text:
Wikiprojekti:Wiki Loves Monuments/Tampere – Wikipedia
 Kuvauskohteet Tampere[muokkaa wikitekstiä]
 Tampere Wikipediassa
 Entinen reaalilyseo
 koulurakennus Tampereella
 Sijainti 61.49642°N, 23.74801°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (302816) ja kohde (200235) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Entinen reaalilyseo (Q55025466) Wikidatassa
 Sijainti 61.50271°N, 23.65663°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 1000002008 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Harjun hautausmaa (Q65109576) Wikidatassa
 Sijainti 61.48333°N, 23.75083°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1243 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Hatanpään kartano (Q11861692) Wikidatassa
 Hervannan keskusakseli on Tampereella Hervannan kaupunginosassa sijaitseva julkisten rakennusten kokonaisuus, joka on suunniteltu ja rakennettu vuosina 1974–1989. Keskusakseli kuuluu arkkitehtipari Raili ja Reima Pietilän päätöihin, ja se muodostaa valtakunnallisesti merkittävän kulttuuriympäristön.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1248 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Hervannan keskusakseli (Q30560113) Wikidatassa
 Arkkitehdit Reima Pietilä, Raili Pietilä
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Hervannan keskusakseli.
 Sijainti 61.44972°N, 23.84639°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Hervannan seurakunta- ja vapaa-aikakeskus (Q19607019) Wikidatassa
 Hervannan toimintakeskus on arkkitehtipari Raili ja Reima Pietilän suunnittelema, vuonna 1989 valmistunut rakennuskokonaisuus, joka sijaitsee Tampereen Hervannassa. Toimintakeskus on osa niin sanottua Hervannan keskusakselia, jonka Pietilät suunnittelivat 1970-luvulla. Tampereen kaupunki tilasi heiltä näyttäviä julkisia rakennuksia elävöittämään Hervannan betonista kerrostalolähiötä. Keskusakseliin kuuluu toimintakeskuksen lisäksi seurakunta- ja vapaa-aikakeskus sekä liikekeskus, jotka valmistuivat vuonna 1979.
 Sijainti 61.45028°N, 23.84833°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Hervannan toimintakeskus (Q26256593) Wikidatassa
 Duo on Tampereen Hervannassa sijaitseva liikekeskus. Sen alkuperäisen osan on suunnitellut arkkitehtipariskunta Raili ja Reima Pietilä, ja se valmistui syksyllä 1979. Liikekeskus on osa Pietilöiden suunnittelemaa Hervannan keskusakselia, joka on valtakunnallisesti merkittävä julkisten rakennusten kokonaisuus. Sillä haluttiin aikoinaan parantaa Hervannan betonilähiömäistä ilmettä.
 Sijainti 61.45083°N, 23.85056°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kauppakeskus Duo (Q5495698) Wikidatassa
 Sijainti 61.49783°N, 23.75183°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 4502 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Hämeenpuisto (Q11864073) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Hämeenpuisto.
 Sijainti 61.4972°N, 23.7492°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305037) ja kohde (200600) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Aleksanterin kirkko (Q1569430) Wikidatassa
 Aleksanterin koulu on Hämeenpuiston ja Hallituskadun kulmassa Tampereen Kaakinmaalla sijaitseva peruskoulu, joka on osa Wivi Lönnin koulua. Se on Tampereen vanhin koulu ja yksi kaupungin suurimmista.lähde? Aleksanterin koulun suunnitteli arkkitehti Wivi Lönn ja rakennustyöt saatiin valmiiksi vuonna 1904. Aleksanterin koulua kunnostettiin vuosina 1999–2001.
 Sijainti 61.49639°N, 23.75028°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Aleksanterin koulu (Q11850690) Wikidatassa
 Amurinlinna on Tampereella Amurin kaupunginosassa sijaitseva asuntokortteli, jonne rakennettiin vuosina 1949–1955 Finlaysonin työntekijöiden työsuhdeasuntoja. Korttelin rakennukset suunnitteli professori, arkkitehti Erik Bryggman ja pääurakoitsijana toimi Rakennustoimisto Tähtinen & Sola Oy. Amurinlinnan kortteliin valmistui yhteensä 344 asuntoa ja asukkaita niihin tuli noin 950.
 Sijainti 61.5001°N, 23.75056°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Amurinlinna (Q18658674) Wikidatassa
 Eteläpuisto on Tampereella Pyhäjärven rannassa sijaitseva puistoalue. Se rakennettiin jaksoittain vuosina 1915–1917 ja 1928–1929. Puiston suunnitteli kaupungininsinööri K. Vaaramäki ja sen rakentamista johti kaupunginpuutarhuri Onni Karsten. Eteläpuistossa ovat Suomen paksuimmat mongolianvaahtera- ja paperikoivuyksilöt. Puistossa on myös vuonna 1950 valmistunut Wäinö Aaltosen Osuustoimintamuistomerkki ja vuonna 1953 pystytetty Yrjö Liipolan tekemä Fabian Klingendahlin rintakuva.
 Sijainti 61.49056°N, 23.75417°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Eteläpuisto (Q7570319) Wikidatassa
 Klingendahl on Tampereella sijaitseva, nykyään toimisto- ja asuintiloina käytettävä rakennus. Klingendahl on vanha teollisuusrakennus, jossa toimi vielä 1950-luvulla Fabian Klingendahlin perustama Klingendahl Oy, joka valmisti lankaa.
 Sijainti 61.49184°N, 23.75233°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Klingendahl (Q11871984) Wikidatassa
 Laivayhtiön talo on arkkitehti Birger Federleyn suunnittelema, vuonna 1908 valmistunut jugendtyylinen kuusikerroksinen asuinkerrostalo Hämeenpuisto 6:ssa Tampereen Amurin kaupunginosassa. Talon vuonna 1939 tehdyt muutostyöt suunnitteli rakennusmestari Heikki Tiitola.
 Sijainti 61.50183°N, 23.75019°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Laivayhtiön talo (Q20250048) Wikidatassa
 Puistolinna on arkkitehti Jaakko Tähtisen suunnittelema, vuonna 1934 valmistunut kuusikerroksinen asuinrakennus Hämeenpuiston ja Puutarhakadun kulmassa Tampereen Amurin kaupunginosassa. Sen vieressä on Tampereen pääkirjasto Metso.
 Sijainti 61.49885°N, 23.75074°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Puistolinna (Q11888995) Wikidatassa
 Pyynikin kirkkopuisto on puisto Tampereen keskustassa Kaakinmaan kaupunginosassa Aleksanterin kirkon ympärillä ja länsipuolella. Alun perin paikalla sijaitsi vuonna 1785 perustettu Tampereen vanha hautausmaa, joka oli kaupungin ensimmäinen. Sen käyttö päättyi 1880-luvulla, kun Kalevankankaalle oli valmistunut uusi hautausmaa vuonna 1880. Samana vuonna hautausmaan ja Esplanadin väliin alettiin rakentaa Aleksanterin kirkkoa, jonka peruskivi laskettiin 2. maaliskuuta 1880.
 Sijainti 61.49702°N, 23.74598°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 1000024613 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Pyynikin kirkkopuisto (Q11889316) Wikidatassa
 Tampereen Työväen Teatteri on Tampereella vuodesta 1901 lähtien toiminut teatteri ja Suomen ainoa ammattiteatterina toimiva työväenteatteri. Teatteri on Tampereen Teatterin lisäksi toinen Tampereen suuri teatteri, jossa käy vuosittain noin 150 000 katsojaa. Ensi-iltoja on vuosittain noin 10 ja esityksiä yli 500.
 Sijainti 61.49528°N, 23.75167°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen Työväen Teatteri (Q11896281) Wikidatassa
 Arkkitehti Martti Jaatinen
 Tampereen kaupungin pääkirjasto sijaitsee Tampereen keskustassa Hämeenpuiston puolivälissä. Se on Tampereen kaupunginkirjaston päätoimipiste.
 Sijainti 61.4981°N, 23.7506°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen kaupungin pääkirjasto (Q11896298) Wikidatassa
 Tampereen työväentalo, tunnettu myös nimellä Puistotorni, on Tampereella Hämeenpuiston ja Hallituskadun kulmauksessa sijaitseva työväentalo. Se vihittiin käyttöön marraskuussa 1900 ja rakennusta on sen jälkeen laajennettu useita kertoja. Tampereen työväentalossa toimii nykyään Lenin-museon lisäksi muun muassa sosialidemokraattisten paikallisjärjestöjen toimistoja, Tampereen yliopiston viestinnän, median ja teatterin yksikön tiloja, juhlasali Konsu sekä ravintola. Talon omistaa Tampereen Työväenyhdistys. Samalla tontilla sijaitsee myös vuonna 1985 valmistunut Tampereen Työväen Teatterin rakennus.
 Sijainti 61.49584°N, 23.75171°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen työväentalo (Q18662274) Wikidatassa
 Arkkitehti Heikki Tiitola
 Tampereen Kaleva on yksi yhtenäisimmistä ja laajimmista kaupunginosista, joka on toteutettu toisen maailmansodan jälkeen funktionalismin kaavoitusperiaatteiden mukaisesti.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1253 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kalevan kirkko ja kaupunginosa (Q30560168) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Kalevan kirkko ja kaupunginosa.
