden erityiskysymyksiä koskevan päätöksenteon valmistelu.
 Näiden komiteoiden ja työryhmien työn valvonta voidaan antaa komitean tehtäväksi.
 6 artikla
 Rajoitetun kokoonpanon ministeriryhmät
 Istuntojensa aikana neuvosto voi antaa kokoonpanoltaan rajoitetuille, pariteettiperiaatteella muodostetuille ministeriryhmille tehtäväksi valmistella määrättyjä asialistan kohtia koskevat päätökset ja päätelmät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan soveltamista.
 7 artikla
 Ministerikomiteat
 1. AKT–EY-sopimuksen 83 artiklan mukaisesti perustetaan AKT–EY-kehitysrahoitusyhteistyökomitea. Neuvosto vahvistaa tämän komitean työjärjestyksen.
 2. Neuvosto käsittelee kauppapoliittiset kysymykset ja AKT–EY-sopimuksen 38 artiklalla perustetun AKT:n ja EY:n yhteisen kaupan alan ministerikomitean kertomukset.
 8 artikla
 Tarkkailijoina osallistuvat valtiot
 1. AKT–EY-sopimuksen niiden allekirjoittajavaltioiden edustajat, jotka sopimuksen voimaantulohetkellä eivät ole vielä saattaneet sopimuksen 93 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä päätökseen, voivat osallistua neuvoston istuntoihin tarkkailijoina. Tällöin heille voidaan antaa lupa osallistua neuvostossa käytäviin keskusteluihin.
 2. Sama sääntö koskee AKT–EY-sopimuksen 93 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja maita.
 3. Neuvosto voi valtuuttaa AKT–EY-sopimukseen liittymistä pyytäneen valtion edustajat osallistumaan neuvoston työskentelyyn tarkkailijoina.
 9 artikla
 Luottamuksellisuus ja viralliset julkaisut
 1. Ellei toisin päätetä, neuvoston istunnot eivät ole julkisia. Istuntoihin päästäkseen on esitettävä kulkulupa.
 2. Jollei neuvosto toisin päätä, sen päätöksentekoa koskee salassapitovelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita asiassa sovellettavia määräyksiä.
 3. Kukin osapuoli voi päättää julkaista neuvoston päätökset, päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot omissa virallisissa julkaisuissaan.
 10 artikla
 Vuoropuhelu valtioista riippumattomien toimijoiden kanssa
 1. Säännönmukaisten istuntojen ohella neuvosto voi kutsua AKT-valtioiden ja Euroopan unionin talous- ja yhteiskuntaelämän edustajia sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoita osallistumaan näkemystenvaihtoon tiedottaakseen niille asialistalla olevista kysymyksistä ja kuullakseen niiden lausunnot ja ehdotukset.
 2. Neuvoston sihteeristö huolehtii tällaisen talous- ja yhteiskuntaelämän sekä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa käytävän näkemystenvaihdon järjestämisestä. Tässä tarkoituksessa se voi komission suostumuksella siirtää tiettyjä tehtäviä kansalaisyhteiskuntaa edustaville järjestöille. Silloin, kun näkemystenvaihtoa käydään AKT-valtioiden talous- ja yhteiskuntaelämän edustajien kanssa, neuvoston sihteeristö voi antaa osan tehtävistä Euroopan yhteisöjen talous- ja sosiaalikomitean hoidettavaksi.
 3. Puheenjohtaja ottaa neuvoston sihteeristön ehdotuksesta asialistalle sellaiset kysymykset, joista käydään vuoropuhelua valtiosta riippumattomien toimijoiden kanssa. Kyseiset kohdat annetaan neuvoston muiden jäsenten tiedoksi samaan aikaan kunkin istunnon alustavan asialistan kanssa.
 11 artikla
 Alueita ja osa-alueita edustavat järjestöt
 AKT-valtioiden alueita ja osa-alueita edustavat järjestöt voivat lähettää edustajansa neuvoston ja komitean istuntoihin tarkkailijoina edellyttäen, että neuvosto on tehnyt asiasta ensin päätöksen.
