type: wikipedia

text:
Ryszard Barycz (ur. 17 marca 1924 we Lwowie, zm. 28 lipca 2010 w Warszawie) – polski aktor teatralny, filmowy i telewizyjny.
 Życiorys
 W teatrze zadebiutował 20 listopada 1946. W 1948 został absolwentem Studia Aktorskiego Iwa Galla w Gdańsku i zdał eksternistyczny egzamin aktorski, a w 1954 został absolwentem Państwowego Instytutu Sztuki Teatralnej w Łodzi.
 Występował w wielu polskich teatrach: Teatrze Wybrzeże w Gdyni (1946–1949), Teatrze im. Stefana Jaracza w Łodzi (1949–1954), warszawskich – Teatrze Nowej Warszawy (1954–1955), Teatrze Młodej Warszawy (1955–1956), Teatrze Powszechnym (1956–1963), Teatrze Dramatycznym (1963–1970). Od 1970 był aktorem warszawskiego Teatru Współczesnego.
 Pochowany został na cmentarzu Powązkowskim w Warszawie (kwatera 212-2-26/27).
 Role teatralne
 1946 – Mickiewiczowskie ballady (reż. Halina Gallowa)
 1946 – Homer i Orchidea jako Echefron (reż. I. Gall)
 1947 – Żeglarz jako Rzeźbiarz (reż. I. Gall)
 1947 – Jak wam się podoba jako Orland (reż. I. Gall)
 1947 – Balladyna jako Służący (reż. I. Gall)
 1948 – Pan inspektor przyszedł jako Eryk Birling (reż. I. Gall)
 1948 – Wesele jako Pan Młody (reż. I. Gall)
 1948 – Taniec księżniczki jako Jerzy (reż. Konrad Łaszewski)
 1948 – Pan Jowialski jako Ludmir (reż. I. Gall)
 1949 – Maria Stuart jako Botwel (reż. I. Gall)
 1950 – Dom otwarty (reż. Leon Łuszczewski)
 1950 – Wieczór Trzech Króli jako Antonio (reż. I. Gall)
 1951 – Pan Geldhab jako Lubomir (reż. Stanisław Łapiński)
 1951 – Sługa dwóch panów jako Florindo (reż. Włodzimierz Kwaskowski)
 1952 – Rewizor jako Abdulin (reż. S. Łapiński)
 1953 – Wesołe kumoszki z Windsoru jako Fenton (reż. Ryszard Ordyński)
 1953 – Bonaparte i Sułkowski (Znaki wolności) jako Józef Sułkowski (reż. L. Łuszczewski, K. Łaszewski)
 1955 – Romantyczni jako Percinet (reż. Wiktor Biegański)
 1957 – Maszyna do pisania jako Pascal i Maxime (reż. Krystyna Zelwerowicz)
 1957, 1976 – Wojna i pokój jako Andrzej Książę Bołkoński (reż. Irena Babel)
 1958 – Elżbieta, królowa Anglii jako Essex (reż. Henryk Szletyński)
 1959 – Hamlet jako Laertes
 1959 – Fircyk w zalotach jako Fircyk
 1960 – Szatan z siódmej klasy jako Camil de Berier, oficer napoleoński (reż. Maria Kaniewska)
 1960 – Burza jako Kaliban (reż. Krystyna Skuszanka)
 1960 – Kaukaskie kredowe koło jako Szalwa Azaratelli; Chłop II (reż. I. Babel)
 1960 – Król w kraju rozkoszy jako król (reż. Wanda Laskowska)
 1960 – Cyd jako Don Rodrygo (reż. I. Babel)
 1961 – Głupiec jako sędzia (reż. I. Babel)
 1962 – Heloiza i Abelard jako Abelard (reż. I. Babel)
 1962 – Siedmiu przeciw Tebom / Antygona jako Eteokles (reż. I. Babel)
 1962 – Skandal w Hellbergu jako Kuno Gelehrt (reż. Jacek Szczęk)
 1963 – Trzej muszkieterowie jako kardynał Richelieu (reż. I. Babel, J. Szczęk)
 1964 – Letnicy jako Riumin (reż. Ludwik Rene)
 1966 – Romulus Wielki jako Emilian (reż. L. Rene)
 1968 – Idiota jako Gania (reż. Stanisław Brejdygant)
 1968 – Kroniki królewskie jako Mikołaj Radziwiłł Rudy (reż. L. Rene)
 1969 – Maria Stuart jako Melvil (reż. Erwin Axer)
 1970 – Marchołt gruby a sprośny jako Organista; Król (reż. L. Rene)
 1972 – Macbett (sztuka Eugène Ionesco) jako oficer, Biskup (reż. E. Axer)