 Kaleva on Tampereen kaupunginosa sekä kolmen kaupunginosan – Kalevan, Liisankallion ja Kalevanrinteen – muodostama alue Tampereen itäisessä kantakaupungissa. Alueella on asukkaita 10 167 (2017). Siellä sijaitsevat muun muassa Kalevan kirkko ja Tampereen suurin uimahalli Tampereen uintikeskus. Kalevan naapurikaupunginosat ovat lännessä Tammela, etelässä Järvensivu, idässä Hakametsä ja Kissanmaa sekä pohjoisessa Petsamo.
 Sijainti 61.49693°N, 23.80014°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kaleva (Q990596) Wikidatassa
 Sijainti 61.49917°N, 23.79139°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kalevala-muistomerkki (Q11869205) Wikidatassa
 Sijainti 61.49912°N, 23.79395°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305038) ja kohde (200601) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kalevan kirkko (Q2577991) Wikidatassa
 Tampereen vankileiri oli Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 Tampereen Kalevankankaalla toiminut vankileiri, jossa oli enimmillään yli 10 000 punavankia. Sitä on kutsuttu myös Suomen ensimmäiseksi keskitysleiriksi.
 Sijainti 61.49517°N, 23.79802°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen vankileiri (Q18662277) Wikidatassa
 Sijainti 61.49333°N, 23.795°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1452 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kalevankankaan hautausmaa (Q5402635) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Kalevankankaan hautausmaa.
 Kalevankangas on harju Tampereella noin kilometri keskustasta itään. Kalevankankaalla on Kalevankankaan hautausmaa. Harjun eteläpuolella on Iidesjärvi, ja harjun etelärinnettä pitkin kulkee junarata Jyväskylään. Sisällissodan aikaan harju oli taistelujen tapahtumapaikka ja vankileirin sijaintipaikka. Harju on syntynyt jääkauden loppuvaiheessa noin 8 000 eaa..
 Sijainti 61.4936°N, 23.7912°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kalevankangas (Q20913604) Wikidatassa
 kappeli Tampereella
 Sijainti 61.49406°N, 23.79438°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (310432) ja kohde (203612) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kalevankankaan kappeli (Q55026795) Wikidatassa
 Arkkitehdit Wäinö Gustaf Palmqvist, Einar Sjöström
 varhaismetallikautinen lapinraunio Tampereella
 Sijainti 61.82023°N, 23.8236°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010044 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Kapeenniemi (Q65109598) Wikidatassa
 pronssi- ja rautakautinen lapinraunio Tampereella
 Sijainti 61.7704°N, 23.76479°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010049 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Kirvessaari (Q65109600) Wikidatassa
 Koljonsaari
 Sijainti 61.68447°N, 23.7866°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010045 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Koljonsaari (Q65109594) Wikidatassa
 Sijainti 61.73313°N, 23.80104°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010046 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Kontusaari (Q65109602) Wikidatassa
 Kukkojenkivenmäki
 rautakautinen polttokenttäkalmisto Tampereella
 Sijainti 61.49092°N, 23.86001°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010020 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Kukkojenkivenmäki (Q65109593) Wikidatassa
 poistettu pronssi- ja rautakautinen lapinraunio Tampereella (ei rauhoitettu)
 Sijainti 61.51222°N, 23.77182°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010013 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Lapinniemi (Q65109577) Wikidatassa
 Lappi on kaupunginosa Tampereella lähellä Näsijärveä ja Kaupin puistoaluetta. Siellä asuu noin 700 henkilöä. Lapista puhuttaessa viitataan yleensä Lapinniemeen. Kaupunginosassa sijaitsee muun muassa Koukkuniemen vanhainkoti, joka on Euroopan suurimpia vanhainkoteja. Alueella toimii lisäksi pursiseuroja ja vuoden 1990 asuntomessuille valmistui kylpylä ja asuntoja vanhaan tehdasrakennukseen.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1247 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Lappi (Q18660494) Wikidatassa
 Lentävänniemi 2
 Sijainti 61.53163°N, 23.72563°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010042 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Lentävänniemi 2 (Q65109597) Wikidatassa
 Lielahden rautatieasema on rautatieliikennepaikka Tampereen Lielahdessa. Se sijaitsee sekä Tampere–Seinäjoki-radalla että Tampere-Pori-radalla. Porin radan aikainen Lielahden ylikäytävä korvattiin vuonna 1927 Thure Hellströmin suunnittelemalla punatiilisella asemarakennuksella. Asema palveli pitkään kaupunginosan teollisuusyrityksiä. Nykyisen aseman kohdalta rakennettiin jo vuonna 1915 teollisuusraide Lielahden sellutehtaalle.
 Sijainti 61.50964°N, 23.67947°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 4219 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Lielahden rautatieasema (Q21282190) Wikidatassa
 Messukylän kirkko on luterilainen kirkko Tampereella. Se on Messukylän kaupunginosan kahdesta kirkosta uudempi. Puhtaaksi muurattu tiilikirkko rakennettiin korvaamaan huonokuntoinen Messukylän vanha kirkko, ja se valmistui vuonna 1879.
 Sijainti 61.48377°N, 23.8482°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305041) ja kohde (200604) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Messukylän kirkko (Q11882220) Wikidatassa
 Messukylän vanha kirkko on keskiaikainen harmaakivikirkko Messukylän kaupunginosassa Tampereella. Kirkko on Tampereen vanhin rakennus. Sitä on kansankielessä kutsuttu suojeluspyhimyksensä Mikaelin mukaan myös Mikoksi.
 Sijainti 61.48485°N, 23.84219°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305040) ja kohde (200603) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Messukylän vanha kirkko (Q435748) Wikidatassa
 Aunessilta on Tampereella entisen Teiskon kunnan alueella Kämmenniemen kaupunginosassa sijaitseva graniittinen, vuosina 1898–1899 rakennettu yksiaukkoinen holvisilta, jonka kokonaispituus on 46,7 metriä ja vapaa aukko 19 metriä. Sillan kaideväli on 4,6 metriä ja alikulkukorkeus 6 metriä. Aunessilta on perustettu kalliolle. Paarlahden sisämaavuonon ylittävän sillan on suunnitellut arkkitehti Georg Schreck. Sillan ylitti Tampereen ja Ruoveden välinen maantie, joka numeroitiin 1970-luvulla seututie 338:ksi. Silta oli yleisen liikenteen käytössä vuoteen 1983 saakka, kunnes sen korvaava Kaitaveden silta valmistui lähistölle. Aunessilta on nykyisin entisöity museosillaksi, ja se on vain kevyen liikenteen käytössä. Sillalle on kulku Kaitaveden sillan pohjoispuolelta olevalta levähdysalueelta. Silta kuuluu Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Sillan mielenkiintoisen muotoinen kiviholvi on Suomen suurin ja pohjoismaisestikin merkittävän kokoinen.
 Sijainti 61.63097°N, 23.8375°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Aunessilta (Q11853481) Wikidatassa
 Sijainti 61.50747°N, 23.75815°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010012 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Myllysaari (Q65109582) Wikidatassa
 Myyrysniemi
 Sijainti 61.75381°N, 23.77192°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010048 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Myyrysniemi (Q65109574) Wikidatassa
 Pappulanmäki
 Sijainti 61.48787°N, 23.86323°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010021 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Pappulanmäki (Q65109591) Wikidatassa
 Pispalanrinteen poikkeuksellinen sijainti jyrkkärinteisellä harjulla kahden järven välissä on tehnyt siitä Suomen tunnetuimman 1800- ja 1900-lukujen taitteessa suurten kaupunkien ulkopuolelle, kaavoittamattomalle maalle ilman valvontaa rakentuneista työväen asuinalueista. "Mökin sai tehdä ihan mielensä mukaisen: pitkittäin, poikittain, vinottain; hirrestä, laudasta, sahanpurusta, tiilestä, betonista; maalata vaikka raitaiseksi; jatkaa, korottaa, tehdä jiirejä, pykäliä, portaita, siltoja, kaaveleita.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1246 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Pispalanrinne (Q30689581) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Pispalanrinne.
 Pispalan kirkko on yksi Tampereen seurakuntayhtymään kuuluvan Harjun seurakunnan kolmesta kirkosta. Se sijaitsee Ala-Pispalassa Bertel Strömmerin piirtämän, vuonna 1949 valmistuneen seurakuntatalon yhteydessä. Pispalan vanhan puisen kirkon tuhouduttua tulipalossa vuonna 1968 uusi kirkko päätettiin rakentaa seurakuntatalon laajennukseksi, ja arkkitehti Jaakko Ilveskosken suunnittelema laajennusosa vihittiin käyttöön vuonna 1971.
 Sijainti 61.50619°N, 23.70483°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Pispalan kirkko (Q15149299) Wikidatassa
 Pispalan uittotunneli sijaitsee Tampereella. Se kulkee Hyhkyn, Ala-Pispalan ja Santalahden kaupunginosien ali. Sitä alettiin rakentaa syksyllä 1966, ja se valmistui vuonna 1968. Tunnelia pitkin oli tarkoitus uittaa puutavaraa nippuina Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tukinuittoon sitä ei kuitenkaan tarvittu, vaan se säilyi käyttämättömänä yli 40 vuotta, kunnes se otettiin vuonna 2013 käyttöön veneiden kuljetustunnelina sekä kävelijöiden ja pyöräilijöiden kulkuväylänä.
 Sijainti 61.50583°N, 23.697°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Pispalan uittotunneli (Q5493204) Wikidatassa
 Rajaportin sauna on Tampereen Ylä-Pispalassa sijaitseva Suomen vanhin edelleen toiminnassa oleva yleinen sauna. Saunan toiminta alkoi vuonna 1906.