 12 artikla
 Tiedonannot ja istuntojen pöytäkirjat
 1. Kaikki tässä työjärjestyksessä mainitut tiedonannot osoitetaan neuvoston sihteeristön toimesta AKT-valtioiden edustajille, AKT-valtioiden ryhmän sihteeristölle, jäsenvaltioiden pysyville edustajille, Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle.
 Jos tiedonanto koskee pankkia, se toimitetaan lisäksi sen pääjohtajalle.
 2. Kustakin istunnosta laaditaan pöytäkirja, johon kirjataan neuvoston tekemät päätökset.
 Neuvosto hyväksyy pöytäkirjan, minkä jälkeen tehtävää hoitava puheenjohtaja ja neuvoston kaksi sihteeriä allekirjoittavat sen. Pöytäkirjat säilytetään neuvoston arkistossa. Pöytäkirjasta toimitetaan jäljennös 1 kohdassa tarkoitetuille vastaanottajille.
 13 artikla
 Asiakirjat
 Jollei toisin päätetä, neuvosto tekee päätöksensä osapuolten virallisilla kielillä laadittujen asiakirjojen perusteella.
 14 artikla
 Asiakirjojen muoto
 1. AKT–EY-sopimuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut päätökset, päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot jaetaan artikloihin.
 Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut asiakirjat päätetään ilmaisulla ”Tehty [paikka] [aika]”; päivämääräksi laitetaan se päivä, jona neuvosto on hyväksynyt kyseisen asiakirjan.
 2. AKT–EY-sopimuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen päätösten nimenä on ”Päätös”, minkä perään merkitään järjestysnumero, tekopäivämäärä ja maininta aiheesta.
 Päätöksissä mainitaan niiden voimaantulopäivämäärä. Päätöksiin sisältyy seuraava virke: ”AKT-valtioiden, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden on omalta osaltaan toteutettava tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet.”.
 3. AKT–EY-sopimuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen päätöslauselmien, suositusten ja lausuntojen nimenä on ”Päätöslauselma”, ”Suositus” tai ”Lausunto”, minkä perään merkitään järjestysnumero, antamispäivämäärä ja maininta aiheesta.
 4. Puheenjohtaja allekirjoittaa neuvoston hyväksymät asiakirjat, jotka säilytetään neuvoston arkistossa.
 Neuvoston kaksi sihteeriä antavat nämä asiakirjat tiedoksi 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille vastaanottajille.
 15 artikla
 Puheenjohtajuus
 Neuvoston puheenjohtajana toimivat vuorotellen
 —
 1 päivästä huhtikuuta 30 päivään syyskuuta jonkin AKT-valtion hallituksen jäsen, ja
 —
 1 päivästä lokakuuta 31 päivään maaliskuuta Euroopan unionin neuvoston jäsen.
 16 artikla
 Komitea
 1. AKT–EY-sopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto voi siirtää osan toimivaltuuksistaan komitealle.
 2. Komitean kokoontumista koskevat edellytykset vahvistetaan sen työjärjestyksessä.
 3. Komitean tehtävänä on valmistella neuvoston istunnot ja hoitaa neuvoston sille uskomat tehtävät.
 17 artikla
 Osallistuminen yhteiseen edustajakokoukseen
 Neuvoston osallistuessa yhteisen edustajakokouksen istuntoihin sitä edustaa sen puheenjohtaja.
 Jos puheenjohtaja on estynyt, hän nimeää sijaisekseen jonkun neuvoston jäsenen.
 18 artikla
 Yhteisön politiikan johdonmukaisuus ja vaikutus AKT–EY-sopimuksen soveltamiseen
 1. Jos AKT-valtiot esittävät AKT–EY-sopimuksen 12 artiklan nojalla neuvottelupyynnön, neuvottelut järjestetään lyhyessä määräajassa; pääsääntöisesti neuvottelut on järjestettävä viidentoista päivän kuluessa pyynnön esittämisestä.