 1974 – Grupa Laokoona jako członek jury I (reż. Zygmunt Hübner)
 1975 – Moja wojna, moja miłość jako ojciec Marka (reż. Janusz Nasfeter)
 1975 – Rzecz listopadowa jako pan III (reż. E. Axer)
 1977 – Kordian jako Kuruta, Szlachcic (reż. E. Axer)
 1978 – Rozmowy z katem jako Jürgen Stroop (reż. Stanisław Bieliński)
 1978 – Tragiczna historia Hamleta jako Claudius (reż. I. Babel)
 1979 – Operetka jako książę Himalaj (reż. Józef Gruda)
 1979 – Śnieg jako Tadeusz (reż. Marek Wilewski)
 1982 – Pastorałka jako Melchior (reż. Maciej Englert)
 1983 – Sen nocy letniej jako Egeusz (reż. M. Englert)
 1985 – Trzy siostry jako Wierszynin (reż. M. Englert)
 1987 – Mistrz i Małgorzata jako Kajfasz (reż. M. Englert)
 1991 – Wieczór Trzech Króli jako kapitan okrętu (reż. M. Englert)
 1993 – Wizyta starszej pani jako Ochmistrz (reż. Wojciech Adamczyk)
 1995 – Martwe dusze jako prokurator (reż. M. Englert)
 1997 – Noc listopadowa jako Konrad (reż. Jerzy Grzegorzewski)
 2000 – Noc Listopadowa. Nowa wersja jako reżyser (reż. J. Grzegorzewski)
 2002 – Wniebowstąpienie jako Portier; Barman; Kioskarz (reż. M. Englert)
 2004 – Nieznajoma z Sekwany jako pan we fraku (reż. Agnieszka Glińska)
 2005 – Seks, chemia i latanie jako Gustaw (reż. Marcin Sosnowski)
 2008 – Proces jako woźny w banku (reż. M. Englert)
 Teatr Telewizji
 1956 – Skowronek jako hrabia Warwick (reż. Czesław Szpakowicz)
 1962 – Świętoszek (reż. Tadeusz Byrski)
 1967 – Pan Damazy jako Seweryn (reż. Józef Słotwiński)
 1968 – Kobieta w trudnej sytuacji jako inspektor (reż. Czesław Wołłejko)
 1969 – Drugi strzał (reż. J. Słotwiński)
 1971 – Spektakl w teatrze Forda jako Rathbone (reż. Andrzej Zakrzewski)
 1971 – Rafał Olbromski (Popioły) jako De With (reż. Kazimierz Braun)
 1972 – Amerykańska guma do żucia pinky jako kapitan. Wapiennik (reż. J. Słotwiński)
 1974 – Popiół i diament jako Teleżyński (reż. Z. Hübner)
 1975 – Arszenik i stare koronki jako pastor Harper (reż. M. Englert)
 1982 – Irydion jako Arystomachus (reż. Jan Englert)
 1988 – 12 krzeseł (reż. Konstanty Ciciszwili)
 1989 – Żegnaj, laleczko (reż. Laco Adamík)
 2007 – Pierwszy września jako narrator-Leopold (reż. Krzysztof Lang)
 Filmografia
 1950 – Warszawska premiera jako poeta, przyjaciel Wolskiego
 1951 – Młodość Chopina jako Godebski
 1956 – Zemsta jako Wacław Milczek, syn Rejenta
 1957 – Deszczowy lipiec jako Andrzej Nowicki
 1957 – Król Maciuś I jako kapitan gwardii
 1958 – Noc poslubna jako polski oficer
 1960 – Szatan z siódmej klasy jako Camil de Berier, oficer napoleoński
 1964 – Pierwszy dzień wolności jako Michał
 1965 – Popioły jako pułkownik Godebski
 1965 – Sam pośród miasta jako Bronek, kolega Konrada
 1966 – Wieczór przedświąteczny jako mężczyzna poszukujący Aldony
 1967 – Szach i mat! w cyklu Opowieści niezwykłe jako przyjaciel Bartolomea
 1967 – Zmartwychwstanie Offlanda jako Frazer
 1972 – Dama pikowa w cyklu Klasyka światowa jako Rudicz, gracz w klubie oficerskim
 1972 – Kwiat paproci jako gość zjazdu
 1975 – Doktor Judym jako doktor Kalecki, gość spotkania u Czeniszów
 1975 – Moja wojna, moja miłość jako ojciec Marka
 1977 – Sprawa Gorgonowej jako dziennikarz
 1978 – Hallo, Szpicbródka, czyli Ostatni występ króla kasiarzy jako oficer policji