 Sijainti 61.50222°N, 23.71972°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Rajaportin sauna (Q7285757) Wikidatassa
 Pyhien Aleksanteri Nevskin ja Nikolauksen kirkko
 Sijainti 61.4953°N, 23.7719°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305385) ja kohde (200964) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Pyhien Aleksanteri Nevskin ja Nikolauksen kirkko (Q9187509) Wikidatassa
 Pyynikin näkötorni on Tampereen Pyynikinharjulle vuonna 1929 valmistunut näkötorni. Apulaiskaupunginarkkitehti Vilho Kolhon suunnittelema 26 metriä korkea torni sijaitsee 152 metrin korkeudella merenpinnasta Pyynikinharjun laella. Torni on rakennettu Ahvenanmaalta louhitusta punagraniitista, jota on tuotu aikoinaan Ahvenanmaalta Tampereelle suurin määrin. Sen juurella toimii munkeistaan tunnettu Pyynikin Munkkikahvila.
 Sijainti 61.49633°N, 23.732°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 2218 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Pyynikin näkötorni (Q3533268) Wikidatassa
 Sijainti 61.4975°N, 23.74167°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1245 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Pyynikinrinne (Q18661537) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Pyynikinrinne.
 Sijainti 61.4956°N, 23.7431°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Pyynikin urheilukenttä (Q11889320) Wikidatassa
 Pyynikintori tuttavallisesti Plassi on Tampereen Pyynikinrinteellä sijaitseva entinen kauppapaikka. Pyynikintori rajautuu pohjoisesta Pirkankatuun, etelästä F. E. Sillanpään katuun ja idästä sekä lännestä Pyynikintori-nimiseen katuun. Nykyään alue toimii linja-autoasemana ja autojen pysäköintialueena. Pyynikintorin laidalla sijaitsevat Tampereen lyseon lukio, Tampereen konservatorio sekä Pyynikin urheilukenttä. Pyynikintorin vieressä on pienempi Heinätori.
 Lue ja muokkaa kohdetta Pyynikintori (Q11889322) Wikidatassa
 Tampereen Adventtikirkko on Suomen Adventtikirkon Tampereen seurakunnan käyttämä kirkkorakennus Pyynikinrinteen kaupunginosassa. Adventistien ohella kirkkotilaa käyttää myös Suomen Evankelisluterilaisen Lähetyshiippakunnan Johanneksen seurakunta. Rinnakkaiselon mahdollistaa Adventistien käsitys lauantaista pyhäpäivänä.
 Sijainti 61.49764°N, 23.73764°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen Adventtikirkko (Q20915283) Wikidatassa
 Sijainti 61.52625°N, 23.72982°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010003 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Reuharinniemi (Q31028588) Wikidatassa
 Sijainti 61.49763°N, 23.69064°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010006 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Saunasaari (Q65109584) Wikidatassa
 Sikosuonmäki
 mahdollinen rautakautinen uhrilehto Tampereella
 Sijainti 61.49371°N, 23.87184°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010024 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Sikosuonmäki (Q65109579) Wikidatassa
 Sijainti 61.498°N, 23.7593°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 5020 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tammerkoski (Q18662234) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Tammerkoski.
 Commercen talo on Tampereella Hämeenkadun varrella ja Keskustorin laidalla niin kutsutulla Jugendtorilla sijaitseva viisikerroksinen asuin- ja liiketalo, joka on valmistunut vuonna 1899. Tyylisuunnaltaan varhaisjugendia edustavan talon suunnitteli helsinkiläinen arkkitehtitoimisto Andersin, Jung ja Bomanson. Talon nimi tulee ranskan kielen kauppaa tarkoittavasta sanasta.
 Sijainti 61.49742°N, 23.75972°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Commercen talo (Q18658716) Wikidatassa
 Hämeensilta on Tampereen keskustassa sijaitseva Tammerkosken ylittävä silta, jonka kautta kulkee kaupungin pääväylä Hämeenkatu. Betoni- ja kivirakenteinen silta on valmistunut vuonna 1929. Hämeensilta on 68 metriä pitkä yksiaukkoinen holvisilta, jonka kantavat osat ovat teräsbetonia ja julkisivut on verhoiltu Kalvolan punertavalla graniitilla. Sillan kaiteilla on neljä Wäinö Aaltosen veistosta, joita pidetään yhtenä 1920-luvun klassistisen kuvanveistosuuntauksen merkittävimmistä edustajista.
 Sijainti 61.49792°N, 23.76361°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Hämeensilta (Q17319120) Wikidatassa
 Sijainti 61.4982°N, 23.7608°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Keskustori (Q11896302) Wikidatassa
 Kymmenenmiehen talo
 Kymmenenmiehen talo on Tampereella Hämeenkatu 27:ssä sijaitseva viisikerroksinen asuin- ja liiketalo joka on valmistunut 1907. Jugendtyylisen talon suunnitteli arkkitehti Birger Federley. Talo sai nimensä sen rakennuttaneen kiinteistöyhtiön 10 osakkaan mukaan.
 Sijainti 61.49714°N, 23.7555°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kymmenenmiehen talo (Q18660365) Wikidatassa
 Otra Oy:n liiketalo
 Sijainti 61.49722°N, 23.75656°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Otra Oy:n liiketalo (Q11885980) Wikidatassa
 Palanderin talo sijaitsee Tampereen Keskustorin etelälaidalla Jugend-torilla. Kuusikerroksisessa rakennuksessa on muun muassa useita myymälöitä ja toimistoja. Rakennuksen kolme ylintä kerrosta ovat suurimmaksi osaksi yksityishenkilöiden asuntoina. Keskustorin puolella ylimmässä kerroksessa keskellä oli ateljeehuoneisto, joka on yksi talon kuuluisimmista osista. Siellä ovat työskennelleet useat koti- ja ulkomaiset taiteilijat, tunnetuimpina Hugo Simberg ja Kimmo Kaivanto. Ateljee oli pitkään Tampereen kaupungin hallinnassa.
 Sijainti 61.49706°N, 23.76058°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Palanderin talo (Tampere) (Q11886485) Wikidatassa
 Arkkitehti Birger Federley
 Sijainti 61.49719°N, 23.76167°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Selinin talo (Q18661934) Wikidatassa
 Tampereen Stockmann on Suomen toiseksi vanhin ja toiseksi laajin Stockmann-tavaratalo. Se on avattu keväällä 1957. Nykyisellä paikallaan Hämeenkadun alkupäässä se on toiminut vuodesta 1981 lähtien. Tavarataloa on laajennettu useita kertoja.
 Sijainti 61.4986°N, 23.7708°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Stockmannin Tampereen tavaratalo (Q5483383) Wikidatassa
 Sumeliuksen talo on Tampereella Keskustorin itälaidalla sijaitseva nelikerroksinen asuin- ja liiketalo, joka on valmistunut 1901. Jugendtyylisen talon suunnitteli arkkitehtitoimisto Grahn, Hedman & Wasastjerna ja sen rakennuttaja oli kauppias, myöhemmin vuorineuvos Gösta Sumelius.
 Sijainti 61.49767°N, 23.76244°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Sumeliuksen talo (Q18662095) Wikidatassa
 Sijainti 61.49786°N, 23.76621°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Suomen Pankin talo (Q18662123) Wikidatassa
 Tammerontalo on Tampereella osoitteessa Hämeenkatu 18 sijaitseva liike- ja toimistotalo. Talon kaksi alinta kerrosta ovat vuosilta 1907 ja 1909, neljä ylintä kerrosta puolestaan vuodelta 1926. Talo on saanut nimensä siinä vuonna 1942 avatun Tammeron kahvilan mukaan.
 Sijainti 61.49768°N, 23.75829°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tammerontalo (Q18662236) Wikidatassa
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen Raatihuone (Q4356287) Wikidatassa
 Arkkitehti Georg Schreck
 Tampereen kauppahalli on Tampereen keskustassa Hämeenkadun ja Hallituskadun välissä sijaitseva Pohjoismaiden suurin kauppahalli, joka avattiin vuonna 1901. Kauppahallin pohjapinta-ala on 2 100 m2 ja tilavuus noin 18 500 m3. Kauppahalli päätettiin rakentaa Tampereelle suureksi paisuneen ja säännöstelemättömän torikaupan seurauksena. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Hjalmar Åberg. Rakennustöiden suunnittelu aloitettiin vuonna 1894 ja rakentaminen vuonna 1899. Vuonna 1973 rakennus suojeltiin Hämeen lääninhallituksen päätöksellä. Kauppahallin Hämeenkadun puoleisella sivulla sijaitsevan virastotalon suojelukiista käytiin vuosina 1972–1983 ja se päättyi suojelijoiden voittoon. Åbergin suunnittelema virastotalo kuuluu samaan rakennuskokonaisuuteen kuin kauppahalli.
 Sijainti 61.49706°N, 23.75883°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305653) ja kohde (201311) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen kauppahalli (Q15055323) Wikidatassa
 Tempon talo on Tampereen Nalkalassa osoitteessa Hämeenkatu 15 sijaitseva kuusikerroksinen asuin- ja liiketalo, joka on valmistunut vuonna 1939. Talo on saanut nimensä rakennuksessa yli 30 vuoden ajan toimineen tavaratalo Tempon mukaan. Funktionalismia edustavan rakennuksen suunnitteli arkkitehti Bertel Strömmer.