 2. Neuvottelut voi järjestää neuvosto, komitea, jompikumpi 7 artiklassa tarkoitetuista ministerikomiteoista tai tilapäisesti perustettu ryhmä.
 19 artikla
 Sihteeristö
 Neuvoston ja komitean sihteerintehtävistä huolehtivat pariteettiperiaatteen mukaisesti kaksi sihteeriä.
 Vastavuoroisen kuulemisen jälkeen AKT-valtiot nimeävät sihteereistä toisen ja yhteisö toisen.
 Sihteerit hoitavat tehtävänsä täysin itsenäisesti pyrkien toteuttamaan ainoastaan AKT–EY-sopimuksen tavoitteet pyytämättä tai ottamatta vastaan ohjeita yhdeltäkään hallitukselta, järjestöltä tai muulta viranomaiselta kuin neuvostolta ja komitealta.
 Neuvostolle tarkoitettu kirjeenvaihto osoitetaan sen puheenjohtajalle neuvoston sihteeristön toimipaikkaan.
 20 artikla
 Tällä päätöksellä kumotaan ja korvataan AKT–EY-ministerineuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta 30 päivänä tammikuuta 2001 tehty AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 1/2001.
 Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2005.
 AKT–EY-ministerineuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 J. ASSELBORN


type: caselaw

text:
30.5.98 EL Epiärglg Eugleqiäda sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm C 166/13
 Diacqaugä sgy tpoheärexy C-56/97 (1) Diacqaugä sgy tpoheärexy C-352/97 (1)
 (98/C 166/28) (98/C 166/32)
 Le diósang sgy 6gy Laqsiäot 1998 o Pqoäedqoy sot eäjsot
 slgälasoy sot Dijarsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm Le diósang sgy 23gy Laqsiäot 1998, o Pqoäedqoy sot
 apouórire sg diacqaugä sgy tpoheärexy C-56/97: Episqopgä Dijarsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg
 sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm jasó Cakkijgäy Dglojqasiäay. diacqaugä sgy tpoheärexy C-352/97: Episqopgä sxm Etqx-
 paøjxäm Joimosgäsxm jasó Iqkamdiäay.
 (1) EE C 108 sgy 5.4.1997.
 (1) EE C 357 sgy 22.11.1997.
 Diacqaugä sgy tpoheärexy C-339/95 (1)
 (98/C 166/29) Diacqaugä sgy tpoheärexy C-353/97 (1)
 Le diósang sgy 11gy Laqsiäot 1998, o Pqoäedqoy sot (98/C 166/33)
 Dijarsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg
 diacqaugä sgy tpoheärexy C-339/95 (aiäsgrg sot High Court Le diósang sgy 23gy Laqsiäot 1998, o Pqoäedqoy sot
 of Justice, Queen's Bench Division, Commercial Court, cia Dijarsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg
 sgm eäjdorg pqodijarsijgäy apouórexy): Compagnia di Navi- diacqaugä sgy tpoheärexy C-353/97: Episqopgä sxm Etqx-
 gazione Marittima j.kp. jasó Compagnie Maritime Belge paøjxäm Joimosgäsxm jasó Iqkamdiäay.
 j.kp.
 (1) EE C 357 sgy 22.11.1997.
 (1) EE C 351 sgy 30.12.1995.
 Diacqaugä sgy tpoheärexy C-310/96 (1) Diacqaugä sgy tpoheärexy C-101/97 (1)
 (98/C 166/30) (98/C 166/34)
 Le diósang sgy 11gy Laqsiäot 1998, o Pqoäedqoy sot
 Dijarsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg Le diósang sgy 26gy Laqsiäot 1998, o Pqoäedqoy sot
 diacqaugä sgy tpoheärexy C-310/96: Episqopgä sxm Etqx- Dijarsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg
 paøjxäm Joimosgäsxm jasó Barikeiäot sxm Jósx Vxqxäm. diacqaugä sgy tpoheärexy C-101/97: Episqopgä sxm Etqx-
 paøjxäm Joimosgäsxm jasó Isakijgäy Dglojqasiäay.
 (1) EE C 354 sgy 23.11.1996.