 1983 – Powstanie Listopadowe. 1830–1831 jako generał Michał Radziwiłł
 1983 – Marynia jako Kresowski
 1987 – Jedenaste przykazanie jako generał
 1987 – Zabij mnie glino jako sędzia
 1988 – Oszołomienie jako widz w teatrze
 1988 – Teatrum wiele tu może uczynić... jako Stanisław August Poniatowski
 1989 – Lawa jako Mistrz Ceremonii w „Salonie Warszawskim”
 1989 – Sceny nocne jako hrabia
 1990 – Maria Curie. Une Femme Honorable jako Schutz
 1998 – Złoto dezerterów jako ksiądz proboszcz od św. Krzyża
 2002 – Break Point
 2005 – Persona non grata jako referent na naradzie w ministerstwie
 2006 – Statyści jako lekarz
 2008 – To nie tak jak myślisz, kotku jako profesor Antoni Gaszyński
 2008 – Nieruchomy poruszyciel jako ojciec „Generała”
 2009 – Zamiana jako profesor w tv
 2010 – Fenomen jako Józef
 2010 – Joanna jako mecenas, sąsiad Joanny
 2010 – Wintertochter
 Seriale
 1973 – Janosik jako Kamrat
 1973 – Wielka miłość Balzaka jako hrabia Esterhazy
 1976 – Polskie drogi jako porucznik Bojanowski
 1977 – Lalka jako Arystokrata
 1978 – Rodzina Połanieckich jako Kresowski
 1978 – Życie na gorąco jako Rzecznik prasowy policji
 1979 – Przyjaciele
 1980 – Kariera Nikodema Dyzmy jako wojewoda Szejbot
 1988 – Królewskie sny jako Spowiednik Jagiełły
 1989 – Paziowie jako Zygmunt I Stary
 1991 – Pogranicze w ogniu jako baron von Nietzmer, ojciec Renaty
 1993 – Czterdziestolatek. 20 lat później jako doktor Maj-Majewski, pracownik salonu kosmetycznego Celiny Powroźnej
 1993 – Nowe przygody Arsena Lupin jako Ambasador Francji
 1996 – Awantura o Basię jako Znajomy profesora Somera
 2000–2001 – Miasteczko
 2001–2002 – Marzenia do spełnienia jako Ryszard Wojnowski, znajomy Mani
 2002 – Psie serce jako Stanisław, mąż Marii
 2002–2008 – Samo życie jako profesor Ostrowski, ordynator oddziału kardiologii, szef Barbary Kornackiej
 2004 – Oficer jako starszy pan w Łazienkach
 2005 – Plebania jako Edward, uczestnik kursu tańca
 2007 – Ekipa jako senator Wielopolski
 Dubbing
 1973: Siedemnaście mgnień wiosny
 1989: Słoń Benjamin jako policjant
 Nagrody i odznaczenia
 1947 – nagroda zespołowa na Festiwalu Szekspirowskim dla realizatorów przedstawienia Jak wam się podoba
 1977 – Zasłużony Działacz Kultury
 2001 – Krzyż Kawalerski Odrodzenia Polski
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 Artyści Teatru Wybrzeże w Gdańsku
 Artyści związani z Warszawą
 Ludzie urodzeni we Lwowie
 Odznaczeni Krzyżem Kawalerskim Orderu Odrodzenia Polski (II Rzeczpospolita)
 Odznaczeni odznaką „Zasłużony Działacz Kultury”
 Pochowani na cmentarzu Powązkowskim w Warszawie
 Polscy aktorzy filmowi
 Polscy aktorzy teatralni
 Urodzeni w 1924
 Zmarli w 2010


text:
Is é atá i gceist le bogearraí fiontair ná bogearraí a úsáidtear chun comhlachtaí a bhainistiú, ach go háirithe comhlachtaí móra. I measc na saghsanna bogearraí atá le fáil sa réimse seo, seasann na cinn seo a leanas amach:
 ERP (Enterprise Resource Planning an Bhéarla)
 CRM (Customer Relationship Management an Bhéarla)
 Tairseach le haghaidh eolas a mhalartú taobh istigh de chomhlacht nó taobh amuigh, le pairtnéirí
 Bainistíocht Slabhra Soláthair
 Tagairtí
 Naisc sheachtracha
 Bogearraí


type: other

text:
Zakon o računskem sodišču
 Zakon o računskem sodišču (ZRacS-1)