 Sijainti 61.49772°N, 23.76286°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tempon talo (Q18662332) Wikidatassa
 Tuotannon talo on Tampereella Hämeenkatu 26:ssa sijaitseva viisikerroksinen liike- ja toimistotalo, jonka suunnitteli arkkitehti Birger Federley vuonna 1914. Talo edusti alun perin tyyliltään myöhäisjugendia, mutta se vaurioitui talvisodan aikana 1940 pommituksessa ja sitä seuranneessa tulipalossa. Arkkitehti Bertel Strömmerin sodan jälkeen 1941 suunnittelemien muutosten jälkeen talo edustaa nykyisin tyyliltään lähinnä funktionalismia. Talo on saanut nimensä sen omistavan SOK:laisen Osuusliike Tuotannon mukaan.
 Sijainti 61.49758°N, 23.75531°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tuotannon talo (Q20962143) Wikidatassa
 Tuulensuun talo on Tampereella Hämeenkadun ja Hämeenpuiston kulmauksessa Tammerkosken kaupunginosassa sijaitseva kuusikerroksinen asuin- ja liiketalo, joka valmistui vuonna 1929. 1920-luvun klassisismia edustavan talon suunnitteli arkkitehti Bertel Strömmer. Talon kahdessa alimmassa kerroksessa oli elokuvateatteri ja liiketiloja, neljässä ylimmässä kerroksessa asuntoja.
 Sijainti 61.49739°N, 23.75325°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tuulensuun talo (Q18662501) Wikidatassa
 Kulttuuritalo Laikku on 28. huhtikuuta 2018 avattu taide- ja tapahtumakeskus, joka sijaitsee Tampereen Keskustorin laidalla Tammerkosken läheisyydessä. Rakennus on tunnettu aiemmin nimellä Vanha kirjastotalo, sillä se on Tampereen kaupunginkirjaston entinen pääkirjasto. Talon ovat suunnitelleet Jussi ja Toivo Paatela, ja se on valmistunut vuonna 1925.
 Sijainti 61.49875°N, 23.7621°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Vanha kirjastotalo (Q11900349) Wikidatassa
 Arkkitehti Jussi Paatela
 Sijainti 61.49858°N, 23.76104°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305036) ja kohde (200599) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Vanha kirkko (Q10502462) Wikidatassa
 Tampereen vanha kirkon tapuli
 Osa Rakennusperintörekisterin kohdetta Vanha kirkko.
 Rakennus (303166) ja kohde Vanha kirkko (200599) Rakennusperintörekisterissä.
 Rakennus (303166) ja kohde (200599) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen vanha kirkon tapuli (Q64031252) Wikidatassa
 Tammerkosken teollisuusmaisema on maamme ensimmäinen ja tunnetuin teollinen kaupunkimaisema.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 5021 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampellan tehdasalue (Q29974201) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Tampellan tehdasalue.
 Sijainti 61.50223°N, 23.75498°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305034) ja kohde (200597) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Finlaysonin kirkko (Q5450560) Wikidatassa
 Arkkitehti Frans Ludvig Calonius
 Finlaysonin palatsi on Tampereella Wilhelm von Nottbeckin puistossa Finlaysonin tehdasalueella sijaitseva rakennus. Uusrenessanssityylinen palatsi valmistui vuonna 1899. Sen suunnittelija oli Lambert Pettersson ja rakennuttajana toimi Alexander von Nottbeck.
 Sijainti 61.50283°N, 23.75655°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Finlaysonin palatsi (Q11859623) Wikidatassa
 Sijainti 61.50168°N, 23.75977°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennuskohde (201049) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Finlaysonin tehdasalue (Q15846380) Wikidatassa
 Finlaysonin tehtaan Kuusvooninkinen, tehdasrakennus 1
 Osa Rakennusperintörekisterin kohdetta Finlaysonin tehdasalue.
 Sijainti 61.50175°N, 23.76003°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (306534) ja kohde Finlaysonin tehdasalue (201049) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Finlaysonin tehtaan Kuusvooninkinen, tehdasrakennus 1 (Q55599182) Wikidatassa
 Arkkitehti Carl Lesszig
 Finlaysonin tehtaan tehdasrakennus 2
 Sijainti 61.50206°N, 23.76001°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (306533) ja kohde Finlaysonin tehdasalue (201049) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Finlaysonin tehtaan tehdasrakennus 2 (Q55599183) Wikidatassa
 Finlaysonin tehtaan tehdasrakennus 5
 Sijainti 61.50145°N, 23.76006°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (306536) ja kohde Finlaysonin tehdasalue (201049) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Finlaysonin tehtaan tehdasrakennus 5 (Q55599185) Wikidatassa
 Finlaysonin tehtaan turbiinirakennus 22
 Sijainti 61.50168°N, 23.76037°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (306535) ja kohde Finlaysonin tehdasalue (201049) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Finlaysonin tehtaan turbiinirakennus 22 (Q55599202) Wikidatassa
 Itäinenkatu on kävelykatu, joka sijaitsee Tampereen keskustassa Finlaysonin vanhalla tehdasalueella. Se on pohjois-eteläsuuntainen kevyen liikenteen ja huoltoajon väylä, joka sijoittuu Finlaysoninkadun ja Satakunnankadun väliin. Satakunnankadun eteläpuolella katulinja jatkuu Aleksis Kiven katuna.
 Lue ja muokkaa kohdetta Itäinenkatu (Q64495352) Wikidatassa
 Väinö Linnan aukio on Tampereen keskustassa Finlaysonin vanhalla tehdasalueella sijaitseva aukio. Se on osa Tammerkosken teollisuusmaisemaa, jonka Museovirasto on vuonna 2009 luokitellut valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Nykyään aukiota ympäröivissä rakennuksissa toimii muun muassa Työväenmuseo Werstas ja Mehiläisen yksityissairaala.
 Lue ja muokkaa kohdetta Väinö Linnan aukio (Q64026380) Wikidatassa
 Sijainti 61.5004°N, 23.7608°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Frenckellin paperitehdas (Q11860074) Wikidatassa
 Herrainmäki on Tampereella Tampellan kaupunginosassa sijaitseva kallioinen mäki, joka on aikoinaan toiminut Tampellan tehtaan johdon asuinalueena. Nykyään se on kaupungin omistama puisto. Herrainmäki on Tampereen ydinkeskustan korkein kohta, ja se on osa valtakunnallisesti merkittävää Tammerkosken teollisuusmaisemaa. Asemakaavassa se on määritelty historiallisesti ja kaupunkikuvallisesti merkittäväksi puistoksi.
 Lue ja muokkaa kohdetta Herrainmäki (Q64667515) Wikidatassa
 Hotelli Tammer, viralliselta nimeltään Radisson Blu Grand Hotel Tammer, on vuonna 1929 rakennettu hotelli Tampereen Kyttälän kaupunginosassa, Satakunnankadun ja Rongankadun risteyksessä lähellä Tammerkoskea.
 Sijainti 61.50083°N, 23.765°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (308236) ja kohde (201317) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Hotelli Tammer (Q5912034) Wikidatassa
 Kehräsaari on Tampereella Ratinan suvannon rannalla, Laukontorin ja Koskikeskuksen välissä, Nalkalan kaupunginosassa sijaitseva kauppa- ja yrityskeskus. Kehräsaari on aikoinaan ollut saari, jolla on toiminut ensin neulatehdas ja sittemmin kehräämö.
 Sijainti 61.49667°N, 23.76333°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Kehräsaari (Q11870691) Wikidatassa
 Konsulinsaari on pieni saari Tampereen Jussinkylässä Tammerkosken yläjuoksulla.
 Sijainti 61.50111°N, 23.76222°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Konsulinsaari (Q28720977) Wikidatassa
 Koskipuisto on Tampereella, Kyttälän kaupunginosassa, Tammerkosken itärannalla sijaitseva puistoalue. Koskipuistoa vastapäätä Tammerkosken länsirannalla on Kirjastonpuisto – joka tosin käsitetään toisinaan myös osaksi Koskipuiston kokonaisuutta. Tammerkoski rantoineen on yksi Suomen kansallismaisemista.
 Sijainti 61.5°N, 23.765°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Koskipuisto (Q18660189) Wikidatassa
 Sijainti 61.49639°N, 23.76278°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Metsä Board Tako (Q11882282) Wikidatassa
 Näsilinna on uusbarokkinen palatsi Tampereen Näsikalliolla. Sen rakennutti Finlaysonin pietarilaislähtöisen patruunan Wilhelm von Nottbeckin poika Peter von Nottbeck. Vuonna 1898 valmistuneen palatsin alkuperäinen nimi oli Milavida. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Karl August Wrede. Nimen Milavida merkitys ja historia ei ole tiedossa.
 Sijainti 61.50417°N, 23.75333°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Näsilinna (Q16318809) Wikidatassa
 Palatsinraitin silta on kevyen liikenteen silta Tampereella. Silta ylittää Tammerkosken yhdistäen Finlaysonin ja Tampellan kaupunginosat. Rakennustyöt alkoivat vuonna 2009 ja teräsbetonisilta avattiin käyttöön vuonna 2012.
 Sijainti 61.50345°N, 23.75773°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Palatsinraitin silta (Q18661186) Wikidatassa
 Patosilta on Tampereella Tammerkosken ylittävä kevyen liikenteen silta, joka otettiin käyttöön vuonna 2000. Se sijaitsee Satakunnansillan eteläpuolella keskikosken voimalapadon päällä ja yhdistää Tammerkosken ja Kyttälän kaupunginosat.
 Sijainti 61.50033°N, 23.7625°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Patosilta (Q29586408) Wikidatassa
 Plevna on Finlaysonin tehdasalueella Tampereen keskustassa sijaitseva entinen teollisuusrakennus, jonka tiloissa toimii nykyään panimoravintola Plevna ja Finnkino-ketjun elokuvateatteri.