 (1) EE C 142 sgy 10.5.1997.
 Diacqaugä sgy tpoheärexy C-264/97 (1)
 (98/C 166/31)
 Diacqaugä sgy tpoheärexy C-286/96 (1)
 Le diósang sgy 20gäy Laqsiäot 1998, o Pqoäedqoy sot (98/C 166/35)
 Dijarsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm apouórire sg
 diacqaugä sgy tpoheärexy C-264/97 (aiäsgrg sot Tribunale Le diósang sgy 30gäy Laqsiäot 1998, o Pqoäedqoy sot peäl-
 amministrativo per la Sardegna cia sgm eäjdorg pqodija- psot slgälasoy sot Dijarsgqiäot sxm Etqxpaøjxäm Joi-
 rsijgäy apouórexy): SocietaÁ Appia Srl jasó Comune di mosgäsxm apouórire sg diacqaugä sgy tpoheärexy C-286/96:
 Cagliari jai SocietaÁ Cagliari Calcio SpA. Episqopgä sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm jasó Isakijgäy
 Dglojqasiäay.
 (1) EE C 271 sgy 6.9.1997.
 (1) EE C 294 sgy 5.10.1996.


text:
Marika Gombitová (* 12. september 1956, Turany nad Ondavou) je slovenská speváčka a skladateľka.
 Život
 Marika Gombitová sa narodila v Turanoch nad Ondavou pri Stropkove. Vyrastala v rodine, kde hudba vždy mala svoje čestné miesto. Má sestru a troch bratov, otec hral na husliach, v kostole na organe a krásne spieval. Študovala hru na klavíri v Ľudovej škole umenia v Stropkove, vyhrala aj okresnú súťaž gitaristov, ale najviac milovala spev a svoj veľký vzor Janis Joplin. Spievať začala ako trinásťročná so svojimi bratmi v amatérskej skupine Matador.
 Počas štúdia na Strednej priemyselnej škole strojníckej v Košiciach (absolvovala v roku 1976) spievala v skupine Profily (19721974) a tiež v košických tanečných orchestroch Júliusa Olajoša a Juraja Szabadoša.
 V roku 1976 prijala ponuku Jána Lehotského pripojiť sa k jeho skupine Modus a od 1. júla sa tak stala profesionálnou speváčkou. Sprvu hrala na conga a mala na starosti zbory. Bola ale trpezlivá, vytrvalo na sebe pracovala a čoskoro sa stala hlavnou speváčkou skupiny. V kapele sa okrem dobrých muzikantov zišlo silné spevácke trio Marika Gombitová, Miro Žbirka, Janko Lehotský – mená, ktoré sa čoskoro stali značkou kvality a poznávacím znakom Modusu. Skupine sa navyše podarilo presadiť s výhradne pôvodným repertoárom, do roku 1980 nahrala dva radové albumy a jeden anglický. Kapela Modus absolvovala počas piatich sezón niekoľko stoviek koncertov doma aj v zahraničí (Nemecko, Poľsko, Maďarsko, Juhoslávia, Bulharsko, Rusko, Vietnam a Laos). V tomto období nahrala aj Marika Gombitová svoje prvé dva radové albumy – Dievča do dažďa (1979) a Môj malý príbeh (1981). Od začiatku kariéry mala šťastie na dobré autorské zázemie. Spolupracovala s poprednými osobnosťami slovenskej hudobnej scény (Ján Lehotský, Pavol Hammel, Marián Varga, Ján Lauko) a zvlášť dlhoročným spojením s básnikom a textárom Kamilom Peterajom vytvorila štýl, prepájajúci rock a pop s šansónom a poéziou.
 Samostatnou kapitolou sú úspechy na Bratislavskej lýre, najvýznamnejšom slovenskom hudobnom festivale. So skupinou Modus sa tu predstavili prvýkrát v roku 1976 v nesúťažnej časti. Rok 1977 už priniesol kapele víťazstvo v podobe zlatej Bratislavskej lýry za pieseň „Úsmev“. V ďalšom ročníku (1978) súťažila Gombitová ako sólistka s piesňou „Študentská láska“ a vyspievala zlato v domácej i medzinárodnej súťaži. V roku 1979 prezentovala baladu „Vyznanie“ a získala striebro. V roku 1980 bola ocenená bronzovou BL za dueto s Jánom Lehotským „Tajomstvo hier“.