 Zakon o računskem sodišču : Uradni list RS, št. 11/01, 109/12 in NPB1 Zakon o računskem sodišču (Uradni list RS, št. 11/01 in 109/12) Zakon o računskem sodišču (Uradni list RS, št. 11/01 in 109/12)
 Naslov ang. Court of Auditors Act
 Datum sprejetja 30.01.2001
 Datum objave 16.02.2001
 Datum začetka veljavnosti 03.03.2001
 EVA 1996-1211-0860
 EPA 0860-II
 SOP 2001-01-0662
 Neuradno prečiščeno besedilo Zakona o računskem sodišču obsega:
 - Zakon o računskem sodišču – ZRacS-1 (Uradni list RS, št. 11/01 z dne 16. 2. 2001),
 - Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o računskem sodišču ZRacS-1A (Uradni list RS, št. 109/12 z dne 31. 12. 2012.
 O RAČUNSKEM SODIŠČU (ZRacS-1)
 (status računskega sodišča)
 (1) Računsko sodišče Republike Slovenije (v nadaljnjem besedilu: računsko sodišče) je najvišji revizijski organ za kontrolo državnih računov, državnega proračuna in celotne javne porabe v Republiki Sloveniji.
 (2) Računsko sodišče je v razmerju do drugih državnih organov samostojen in neodvisen državni organ.
 (3) Aktov, s katerimi računsko sodišče izvršuje svojo revizijsko pristojnost, ni dopustno izpodbijati pred sodišči niti pred drugimi državnimi organi.
 (sedež računskega sodišča)
 (1) Sedež računskega sodišča je v Ljubljani.
 (2) Računsko sodišče ima lahko organizacijske enote izven sedeža.
 (poslovnik računskega sodišča)
 (1) Računsko sodišče ima poslovnik. Sprejme ga v soglasju z državnim zborom.
 (2) Poslovnik računskega sodišča podrobno ureja način in postopek izvrševanja revizijske pristojnosti računskega sodišča v skladu s tem zakonom.
 (3) Poslovnik računskega sodišča se objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.
 (4) Računsko sodišče lahko ureja organizacijo in način dela računskega sodišča tudi z drugimi splošnimi akti.
 (smiselna uporaba drugih zakonskih določb)
 Če pri izvrševanju revizijske pristojnosti računskega sodišča nastopi vprašanje, ki ni urejeno s tem zakonom, se smiselno uporabi ustrezne določbe zakona, ki ureja upravni postopek.
 (javnost dela računskega sodišča)
 (1) Delo računskega sodišča je javno. Javnost dela računskega sodišča se zagotavlja na način, ki ga določa ta zakon in poslovnik računskega sodišča.
 (2) Računsko sodišče predloži najmanj enkrat letno Državnemu zboru v obravnavo poročilo o svojem delu.
 (3) V poročilu iz prejšnjega odstavka morajo biti podani podatki o ukrepih iz enajstega in štirinajstega odstavka 29. člena, podatki o ukrepih iz 30. člena in podatki o ukrepih iz 38. člena tega zakona.
 2. SESTAVA IN ORGANIZACIJA RAČUNSKEGA SODIŠČA
 (člani računskega sodišča)
 (1) Člani računskega sodišča so predsednik računskega sodišča in dva namestnika - prvi in drugi namestnik predsednika računskega sodišča.
 (2) Za člana računskega sodišča je lahko imenovan državljan Republike Slovenije, ki ima najmanj univerzitetno izobrazbo, je strokovnjak na področju, ki je pomembno za izvrševanje pristojnosti računskega sodišča, obvlada vsaj en svetovni jezik in v štirih letih pred imenovanjem ni bil član Vlade Republike Slovenije.
 (3) Člana računskega sodišča imenuje Državni zbor.
 (mandatna doba članov računskega sodišča)
 (1) Član računskega sodišča je imenovan za dobo devet let od dneva, ko nastopi funkcijo.