 Sijainti 61.50102°N, 23.75831°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Plevna (Q18661362) Wikidatassa
 Sijainti 61.50097°N, 23.76222°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Satakunnansilta (Q11892560) Wikidatassa
 Tammerkoski on koski Tampereella Näsijärven ja Pyhäjärven välillä. Korkeusero järvien välillä on 18 metriä, ja vesi virtaa koskessa etelään eli Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tampere on aikoinaan alkanut rakentua tämän kosken rannalle. Tammerkosken rannat ovat Suomen vanhimpiin kuuluvaa teollisuusmiljöötä, johon kuuluvat muun muassa Finlaysonin ja Tampellan tehtaat. Nykyään kosken varrella toimii enää vain Takon kartonkitehdas, mutta monet vanhoista tehdasrakennuksista ovat yhä jäljellä. Tammerkoski on yksi Suomen kansallismaisemista.
 Sijainti 61.49806°N, 23.76389°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tammerkoski (Q222028) Wikidatassa
 Tampellan masuuni
 Tampellan masuuni sijaitsi Tampereella Tammerkosken itärannalla nykyisellä Tampellan alueella vuosina 1844–1884.
 Sijainti 61.50347°N, 23.7596°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 1000002011 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampellan masuuni (Q28721595) Wikidatassa
 Sijainti 61.50124°N, 23.7649°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen keskuspaloasema (Q20249811) Wikidatassa
 Tampereen linja-autoasema ympäristöineen
 Tampereen linja-autoasema on 1900-luvun alkupuolen moottoriliikenteen kasvuun ja linja-autoasemien syntyvaiheeseen liittyvän uuden rakennustyypin edustava esimerkki.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 3966 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen linja-autoasema ympäristöineen (Q30690332) Wikidatassa
 Tampereen rautatieasema on maailmansotien välisen ajan merkittävimpiä asemarakennushankkeita Suomessa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 2197 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen rautatieasema ja veturitallit (Q30690589) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Tampereen rautatieasema ja veturitallit.
 Tampereen rautatieasema on Tamperetta palveleva rautatieasema, joka on Suomen merkittäviä rautatieasemia ja sijaitsee Suomen pääradan varrella. Se on vuoden 2015 matkustajamäärillä mitattuna Suomen toiseksi vilkkain rautatieasema Helsingin päärautatieaseman jälkeen.
 Sijainti 61.49861°N, 23.77306°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennuskohde (200360) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen rautatieasema (Q801513) Wikidatassa
 Tampereen asema-alueen veturitalli 1
 Osa Rakennusperintörekisterin kohdetta Tampereen rautatieasema.
 veturitalli Tampereella
 Sijainti 61.49705°N, 23.7755°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (304210) ja kohde Tampereen rautatieasema (200360) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen asema-alueen veturitalli 1 (Q55599648) Wikidatassa
 Tampereen asema-alueen veturitalli 2
 Sijainti 61.49647°N, 23.77599°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (304212) ja kohde Tampereen rautatieasema (200360) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen asema-alueen veturitalli 2 (Q55599649) Wikidatassa
 Tampereen asema-alueen veturitallien konttorirakennus
 toimistorakennus Tampereella
 Sijainti 61.49685°N, 23.77534°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (304211) ja kohde Tampereen rautatieasema (200360) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen asema-alueen veturitallien konttorirakennus (Q55595954) Wikidatassa
 Tampereen rautatieaseman asemarakennus
 asemarakennus Tampereella
 Sijainti 61.49856°N, 23.773°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (303923) ja kohde Tampereen rautatieasema (200360) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen rautatieaseman asemarakennus (Q55594952) Wikidatassa
 Arkkitehti Otto Flodin
 Tampereen stadion on Tampereella Ratinan kaupunginosassa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1965. Stadionin kapasiteetti on 16 800 katsojaa.
 Sijainti 61.4925°N, 23.76417°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1242 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen stadion (Q1419146) Wikidatassa
 Sijainti 61.498°N, 23.76686°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (302978) ja kohde (200022) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen teletalo (Q55026854) Wikidatassa
 Tampereen tuomiokirkko on rakennettu vuosina 1902–1907. Se sijaitsee Tampereella Jussinkylässä. Ennen vuotta 1923, jolloin siitä tuli Tampereen hiippakunnan tuomiokirkko, kirkko tunnettiin Johanneksen kirkkona. Arkkitehtonisestikin merkittävän kirkon on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck, jolla oli suunnittelunsa esikuvana mm. Finströmin kirkko. Kirkko ja sen taideteokset edustavat kansallisromanttista tyylisuuntaa.
 Sijainti 61.50251°N, 23.7698°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305035) ja kohde (200598) Rakennusperintörekisterissä.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1251 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen tuomiokirkko (Q1236638) Wikidatassa
 Sijainti 61.49343°N, 23.78392°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennuskohde (200030) Rakennusperintörekisterissä.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1005 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen yleinen sairaala (Q23040320) Wikidatassa
 Tampereen yleisen sairaalan eristysosasto
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Tampereen yleinen sairaala.
 Sijainti 61.49303°N, 23.78585°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (302814) ja kohde Tampereen yleinen sairaala (200030) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen yleisen sairaalan eristysosasto (Q55597767) Wikidatassa
 Tampereen yleisen sairaalan sairaalarakennus
 sairaala Tampereella
 Sijainti 61.49328°N, 23.78368°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (302811) ja kohde Tampereen yleinen sairaala (200030) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen yleisen sairaalan sairaalarakennus (Q55598016) Wikidatassa
 Tampereen yleisen sairaalan sauna- ja asuinrakennus
 asuintalo Tampereella
 Sijainti 61.49317°N, 23.78641°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (302815) ja kohde Tampereen yleinen sairaala (200030) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen yleisen sairaalan sauna- ja asuinrakennus (Q55595152) Wikidatassa
 Tampereen yleisen sairaalan talousrakennus
 Sijainti 61.49355°N, 23.7856°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (302813) ja kohde Tampereen yleinen sairaala (200030) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tampereen yleisen sairaalan talousrakennus (Q55598799) Wikidatassa
 Tunnetun kirkonrakentaja Matti Åkerblomin rakentama 1780-luvun ristikirkko, pappila sekä Teiskolan kartano talouskeskuksineen muodostavat pienimuotoisen, vesistöjen tarjoamien kulkuyhteyksien varaan rakentuneen kulttuurimaiseman kiinnekohdat. Teiskolan ja Koveron vanhojen kylien muodostamaan kulttuurimaisemaan Kirkkojärven rannalla kuuluu mäen harjanteella oleva puukirkko tapuleineen, pappila Salonsaaressa ja Teiskolan kartano sekä maisemaa mukaileva maantienlinja kivisiltoineen.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1249 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Teiskolan kulttuurimaisema (Q30690203) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Teiskolan kulttuurimaisema.
 Teiskola on Tampereen Polsossa entisen Teiskon kunnan alueella Teiskolanlahden ja Kirkkojärven välisellä alueella sijaitseva kartano. Tila muodostui vuonna 1663. Luutnantti Johan Tammelander osti Teiskolan tilan vuonna 1794, ja siitä lähtien tila on ollut Tammelanderin suvun omistuksessa. Tilan päärakennus on valmistunut vuonna 1810.
 Sijainti 61.67417°N, 23.82722°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Teiskolan kartano (Q11896797) Wikidatassa
 Sijainti 61.67319°N, 23.84792°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305042) ja kohde (200605) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Teiskon kirkko (Q15148013) Wikidatassa
 Teiskon kirkon tapuli
 Osa Rakennusperintörekisterin kohdetta Teiskon kirkko.
 Rakennus (303161) ja kohde Teiskon kirkko (200605) Rakennusperintörekisterissä.
 Rakennus (303161) ja kohde (200605) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Teiskon kirkon tapuli (Q64031253) Wikidatassa
 Tirkkosen talo on Tampereella Kauppakadun ja Kuninkaankadun kulmassa sijaitseva kolmikerroksinen liiketalo, joka on valmistunut vuonna 1901. Jugendtyylisen talon suunnittelivat arkkitehdit Lars Sonck ja Birger Federley, ja sen rakennutti kauppaneuvos Nikolai Tirkkonen.
 Sijainti 61.49827°N, 23.75733°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305655) ja kohde (201312) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Tirkkosen talo (Q18662377) Wikidatassa
 Arkkitehdit Birger Federley, Lars Sonck
 Veijankuja
 Sijainti 61.48815°N, 23.86905°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010022 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Veijankuja (Q65109573) Wikidatassa
 Viinikan kirkko on vuosina 1930–1932 rakennettu ja 29. toukokuuta 1932 käyttöön vihitty kirkko Tampereella, Viinikan kaupunginosassa. Kirkon 50-metrinen torni erottuu kaupunginosan tunnusmerkkinä kauas Iidesjärven ympäristössä.
 Sijainti 61.48645°N, 23.78553°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Rakennus (305039) ja kohde (200602) Rakennusperintörekisterissä.
 Lue ja muokkaa kohdetta Viinikan kirkko (Q14911581) Wikidatassa
 Viinikan ja Nekalan omakoti- ja pienkerrostaloalueet ovat 1900-luvun alkupuolen ja jälleenrakennuskauden korkeatasoisesti suunniteltuja, osittain kunnallisen asuntotuotannon turvin toteutettuja asuinalueita. Viinikan kirkko on ensimmäinen suomalainen kirkkorakennus, jossa saman katon alle yhdistettiin kirkkosali, seurakunnallinen työkeskus ja pappila. Viinikan pientaloalueen rakennuskanta muodostuu kadun varteen tiiviisti rakennetuista satulakattoisista yhden tai useamman perheen taloista ja kahdesta säilyneestä kunnallisesta rivitalosta.