 Talent Mariky Gombitovej veľmi skoro prekročil aj hranice vlasti – jednu z cien získala na Schlagerfestivale v Drážďanoch a vrcholom bolo víťazstvo na medzinárodnom piesňovom festivale Intervízie v poľskom Sopote 1980 (s piesňami „Vyznanie“ a „Chcem sa s tebou deliť“).
 V roku 1980 si zahrala hlavnú úlohu v dnes už kultovom TV muzikáli Neberte nám princeznú. Lenže život sa neskladá len z víťazstiev. 30. novembra 1980, pri návrate z koncertu v Brne, následkom dopravnej nehody ochrnula od siedmeho stavca nadol. Symbolom nezdolnej vôle Mariky sa stalo vystúpenie na Bratislavskej lýre a v lete 1981 nahrávanie albumu Slnečný kalendár.
 Aj po nehode pokračovala v koncertovaní, jej dve koncertné turné „Mince na dne fontán“ a „Adresa ja, adresa ty“ trvali celkovo päť sezón. Vystupovala s nimi po celom Československu a štyrikrát vypredala pražskú Lucernu. S druhým turné získala hlavnú cenu v celoštátnej súťaži koncertných programov.
 Po viac ako 150 sólových koncertoch v období 19831987 sa sústredila predovšetkým na televízne a charitatívne vystúpenia. Do konca roka 1980 natočila päť desiatok televíznych programov a po nehode ďalších 110.
 Ku 2 sólovým albumom, natočeným pred úrazom, Marika Gombitová vydala ďalších 7 a 3 anglické verzie. Podieľala sa aj na ďalších 2 albumoch skupiny Modus.
 Na dvojalbume Mince na dne fontán z roku 1983 si prvú polovicu skladieb zložila sama a druhú Ján Lehotský. Za tento album získala Zlatý erb Opusu – za najlepšiu nahrávku roka.
 V roku 1984 vychádza piaty album No. 5, kde bola autorkou všetkých piesní. Aranžérsky sa podieľali Laco Lučenič a Peter Breiner.
 Aj na ďalších albumoch si zložila väčšinu skladieb. Piesne zo šiesteho albumu Voľné miesto v srdci (1986) tvorili základ nového koncertného turné "Adresa ja, adresa ty.
 Na ďalší úspešný album Ateliér duše (1987), ktorý nahrala s Vašom Patejdlom, zaradila aj dueto s Karlom Gottom „Neznámy pár“. S názvom „Ateliér duše“ tiež vyšla prvá hudobná videokazeta na slovenskom trhu.
 Ako prvá slovenská speváčka sa Gombitová objavila v rakúskej hitparáde Die Grossen Zehn. Na pozvanie Stevieho Wondera si s ním dvakrát zaspievala počas jeho návštevy Bratislavy. V dňoch Nežnej revolúcie vznikal v spolupráci s Andrejom Šebanom album Kam idú ľudia? (1990).
 Deviaty radový album Zostaň natočila v roku 1994 spoločne s Vašom Patejdlom a Gabom Dušíkom.
 V roku 1996 získala cenu Grand Prix Zväzu autorov a interpretov za celoživotný prínos populárnej hudbe.
 V roku 2000 si Marika Gombitová zložila nielen hudbu, ale aj text k piesni „Prosba“. Nasledovali dve duetá s Mirom Žbirkom „Nespáľme to krásne v nás“ (2001) a „Tajnosľubná“ (2005) a tiež pieseň z muzikálu Adam Šangala „Tak som chcela všetkých milovať“ (2007).