 (2) Če do dneva, ko članu računskega sodišča poteče mandatna doba, še ni imenovan nov član računskega sodišča, ali če novo imenovani član računskega sodišča ne more nastopiti funkcije dan potem, ko dosedanjemu članu računskega sodišča poteče mandatna doba, dosedanji član računskega sodišča opravlja funkcijo, dokler novo imenovani član računskega sodišča ne nastopi funkcije.
 (3) Predsednik računskega sodišča obvesti predsednika republike o prenehanju mandata članu računskega sodišča najprej šest mesecev in najkasneje pet mesecev pred iztekom mandatne dobe.
 (4) Če je predsednik oziroma namestnik predsednika računskega sodišča predčasno razrešen, predsednik Državnega zbora o tem takoj obvesti predsednika republike in prvega namestnika oziroma predsednika računskega sodišča.
 (imenovanje članov računskega sodišča)
 (1) Po prejemu obvestila iz tretjega ali četrtega odstavka prejšnjega člena ali po prejemu obvestila, da predlagani kandidat za predsednika ali namestnika predsednika računskega sodišča ni dobil potrebne večine poslanskih glasov, predsednik republike brez odlašanja objavi v Uradnem listu Republike Slovenije poziv za prijavljanje možnih kandidatov za predsednika oziroma namestnika predsednika računskega sodišča.
 (2) Prijavo možnega kandidata za predsednika ali namestnika predsednika računskega sodišča se pošlje predsedniku republike v roku, ki ne sme biti krajši od 30 dni, v primeru predčasne razrešitve predsednika računskega sodišča in v primeru iz zadnjega odstavka tega člena pa ne krajši od 15 dni po objavi razpisa. Prijava mora biti obrazložena. Priložena mora biti pisna izjava prijavljenega možnega kandidata, da je pripravljen sprejeti kandidaturo.
 (3) Izmed prijavljenih možnih kandidatov za predsednika računskega sodišča predsednik republike predlaga Državnemu zboru kandidata za predsednika računskega sodišča. Izmed prijavljenih možnih kandidatov za namestnika predsednika računskega sodišča predsednik republike predlaga Državnemu zboru kandidata za prvega oziroma kandidata za drugega namestnika predsednika računskega sodišča. Predlog poda v 30 dneh po izteku roka iz prejšnjega odstavka. Predlog kandidature mora biti obrazložen. Priložena mora biti pisna izjava kandidata, da sprejema kandidaturo.
 (4) Državni zbor mora glasovati o predlaganem kandidatu za člana računskega sodišča v 30 dneh po predložitvi predloga. Glasovanje je tajno. Predlagani kandidat je imenovan, če zanj glasuje večina vseh poslancev.
 (5) Predlagani kandidat za člana računskega sodišča se udeleži seje, na kateri Državni zbor odloča o njegovi kandidaturi.
 (6) Če predlagani kandidat za člana računskega sodišča ne dobi potrebne večine poslanskih glasov, predsednik Državnega zbora o tem takoj obvesti predsednika republike.
 (prisega in nastop funkcije člana računskega sodišča)
 (1) Po imenovanju poda član računskega sodišča pred Državnim zborom naslednjo prisego: “Prisegam, da bom opravljal(a) svoje delo skladno z ustavo in zakonom, pošteno, vestno in nepristransko.”
 (2) Novo imenovani član računskega sodišča nastopi funkcijo najkasneje tri mesece po dani prisegi.
 (3) Če dosedanjemu članu računskega sodišča mandatna doba še ni potekla, novo imenovani član računskega sodišča nastopi funkcijo z dnem izteka mandatne dobe dosedanjemu članu računskega sodišča.
 (predčasna razrešitev člana računskega sodišča)
 (1) Član računskega sodišča je lahko predčasno razrešen samo v naslednjih primerih:
 1. če Državnemu zboru predloži izjavo, da odstopa;
 2. če je obsojen za kaznivo dejanje s kaznijo odvzema prostosti;
 3. če trajno izgubi delovno zmožnost za opravljanje svoje funkcije;
 4. če ne izpolnjuje več pogojev za člana računskega sodišča;
 5. če ne ravna v skladu z zakonom in ustavo.
 (2) Pobudo za razrešitev člana računskega sodišča na podlagi 5. točke prejšnjega odstavka lahko vloži najmanj 15 poslancev. Pobuda mora vsebovati opis očitane kršitve zakona oziroma ustave in predlog dokazov o kršitvi zakona oziroma ustave.