 Rakennettu kulttuuriympäristö 1244 RKY-palvelussa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Viinikka-Nekalan pientaloalue (Q30184968) Wikidatassa
 Osa rakennettua kulttuuriympäristöä Viinikka-Nekalan pientaloalue.
 Nekala on Tampereen kaupunginosa ja alue, joka muodostuu Nekalan, Vihiojan ja Jokipohjan kaupunginosista. Virallisesti Nekala, Vihioja ja Jokipohja ovat Tampereen XXIV, XXV ja XXVI kaupunginosat. Etelässä Nekalan alue rajoittuu Vihiojan puroon, lännessä Lempääläntiehen, pohjoisessa Pahalammen puistoon, Viinikan bulevardinomaiseen puistoon ja lopulta Iidesjärveen sekä idässä Muotialantiehen. Nekalaa ympäröivät pohjoispuolelta Viinikan kaupunginosa, eteläpuolelta Taatala, Koivistonkylä ja Veisu, länsipuolelta rautatie ja Hatanpää sekä itäpuolelta Muotialan lähiö. Vihioja – yläjuoksullaan nimeltään Houkanoja – saa alkunsa Houkanjärvestä Kangasalan puolelta ja laskee Pyhäjärven Vihilahteen.
 Sijainti 61.48333°N, 23.79056°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Lue ja muokkaa kohdetta Nekala (Q6989789) Wikidatassa
 poistettu rautakautinen hautapaikka Tampereella (ei rauhoitettu)
 Sijainti 61.47397°N, 23.87568°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010023 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Vilusenharju (Q65109580) Wikidatassa
 Ämmämäki
 Sijainti 61.54604°N, 23.8989°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.
 Arkeologinen kohde 837010032 Muinaisjäännösrekisterissä
 Lue ja muokkaa kohdetta Ämmämäki (Q65109585) Wikidatassa
 Noudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Wikiprojekti:Wiki_Loves_Monuments/Tampere&oldid=17504564”
 Sivua on viimeksi muutettu 15. elokuuta 2018 kello 09.21.


type: wikipedia

text:
Das Hello! Project (, Harō! Purojekuto; oft verkürzt zu , Harō! Puro, oder H!P) ist der gemeinsame offizielle Fanclub von mehreren japanischen Idols unter der Kultur-Sparte der Dachgesellschaft UP-FRONT. Das Hello! Project ist vor allem für die Gruppe Morning Musume bekannt, welche seit den späten 1990er Jahren eine der bekanntesten japanischen Idolgruppen ist.
 Heutzutage wird das Hello! Project nicht mehr rein als Fanclub der Beteiligten gesehen, sondern als eine Art Zusammenschluss oder eine „Untergesellschaft“ von UP-FRONT, zumal es einen weiteren Fanclub innerhalb des Hello! Projects gibt.
 Geschichte
 Erfolgreiche Anfangszeit 1998–2002
 Das Hello! Project wurde im Januar 1998 unter dem Namen Hello! als offizieller, gemeinsamer Fanclub für Morning Musume und die Künstlerin Michiyo Heike gegründet. Im August desselben Jahres gab es ein erstes gemeinsames Konzert. Bereits 1999 wuchs der Zusammenschluss um die Untergruppen Tanpopo und Petitmoni sowie die Gruppen Taiyou to Ciscomoon, Coconuts Musume, Country Musume und Melon Kinenbi und die Solistin Chinatsu Miyoshi. Im April wurde der Fanclub in Hello! Project umbenannt.
 Über Castings gelangten immer mehr Mitglieder in das Hello! Project, unter anderem Aya Matsuura im Jahr 2000. Im selben Jahr wurden die ersten sogenannten Shuffle Units geformt: Alle Mitglieder wurden auf insgesamt drei Gruppen aufgeteilt, die jeweils eine Single herausbrachten. Durch diese Verkäufe standen sie im Wettbewerb zueinander. Bis 2005 wurden die Mitglieder jedes Jahr in neue Shuffle Units eingeteilt. Ebenfalls im Jahr 2000 erhielt der Fanclub mit Hello! Morning eine eigene Fernsehsendung auf dem Kanal TV Tokyo.
 Der Name Hello! Project wurde zum ersten Mal 2001 in der allgemeinen Öffentlichkeit bekannt. Yuko Nakazawa, bis dahin Leader von Morning Musume, verließ die Gruppe und wurde zum Leader des gesamten Hello! Projects ernannt.
 Haromageddon ab 2002
 Mitte des Jahres 2002 wurden große Umstrukturierungen für das Hello! Project angekündigt. Am 31. Juli fand eine entsprechende Konferenz mit dem Produzenten Tsunku im Hotel Nikko Tokyo statt. Aufgrund des Datums werden die Geschehnisse auch als 7/31 Vorfall () beschrieben. Geläufiger ist jedoch die Bezeichnung Haromageddon (). Das Kofferwort in Anlehnung an Harmagedon (auf japanisch ; Harumagedon) lässt erahnen, dass viele Fans nicht mit den Änderungen einverstanden waren.
 Insbesondere die Graduation von Maki Goto aus Morning Musume traf viele Fans schwer und wird bis heute als Zäsur in der Geschichte der Gruppe gesehen, zumal sie zur Zeit ihres Abgangs gerade mal 16 Jahre alt war. Auch die beliebten Untergruppen Minimoni, Tanpopo und Petitmoni verloren ihre beliebtesten Mitglieder und machten einen Stilwechsel durch. Negativ aufgenommen wurde auch die Tatsache, dass plötzlich Mitglieder in die Gruppen kamen, die vorher nicht in Morning Musume tätig waren – was zuvor ein wichtiges Merkmal war. Tanpopo veröffentlichte nur noch eine Single, Petitmoni bekam sogar nur ein Lied auf einer Kompilations-CD. Danach verschwanden beide Untergruppen für mehrere Jahre von der Bildfläche. Michiyo Heike verließ den Fanclub komplett. Das Debüt der Hello Pro Kids, aus welchen später die Gruppen Berryz Kobo und °C-ute hervorgehen sollten, wurde besonders kritisch gesehen: Bestand der Zusammenschluss zuvor vor allem aus Teenagern und Erwachsenen, standen jetzt mehrere Kinder im Grundschulalter auf der Bühne. Entsprechend schlecht verkauften sich die Veröffentlichungen beider Gruppen in den ersten Jahren.
 Die Unsicherheit über die Änderungen war ebenfalls ein großes Thema. Sie wurden nicht auf einmal angekündigt, sondern stufenweise durchgeführt. Die Mitglieder selbst wussten oft nicht über die Planungen Bescheid. In einer Folge der Radiosendung „Young Town Doyoubi“ antwortete Yuko Nakazawa auf Nachfragen mit „Wir wissen von nichts, bitte fragen Sie den Präsidenten [von UP-FRONT]“.
 Die Verkaufszahlen aller Gruppen im Hello! Project sanken daraufhin, wobei diese Veränderung auch bei anderen Künstlerinnen und Künstlern in Japan zu beobachten ist und zum Teil am veränderten Konsumverhalten der japanischen Bevölkerung lag. Hierbei ist zu beachten, dass die Oricon-Charts, das wichtigste Chart-System der japanischen Musikindustrie, bis 2017 nur den Verkauf physischer Kopien zählten, die japanische Bevölkerung jedoch schon in den frühen 2000er Jahren Musik auf ihr Mobiltelefon herunterladen konnte.
 Elder Club und Wonderful Hearts 2006–2009
 Mit dem Debüt von Berryz Koubou, °C-ute und v-u-den wuchs das Hello! Project auf eine Größe, welche die Organisation von Events und Konzerten unmöglich machte. Für eine bessere Koordination wurde es stattdessen in zwei Gruppen eingeteilt: Wonderful Hearts beinhaltete das „junge“ Hello! Project, die minderjährigen Mitglieder sowie die Hauptgruppe Morning Musume. Auch das Trainingsprogramm Hello Pro Egg wurde dazugezählt. Unter dem Elder Club fanden sich hingegen die erwachsenen Mitglieder des Hello! Projects wieder, wie zum Beispiel die Solistinnen und ehemalige Mitglieder von Morning Musume.
 Das Projekt startete in den Folgejahren mehrere Expansionsversuche im In- und Ausland. In Japan selbst baute man bereits 2005 die Unterabteilung Hello Pro Kansai auf. Aus ihr stammen die Sängerin Irori Maeda, die Gruppe SI☆NA und mehrere Mitglieder, die später zu den Hello! Pro Kenshūsei wechselten. Zu den Bekanntesten gehört Akari Uemura, Leader von Juice=Juice. Hello Pro Kansai änderte seinen Namen 2008 in UP-FRONT KANSAI um. Ihr einziger noch aktiver Akt, Lovelys, tritt häufig bei Hello! Project-Konzerten in der Kansai-Region auf.