 V roku 2014 sa zapojila ako jediná žena medzi 20 osobnosťami českej a slovenskej kultúry do charitatívnej akcie na podporu ľudí, bojujúcich s nepriazňou osudu. Od tohto roku sa opäť zúčastňuje aj na ďalších charitatívnych a televíznych projektoch. V roku 2015 naspievala titulnú pieseň „Ten príbeh za náš sen stál“ pre rozprávku Sedem zhavranelých bratov. V septembri 2016 vystúpila ako hosť na turné Road to Abbey Road Mira Žbirku. V októbri sa konal v Bratislave jej narodeninový koncert Marika Gombitová & priatelia a vyšla kniha Úlomky spomienok, prvá oficiálna autobiografia, na ktorej vzniku sa Marika osobne podieľala. V decembri 2017 potešila svojich fanúšikov v Prahe vianočným koncertom Sen Mariky Gombitovej. V roku 2018 prevzala z rúk prezidenta Andreja Kisku Pribinov kríž I. triedy za mimoriadne zásluhy o kultúrny rozvoj Slovenskej republiky v oblasti populárnej hudby. V tom istom roku sa stala aj prvou ženou, ktorá získala Veľkú cena SOZA za celoživotné dielo. V roku 2019 získala Cenu Prešovského samosprávneho kraja.
 Dodnes sa jej hudobných nosičov predalo viac než milión. V exkluzívnej ankete 100 najlepších slovenských albumov je zo všetkých interpretov zastúpená najvyšším počtom titulov – deviatimi albumami.
 Marika Gombitová naspievala celkom 234 piesní, u 64 skladieb je podpísaná ako autorka hudby.
 Mnohokrát bodovala v anketách popularity – Zlatý slávik (3x striebro, 2x bronz), Slovenský slávik (2x zlato), Slávik (5x striebro, 2x bronz), OTO (zlato, 2x striebro, bronz, Sieň slávy).
 Stala sa hudobnou ikonou, získala mnohé ocenenia ako Speváčka storočia alebo Žena 21. storočia. Jej pieseň „Vyznanie“ zvíťazila v ankete Hit storočia a je asi najemotívnejšou skladbou v histórii slovenského popu. Marika Gombitová je živým príkladom, že pieseň sa nemusí len odspievať, ale dá sa aj prežiť. Je nazývaná „nekorunovanou kráľovnou slovenskej populárnej hudby“ a právom patrí medzi najvýraznejšie osobnosti slovenskej kultúry.
 Diskografia
 Sólová diskografia:
 1979 – Dievča do dažďa
 1981 – Môj malý príbeh
 1982 – Slnečný kalendár
 1983 – Mince na dne fontán
 1984 – Marika No5
 1986 – Voľné miesto v srdci
 1987 – Ateliér duše
 1990 – Kam idú ľudia?
 1994 – Zostaň
 Sólová diskografia (anglicky):
 1981 – Rainy Day Girl
 1984 – My Friend The Tree
 1985 – Marika No5
 So skupinou Modus:
 1979 – Modus
 1980 – Modus (anglická verzia)
 1980 – Balíček snov
 1981 – 99 zápaliek
 1983 – Záhradná kaviareň
 So skupinou Collegium musicum:
 1979 – On a ona
 Muzikál:
 1978 – Smoliari – naspievala ústrednú postavu, ktorú hrala Alena Michalidesová
 1981 – Neberte nám princeznú – hrala hlavnú postavu Katku
 Kompilácie:
 1985 – Moje najmilšie
 1993 – Polnočné otázky (16 naj/ 19841993)
 1998 – The best of the best
 2005 – Gold
 2007 – Vyznanie
 2010 – Duetá
 2021 – Zem menom láska
 Singel:
 1977 – Úsmev/ Deň ako z pohľadnice
 1977 – Boľavé námestie/ Ty vieš, mama
 1978 – Študentská láska (orchester G. Broma)/ Podnájom
 1978 – Študentská láska (skupina Vivat)/ Podnájom
 1979 – Vyznanie/ Malý veľký vlak