 (3) Pobudo iz prejšnjega odstavka obravnava delovno telo Državnega zbora, pristojno za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Če pobuda ni vložena v skladu s prejšnjim odstavkom, delovno telo od pobudnikov zahteva, da jo v določenem roku dopolnijo. Če pobuda v tem roku ni dopolnjena, se šteje, da ni bila vložena.
 (4) Član računskega sodišča, katerega razrešitev se predlaga, ima pravico pisno ali ustno na seji delovnega telesa iz prejšnjega odstavka odgovoriti na očitane kršitve zakona oziroma ustave.
 (5) Po opravljeni obravnavi delovno telo pobudo sprejme ali zavrne. Sprejme jo z večino glasov vseh članov. Če pobudo sprejme, poroča Državnemu zboru o ugotovljenih kršitvah zakona oziroma ustave in predlaga Državnemu zboru, da na tej podlagi člana računskega sodišča razreši.
 (6) Član računskega sodišča je predčasno razrešen in mu preneha mandat z dnem, ko Državni zbor ugotovi nastop razloga iz 1., 2., 3. in 4. točke prvega odstavka tega člena oziroma ko ga Državni zbor razreši v skladu s prejšnjim odstavkom.
 (senat računskega sodišča)
 (1) Predsednik in namestnika predsednika računskega sodišča tvorijo senat računskega sodišča.
 (2) Senat računskega sodišča:
 1. v soglasju z Državnim zborom sprejme poslovnik računskega sodišča;
 2. odloča o vprašanjih, ki po tem zakonu spadajo v njegovo pristojnost.
 (predsednik računskega sodišča)
 (1) Predsednik računskega sodišča zastopa in predstavlja računsko sodišče, je generalni državni revizor in predstojnik računskega sodišča.
 (2) Kot generalni državni revizor ima predsednik računskega sodišča naslednje pristojnosti:
 1. usmerja in odobrava izvrševanje pristojnosti računskega sodišča, tako da določa program dela in podpisuje akte računskega sodišča;
 2. predpisuje pravila za posamezno fazo revizije; za to izdaja smernice in napotila;
 3. lahko odredi službeni nadzor nad izvajanjem revizijskih nalog; za to izda nadzorstveno odredbo;
 4. sklicuje in vodi seje senata računskega sodišča;
 5. opravlja druge zadeve v skladu s tem zakonom.
 (3) Kot predstojnik ima predsednik računskega sodišča naslednje pristojnosti:
 1. določa poslovni red računskega sodišča z izdajanjem navodil in pravilnikov;
 2. določa predlog finančnega načrta računskega sodišča in uskladitev predloga z odobrenim državnim proračunom;
 3. odloča o delovnopravnih vprašanjih na računskem sodišču; za to izdaja odločbe;
 4. odreja naloge na računskem sodišču; za to lahko izdaja odredbe;
 5. ima druge pristojnosti, določene z zakonom.
 (namestnika predsednika računskega sodišča)
 (1) Namestnik predsednika računskega sodišča opravlja naloge generalnega državnega revizorja na podlagi pooblastila predsednika računskega sodišča.
 (2) Prvi namestnik predsednika računskega sodišča:
 1. nadomešča predsednika računskega sodišča, ko je odsoten;
 2. če predsedniku računskega sodišča predčasno preneha funkcija, opravlja funkcijo predsednika računskega sodišča do imenovanja novega predsednika računskega sodišča.
 (vrhovni državni revizorji)
 (1) Računsko sodišče ima največ šest vrhovnih državnih revizorjev.
 (2) Za vrhovnega državnega revizorja je lahko imenovan državljan Republike Slovenije, ki ima ustrezna strokovna znanja in obvlada vsaj en svetovni jezik. Šteje se, da ima ustrezna strokovna znanja za vrhovnega državnega revizorja, kdor ima znanstveni naslov in ustrezne izkušnje, ali kdor ima univerzitetno izobrazbo in naziv preizkušeni državni revizor po tem zakonu oziroma naziv pooblaščeni revizor po zakonu, ki ureja revidiranje.
 (3) Vrhovnega državnega revizorja imenuje in razreši predsednik računskega sodišča z odločbo. Imenuje ga za dobo devetih let.
 (4) Vrhovni državni revizor nastopi funkcijo, ko pred predsednikom računskega sodišča poda prisego iz prvega odstavka 9. člena tega zakona.