 Umfangreicher war das Engagement in Taiwan. Nachdem Morning Musume im März 2007 mit Li Chun und Qian Lin ihre ersten chinesischen und damit ihre ersten und einzigen nicht-japanischen Mitglieder überhaupt bekamen, startete das Hello! Project 2008 die Unterabteilung Hello Pro Taiwan. Aus einem Casting debütierten die Gruppen Ice Creamusume und Frances & Aiko. Während letztere moderaten Erfolg in Taiwan hatten, konnte Ice Creamusume nie Fuß im Musikgeschäft fassen. 2012 wurde jeder Hinweis auf Hello Pro Taiwan von der offiziellen Website des Hello! Projects gelöscht. Weniger bekannt ist, dass das Hello! Project im Jahr 2009 auch ein Casting in Südkorea veranstaltete. Die Gewinnerin Jang Daeyon () war bei einigen wenigen Konzerten als Hintergrundtänzerin aktiv und nahm an einem S/mileage-Casting teil, verließ die Agentur UP-FRONT jedoch 2013 ohne weiteres Engagement.
 2008 war das erste Mal seit zehn Jahren, dass Morning Musume nicht am Jahresendprogramm Kōhaku Uta Gassen teilnahm. Die Gruppe kam seitdem nicht mehr zurück. Einzig Satoda Mai von Country Musume wurde in die Sendung eingeladen und war damit das letzte Mitglied des Hello! Projects, das in dieser auftrat.
 2009 stellte eine Zäsur in der Geschichte des Fanclubs dar. Am Ende der Wintertour traten die Wonderful Hearts und der Elder Club zusammen in einem Konzert auf, um letzteren zu verabschieden. Alle Mitglieder des Elder Clubs verließen nach dem Konzert das Hello! Project und Yuko Nakazawa übergab die Leitung an Ai Takahashi. Das Jahr brachte jedoch auch positive Entwicklungen. Die Gruppe S/mileage debütierte im April 2009 und erfreute sich schnell großer Beliebtheit. Im Laufe des Jahres kamen die Untergruppen Tanpopo, Minimoni und Petitmoni sowie ZYX, Aa! und v-u-den mit neuer Besetzung und neuen Liedern zurück. Unter dem Namen Chanpuru () veröffentlichten sie ein Album. Für die Musical-Adaption „Cinderella the Musical“ wurde zudem die Gruppe High-King gegründet.
 Mobekimasu, COOL HELLO und neue Gruppen 2010–2015
 Ohne ihren Counterpart lösten sich die Wonderful Hearts im Jahr 2010 auf. 2011 wurden die Mitglieder des Hello! Projects unter dem Namen Mobekimasu zusammengeführt, um eine Single und mehrere DVDs zu veröffentlichen. Der Name setzt sich aus den Anfangssilben der beteiligten Gruppen und der Solistin Erina Mano zusammen:
 Mo für Morning Musume
 Be für Berryz Koubou
 Ki für °C-ute
 Ma für Erina Mano
 Su für S/mileage
 Mit der Graduation von Mano im Jahr 2013 wurde der Name aufgegeben.
 Im September 2011 verließ Ai Takahashi das Hello! Project und gab die Leitung an Risa Niigaki weiter, welche jedoch kurze Zeit später ebenfalls ging. Neuer Leader war seitdem Morning Musumes Sayumi Michishige.
 Seit 2012 betreibt die UP-FRONT Agentur mehrere Umweltprojekte unter den Namen SATOYAMA movement und SATOUMI movement. Für diese Projekte wurden weitere Musikgruppen gegründet. In der Fernsehsendung Hello! SATOYAMA Life lernten die Mitglieder des Hello! Projects mehrere landwirtschaftliche Tätigkeiten, wie die Aussaat von Gemüse, Helfen bei der Ernte oder handwerkliche Arbeiten wie das Weben von Stoffen. Das Satoyama-Projekt betreibt alljährlich Verkaufsstände am Veranstaltungsort der Hinafes-Konzerte, bei denen auch Mitglieder des Hello! Projects beim Verkauf der landwirtschaftlichen Erzeugnisse helfen.
 Nach einigen Jahren ohne besondere Vorkommnisse brachte das Jahr 2013 grundlegende Neuerungen. Im Januar bekam das Hello! Project mit Hello! Project Station den wichtigsten Youtube-Kanal des Fanclubs, auf dem wöchentlich Interviews und die neuesten Musikvideos veröffentlicht werden. Einen Monat später wurde das Debüt der Gruppe Juice=Juice bekanntgegeben. Sie war die erste von vielen, die innerhalb der nächsten zwei Jahre folgen sollten. Ebenfalls im Februar verließ mit Erina Mano die letzte Solistin das Hello! Project. Im Juli änderte das Projekt zum ersten Mal sein Logo: Statt des spielerischen Doppel-Ls in Form von zwei großen Augen nutzt der Fanclub nun ein blaues Rechteck mit der Aufschrift „Hello Project since 1998“. Diese Veränderung stand ganz im Stil der neuen „COOL HELLO“-Bewegung. Das Merchandise des Fanclubs wurde minimalistischer. Während bei früheren Konzert-T-Shirts die gesamte Vorderseite bedruckt war, erhielten neue Kleidungsstücke nur eine kurze Aufschrift auf Brusthöhe. Auch die Musik der einzelnen Gruppen änderte sich: Der Fokus lag nun auf Choreographien und ernsteren Texten, während man früher noch für teils alberne und überraschende Texte und Kostüme bekannt war. Auch die Gruppen- und Profilbilder zeigten die Mitglieder nun mit ernsterer Mimik. Dieser Wechsel kam nicht bei allen Fans gut an und sorgte für viele Diskussionen in Fanforen.
 Das Jahr 2014 machte noch deutlicher, dass das Management einen Image-Wechsel anstrebte. Im August verkündete Saki Shimizu, dass die Gruppe Berryz Koubou zu ihrem elfjährigen Jubiläum 2015 ihre Aktivitäten einstellen würde. Im Oktober trat Tsunku als Produzent des Hello! Projects zurück. Bei ihm war Anfang des Jahres Kehlkopfkrebs festgestellt worden und er entschied sich dazu, sich auf seine Genesung zu konzentrieren. In einem Interview im Jahr 2018 gab er jedoch zu, dass nicht nur seine Gesundheit der Grund für seinen Rücktritt waren: Er und das Management von UP-FRONT hatten unterschiedliche Vorstellungen darüber, wie das Hello! Project weitergehen sollte. Er schreibt bis heute einen Teil der Lieder, insbesondere für Morning Musume, hat jedoch keinen Einfluss mehr über die Stilrichtung der Gruppen.
 Einen Monat später verließ Sayumi Michishige das Hello! Project. Bis zum heutigen Tag hält sie den Rekord der längsten Mitgliedschaft in Morning Musume mit über elf Jahren. Ihre Nachfolgerin als Leader wurde Maimi Yajima von °C-ute. Mit ihr übernahm zum ersten Mal eine Person die Leitung, die kein Mitglied von Morning Musume war. Im gleichen Monat debütierte die Gruppe Country Girls. Zum Ende des Jahres änderte die Gruppe S/mileage ihren Namen in ANGERME um.
 Das neue Jahr begann mit den nächsten Debüts: Im Januar 2015 wurde die Gruppe Kobushi Factory angekündigt, im April ihre Schwestergruppe Tsubaki Factory.
 Seit 2016: Hokkaido, 20-jähriges Jubiläum und COVID-19
 Im Juli 2016 startete das Hello! Project einen neuen Unternehmenszweig auf Hokkaido. Bereits in der Vergangenheit hatte der Fanclub Beziehungen zur nördlichsten Insel Japans, unter anderem basierte die Gruppe Country Musume auf dem lokalen Farmleben. Damit insbesondere die Trainees aus dieser Region nicht den weiten Weg nach Tokyo antreten mussten, wurden in Sapporo die Hello! Pro Kenshūsei Hokkaido gegründet. Leader vor Ort wurde Manaka Inaba, welche aufgrund einer Asthma-Erkrankung ihre Aktivitäten in Tokyo einstellen musste.
 Nur einen Monat später verkündete die Gruppe °C-ute das Ende ihrer Tätigkeiten für das folgende Jahr. Yajimas Nachfolgerin wurde Ayaka Wada von ANGERME. Damit erhielt zum ersten Mal ein ehemaliges Trainee-Mitglied diese Position. Mizuki Fukumura von Morning Musume wurde zum Sub-Leader ernennt.
 Im Juni 2017 stellten °C-ute und die Untergruppe Buono ihre Aktivitäten ein. Ebenfalls Ende Juni verließ Momoko Tsugunaga das Hello! Project. Sie war nach dem Ende von Berryz Koubou geblieben, um die Mitglieder von Country Girls zu begleiten. Ihr Abschiedskonzert fand am 15. Jahrestag ihres Debüts mit den Hello Pro Kids statt. Mit dieser Amtszeit hält sie den aktuellen Rekord im Hello! Project. Für Country Girls folgten jedoch turbulente Zeiten: die Gruppe war nur noch an Wochenenden und in den Ferien aktiv, während einige Mitglieder gleichzeitig in andere Gruppen aufgeteilt wurden:
 Chisaki Morito kam zu Morning Musume,
 Nanami Yanagawa wurde Teil von Juice=Juice,
 Musubu Funaki trat ANGERME bei,
 Risa Yamaki wurde einige Zeit später Mitglied bei der Unidol-Gruppe „College Cosmos“,
 Mai Ozeki blieb als einziges Mitglied exklusiv bei Country Girls.