 1980 – Kufor a šál/ Nostalgia
 1980 – Domy na zbúranie/ Vieš byť zlá
 1980 – Svet stromov/ Tajomstvo hier
 1981 – Klaun z domu č. 6/ V slepých uličkách
 1981 – Cirkusový kôň/ Deň letí
 1981 – Chcem sa s tebou deliť/ Výmeny
 1982 – Srdcia dievčat/ Slnečný kalendár
 1983 – Aký som/ Záhradná kaviareň
 1986 – Nenápadná/ Mami, mami
 1987 – Slávnosť úprimných slov (EP)
 1990 – Tváre pred zrkadlom/ Ave Maria
 1994 – Paradiso/ Peklo milencov (promo)
 2000 – Prosba (promo)
 2001 – Nespáľme to krásne v nás (promo)
 2005 – Tajnosľubná (promo)
 2007 – Tak som chcela všetkých milovať (promo)
 2015 – Ten príbeh za náš sen stál
 Ocenenia
 1977 – zlatá Bratislavská lýra (s Modusom)
 1978 – zlatá Bratislavská lýra (v domácej aj medzinárodnej súťaži)
 1978 – Cena Štátneho výboru pre rozhlas pri Rade ministrov NDR
 1979 – strieborná Bratislavská lýra
 1979 – bronzový Zlatý slávik
 1980 – bronzová Bratislavská lýra (s Jánom Lehotským)
 1980 – strieborný Zlatý slavík
 1980 – Zlatá hlavná cena na Medzinárodnom festivale Intervízie v Sopote, Poľsko
 1981 – bronzový Zlatý slavík
 1982 – strieborný Zlatý slavík
 1983 – strieborný Zlatý slavík
 1983 – Pamätná medaila Slovkoncertu
 1984 – Zlatý erb Opusu za album Mince na dne fontán
 1986 – hlavná cena Ministerstva kultúry a cena divákov za koncertný program
 1989 – Zlatá medaila za celoživotný prínos k rozvoju kultúry na Slovensku
 1995 – Zlatá nota
 1996 – Veľká cena Zväzu autorov a interpretov '95 za celoživotný prínos populárnej hudbe
 1997 – zlatý Slovenský Slávik
 1998 – zlatý Slovenský Slávik
 1998 – strieborný Slávik
 1998 – čestné členstvo V-klubu '98
 1999 – bronzový Slávik
 2000 – Speváčka storočia
 2000 – strieborný Slávik
 2000 – OTO v kategórii Speváčka – 3. miesto
 2001 – OTO v kategórii Speváčka – 1. miesto
 2001 – strieborný Slávik
 2002 – strieborný Slávik
 2005 – strieborný Slávik
 2005 – OTO v kategórii Speváčka – 2. miesto
 2006 – bronzový Slávik
 2007 – Hit storočia za pieseň Vyznanie
 2007 – Čestné občianstvo obce Turany nad Ondavou
 2008 – Žena 21. storočia
 2010 – bronzový Český Slavík – Slavíci bez hranic
 2013 – Cena festivalu Andyho Warhola za šírenie slovenskej kultúry v zahraničí
 2014 – Čestné občianstvo mesta Stropkov
 2015 – Anketa OTO 2014 – 2. miesto v kategórii Speváčka, uvedenie do Siene slávy
 2015 – Anketa Slovenka roka – mimoriadne ocenenie za celoživotný prínos pre Slovensko
 2017 – Cena za šírenie dobrého mena a propagáciu obce Turany nad Ondavou
 2018 - Pribinov kríž I. triedy. za mimoriadne zásluhy o kultúrny rozvoj Slovenskej republiky v oblasti populárnej hudby
 2018 - Veľká cena SOZA za celoživotné dielo
 2019 - Cena Prešovského samosprávneho kraja
 Referencie
 Pozri aj
 Modus (hudobná skupina)
 Bratislavská lýra
 Externé odkazy
 Oficiálna stránka Mariky Gombitovej
 Slovenské popové speváčky
 Slovenské televízne herečky
 Slovenskí skladatelia modernej hudby
 Slovenskí speváci-skladatelia
 Modus (hudobná skupina)
 Osobnosti z Turian nad Ondavou
 Laureáti Pribinovho kríža I. triedy