 (5) Vrhovni državni revizor vodi revizijsko enoto in izvršuje revizijsko pristojnost računskega sodišča v skladu s tem zakonom in v skladu s pooblastili predsednika računskega sodišča. Za področje revidiranja lokalne samouprave predsednik računskega sodišča imenuje posebnega vrhovnega državnega revizorja.
 (6) Vrhovni državni revizor je za svoje delo odgovoren predsedniku računskega sodišča.
 (sekretar računskega sodišča)
 (1) Računsko sodišče ima sekretarja.
 (2) Za sekretarja računskega sodišča je lahko imenovan državljan Republike Slovenije, ki ima najmanj univerzitetno izobrazbo in obvlada vsaj en svetovni jezik.
 (3) Sekretarja računskega sodišča imenuje in razreši predsednik računskega sodišča z odločbo. Imenuje ga za dobo devetih let.
 (4) Sekretar računskega sodišča:
 1. usklajuje delo podpornih služb računskega sodišča;
 2. vodi poslovanje računskega sodišča;
 3. je odredbodajalec za izvrševanje finančnega načrta računskega sodišča;
 4. opravlja druge naloge po odredbah in v skladu s pooblastili predsednika računskega sodišča.
 (5) Sekretar računskega sodišča je za svoje delo odgovoren predsedniku računskega sodišča.
 (nezdružljivost funkcij na računskem sodišču z drugimi funkcijami in z opravljanjem določenih del oziroma dejavnosti)
 (1) Funkcija člana računskega sodišča, funkcija vrhovnega državnega revizorja in funkcija sekretarja računskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: funkcija na računskem sodišču) ni združljiva:
 1. s funkcijo v državnem organu, organih lokalne skupnosti, politične stranke ali sindikata;
 2. z delom v državnem organu, organu lokalne skupnosti ali pri nosilcu javnih pooblastil;
 3. s članstvom v organu vodenja ali nadzora gospodarske družbe, gospodarske javne službe, sklada, zavoda ali zadruge;
 4. z opravljanjem kateregakoli poklica ali pridobitne dejavnosti, ki po zakonu ni združljiva z opravljanjem javne funkcije.
 (2) Z dnem nastopa funkcije na računskem sodišču preneha nosilcu funkcije na računskem sodišču funkcija iz 1. točke prejšnjega odstavka.
 (3) Nosilec funkcije na računskem sodišču mora najkasneje v treh mesecih od dneva imenovanja prenehati opravljati delo oziroma dejavnost iz 2., 3. in 4. točke prvega odstavka tega člena. Če tega ne stori, mu preneha funkcija na računskem sodišču.
 (4) Nosilec funkcije na računskem sodišču mora najkasneje v treh mesecih od imenovanja predložiti Državnemu zboru pisno izjavo o svojih premoženjskih razmerah v skladu z zakonom o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo (Uradni list RS, št. 49/92 in 50/92 - popr.).
 (nedopustna razmerja nosilcev funkcij na računskem sodišču med seboj in z revidiranci)
 (1) Nosilci funkcij na računskem sodišču ne smejo biti med seboj v krvnem sorodstvu v ravni vrsti do kateregakoli kolena, v stranski vrsti pa do četrtega kolena.
 (2) Nosilec funkcije na računskem sodišču ne sme biti z drugim nosilcem funkcije na računskem sodišču v zakonski zvezi ali izvenzakonski skupnosti ali v svaštvenem razmerju do drugega kolena.
 (3) Nosilec funkcije na računskem sodišču ne more sodelovati in odločati v postopku revizije, če je z revidirano osebo, njenim pooblaščencem oziroma z zakonitimi zastopniki, člani organov upravljanja ali odgovornimi osebami v poslovnem ali sorodstvenem razmerju v ravni vrsti ali v stranski vrsti do vštetega četrtega kolena, v zakonski zvezi, četudi je ta že prenehala, v izvenzakonski skupnosti ali v svaštvu do vštetega tretjega kolena. Nosilec funkcije na računskem sodišču ne more sodelovati in odločati v postopku revizije, če je bil zaposlen pri revidirani osebi, če od prenehanja zaposlitve ni pretekel rok dveh let.
 (službe računskega sodišča)
 (1) Računsko sodišče ima revizorske in podporne službe.
 (2) Delo v službah računskega sodišča opravljajo državljani Republike Slovenije, ki so razporejeni na delovna mesta na računskem sodišču.