 Das Jahr 2018 stand ganz unter dem zwanzigjährigen Jubiläum des Hello! Projects. Es kam zu verschiedenen Events und Konzerten mit ehemaligen Mitgliedern, unter anderem mit der Wiedervereinigung von W. Einige Monate später debütierte die Band Beyooooonds. Ende des Jahres verließ Wada das Hello! Project und gab die Leitung am Fukumura weiter; ihr neuer Sub-Leader wurde Akari Takeuchi von ANGERME. Nach den vielen Debüts der Jahre zuvor beendeten mit Country Girls 2019 und Kobushi Factory 2020 zwei Gruppen ihre Aktivitäten.
 Das Abschiedskonzert von Kobushi Factory am 30. März 2020 stand unter keinem guten Stern: Aufgrund der Covid-19-Pandemie musste das Konzert ohne Zuschauer stattfinden. Es war der Beginn der Corona-Maßnahmen, die die Unterhaltungsbranche bis heute prägen. Zwar durften Konzerte bald wieder mit Publikum stattfinden; für die Konzerthallen wurden jedoch nur noch die Hälfte der Platzkarten verkauft, um einen Sicherheitsabstand zu ermöglichen. Alle Zuschauerinnen und Zuschauer mussten einen Mund- und Nasenschutz tragen und durften nicht, wie sonst üblich, mitsingen oder Call and Response betreiben. Auch durfte man sich während des Konzertes nicht mehr länger als nötig, zum Beispiel zum Verlassen des Platzes, hinstellen und musste auf seinem Sitz verweilen. Diese Maßnahmen sind, Stand November 2022, immer noch aktiv.
 Um die Mitglieder auf der Bühne zu schützen fanden die Sommerkonzerte des Hello! Projects 2020 als Solo-Auftritte statt: Sie wurden in drei Gruppen aufgeteilt, sodass nie alle Mitglieder des Hello! Projects gleichzeitig an einem Veranstaltungsort waren. Dann führten sie jeweils ein Solo vor. Alle Soli waren Cover von Künstlerinnen und Künstlern, die nicht Mitglied des Hello! Projects waren. Es gab jedoch pro Konzert ein Lied, dass die Gruppe zusammen vorführte, das Lied „365nichi no Kamihikouki“ der Gruppe AKB48. Dazu wurden 2020 und 2021 das Hello! Pro Solo Fes veranstaltet, eine Fernsehsendung, bei der die Mitglieder gegeneinander einzeln Lieder aus dem Hello! Project vortrugen. Die Siegerin bekam einen Pokal und die Erlaubnis, eine Fernsehsendung mit der eigenen Gruppe zu produzieren. 2021 ersetzten Vorstellungen in Kleingruppen von drei bis vier Personen die Solo-Vorträge. Seit den Jahresendkonzerten 2021 treten die Gruppen wieder in ihrer normalen Besetzung auf; die Maßnahmen für das Publikum bestehen jedoch weiterhin.
 Im März 2021 wurde die vorläufig neueste Gruppe des Hello! Projects angekündigt: Aus der Hello! Pro Kenshūsei Unit wurde OCHA NORMA. Die Gruppe wurde in den folgenden Monaten durch weitere Mitglieder der Hello! Pro Kenshūsei sowie zwei Gewinnerinnen eines Castings ergänzt.
 Gruppen
 Hauptgruppen
 Morning Musume
 ANGERME
 Juice=Juice
 Tsubaki Factory
 Beyooooonds
 OCHA NORMA
 Hello! Pro Kenshūsei
 Hello! Pro Kenshūsei Hokkaidō
 Leader
 Leader
 Ehemalige Gruppen (Auswahl)
 Berryz Kobo (Berryz工房; 2004–2015): Langlebige Gruppe gegründet aus den Hello! Pro Kids, den Vorgängern der Kenshūsei.
 Buono! (2007–2017): Gruppe aus Mitgliedern von °C-ute und Berryz Kobo. Viele ihrer Songs waren Titellieder zu Anime und anderen Sendungen.
 Coconuts Musume (ココナッツ娘。; 1999–2008): Der überwiegende Teil der Mitglieder stammte aus Hawaii. Von Mai 2004 bis April 2008 wurde das letzte Mitglied Ayaka (アヤカ) unter dem Gruppennamen geführt.
 °C-ute (2005–2017): Gruppe aus den Resten der Hello! Pro Kids und inoffiziell die „Rivalen“ von Berryz Kobo.
 Country Musume/Country Girls (カントリー娘。/カントリー・ガールズ; 1999–2009 und 2014–2019): Zunächst als Hokkaido-Lokalgruppe gegründet, um das Landleben zu besingen. Wurde 2014 unter dem ehemaligen Berryz Kobo-Mitglied Momoko Tsugunaga wiederbelebt.
 Kobushi Factory (こぶしファクトリー; 2015–2020): Gegründet aus Mitgliedern der Hello! Pro Kenshūsei als Nachfolgegruppe von Berryz Kobo. Schwestergruppe von Tsubaki Factory.
 Melon Kinenbi (メロン記念日; 1999–2010): Die einzige Hauptgruppe, die während ihrer Existenz keinen Mitgliederwechsel hatte.
 Minimoni (ミニモニ; 2000–2004): Eine an Kinder gerichtete Subgroup, die oft Lieder zu Hamtaro-Filmen beisteuerte.
 Petitmoni/Pucchi Moni (プッチモニ; 1999–2003): Nach Tanpopo die zweite Subgroup, die zunächst nur Morning Musume-Mitglieder beinhaltete.
 Taiyō to Ciscomoon/T&C Bomber (太陽とシスコムーン/T&Cボンバー; 1999–2000/2008–2009): Eine kurzlebige Hauptgruppe, die sich ein paar Jahre später nochmal für ein Album und Konzerte vereinte.
 Tanpopo (タンポポ; 1998–2003): Die erste überhaupt gebildete Subgroup des Hello! Project.
 v-u-den (美勇伝; 2004–2008): Eine aus drei gut aussehenden Mädchen bestehende Hauptgruppe.
 W (ダブルユー; 2004–2007): Ein populäres Duo, das aus zwei ehemaligen Morning Musume-Mitgliedern bestand.
 ZYX (2003): Mit dieser Subgroup wurden die Hello! Project-Kids (die heutigen Bands Berryz Koubou und °C-ute) erstmals gefördert.
 Weblinks
 Hello! Project offizielle Website (japanisch)
 generasia: Hello! Project (englisch)
 Einzelnachweise
 Girlgroup
 Hello Project
 Musikorganisation (Japan)


text:
ASCII-taide eli ASCII-grafiikka on ASCII-merkistöllä tehtyä kuvataidetta. Se voi olla yhdellä rivillä oleva, muutamista merkeistä koostuva pieni kuva kuten hymiö, mutta myös satoja rivejä pitkä, todella monen merkin uurastus. Merkkigrafiikkaa on käytetty ja käytetään edelleen merkkipohjaisissa viestintäjärjestelmissä, kuten BBS:t, uutisryhmät, sähköposti, IRC ja SMS-tekstiviestit, joskin graafisen WWW:n yleistyminen on vähentänyt huomattavasti sen käyttöä ja arvostusta.
 ASCII-grafiikan edeltäjänä voidaan pitää Baudot-koodia käyttäville kaukokirjoitinlaitteille tarkoitettua merkkigrafiikkaa, jota kutsutaan radioamatööripiireissä RTTY-grafiikaksi.
 BBS-järjestelmissä suosittu ANSI-grafiikka käytti yleiseen päätteenohjausstandardiin ja sen laajennuksiin kuuluvia päätteenohjauskoodeja mm. värien vaihtamiseen, mikä etenkin henkilökohtaisten tietokoneiden laajempaan merkistöön yhdistettynä mahdollisti huomattavasti perinteistä ASCII-grafiikkaa näyttävämmät kuvat.
 ASCII-grafiikkaa tehdään yleensä jollakin teksti- tai merkkieditorilla. On myös olemassa ohjelmia, jotka muuttavat bittikarttakuvia ASCII-grafiikaksi, mutta näiden ohjelmien tulosteita eivät kaikki pidä varsinaisena tai "oikeana" ASCII-taiteena. Mainitsemisen arvoinen on joka tapauksessa avoimeen lähdekoodiin perustuva aalib-kirjasto, jolla voi esimerkiksi katsella elokuvia ASCII-merkeiksi muutettuna.
 Katso myös
 Hymiö
 ANSI-taide
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Textfiles.com-sivuston ASCII-taidehakemisto
 chris.com - ASCII Art Collection
 ASCII Art & Forum
 ASCII Generator generoi tekstistä ASCII-taidetta
 Tietokonegrafiikka


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.8.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 282/39
 Tožba, vložena 10. junija 2014 – Coca-Cola proti UUNT (Oblika steklenice)
 (Zadeva T-411/14)
 2014/C 282/52
 Jezik postopka: angleščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Coca-Cola Company (Atlanta, Združene države) (zastopniki: D. Stone in A. Dykes, Solicitors, in S. Malynicz, Barrister)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Predloga tožeče stranke
 Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
 —
 razveljavi odločbo drugega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 27. marca 2014 v zadevi R 540/2013-2;
 —
 toženi stranki naloži plačilo stroškov postopka.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Zadevna znamka Skupnosti: tridimenzionalna znamka v obliki steklenice za proizvode iz razredov 6, 21, 32 – prijava znamke Skupnosti št. 1 0 5 32 687
 Odločba preizkuševalca: odločitev, da znamke ni mogoče registrirati za del proizvodov, za katere je bila podana prijava
 Odločba odbora za pritožbe: pritožba se zavrne
 Navajani tožbeni razlogi: Kršitev člena 7(1)(b) Uredbe o znamki Skupnosti