 (3) Delovna mesta in pogoje za zasedbo posameznega delovnega mesta iz prejšnjega odstavka določa splošni akt računskega sodišča, ki ga izda predsednik računskega sodišča.
 (4) Računsko sodišče lahko zaposli pripravnike v skladu z zakonom.
 (izvedenci računskega sodišča)
 (1) Računsko sodišče lahko za pripravo izvida ali mnenja vključuje v izvajanje nalog iz svojih pristojnosti izvedence.
 (2) Za izvedenca računskega sodišča je lahko imenovan, kdor ima ustrezne strokovne izkušnje. Izvedenec je lahko posameznik ali pravna oseba (izvedenska organizacija).
 (3) Za izvedenca računskega sodišča je lahko imenovan tudi tuji državljan, ki je priznan strokovnjak na področju, pomembnem za izvrševanje pristojnosti računskega sodišča.
 (4) Izvedenca računskega sodišča imenuje in razreši predsednik računskega sodišča z odločbo. Imenuje ga za nedoločen čas.
 (5) Imenovani izvedenec pridobi status izvedenca računskega sodišča z dnem, ko pred predsednikom računskega sodišča poda prisego. Če gre za izvedensko organizacijo, poda prisego njen zastopnik. Prisega se glasi: “Prisegam pri svoji časti, da bom(o) izvedensko delo opravljal(i) po svoji vesti, nepristransko, v skladu s pravili znanosti in strokovnega znanja, da bom(o) podajal(i) svoje izvide in mnenja natančno in popolno in da bom(o) trajno varoval(i) vse informacije, ki so državne, uradne, poslovne, industrijske ali vojaške skrivnosti.”
 (6) Za izvedenca, ki je imenovan na podlagi tretjega odstavka tega člena, se, če ne obvlada slovenskega jezika, uporabi ustrezen uradni prevod besedila prisege iz prejšnjega odstavka.
 (7) Po prisegi se izvedenca vpiše v imenik izvedencev računskega sodišča.
 (8) Izvedenec računskega sodišča se sme sklicevati na svoj status samo, kadar daje izvid ali mnenje na zahtevo računskega sodišča, v drugih primerih pa le z dovoljenjem predsednika računskega sodišča.
 (9) Računsko sodišče je odgovorno za revizijske ugotovitve tudi, ko se opira na mnenje ali izvid izvedenca.
 3. PRISTOJNOSTI RAČUNSKEGA SODIŠČA
 (revizijska pristojnost)
 (1) Računsko sodišče revidira poslovanje uporabnikov javnih sredstev:
 1. revidira lahko pravilnost in smotrnost poslovanja;
 2. revidira lahko akt o preteklem kakor tudi akt o načrtovanem poslovanju uporabnika javnih sredstev.
 (2) Akt iz 2. točke prejšnjega odstavka je lahko akt, ki ga predpisuje zakon ali poseben računovodski izkaz oziroma poročilo, ki ga mora uporabnik javnih sredstev sestaviti na zahtevo računskega sodišča.
 (3) Revidiranje poslovanja po tem zakonu je pridobivanje ustreznih in zadostnih podatkov za izrek mnenja o poslovanju:
 1. revidiranje pravilnosti poslovanja je pridobivanje ustreznih in zadostnih podatkov za izrek mnenja o skladnosti poslovanja s predpisi in usmeritvami, ki jih mora upoštevati uporabnik javnih sredstev pri svojem poslovanju;
 2. revidiranje smotrnosti poslovanja je pridobivanje ustreznih in zadostnih podatkov za izrek mnenja o gospodarnosti, mnenja o učinkovitosti ali mnenja o uspešnosti poslovanja.
 (4) Mnenje o poslovanju, ki ga poda računsko sodišče, mora spoštovati vsak državni organ, organ lokalne skupnosti in uporabnik javnih sredstev, na čigar poslovanje se mnenje nanaša.
 (5) Uporabnik javnih sredstev po tem zakonu je:
 1. pravna oseba javnega prava ali njena enota;
 2. pravna oseba zasebnega prava, če zanjo velja vsaj eno od naslednjega:
 - da je prejela pomoč iz proračuna Evropske unije, državnega proračuna ali proračuna lokalne skupnosti;
 - da izvaja javno službo ali zagotavlja javne dobrine na podlagi koncesije;
 - da je gospodarska družba, banka ali zavarovalnica, v kateri imata država in lokalna skupnost večinski delež;
 3. fizična oseba, če zanjo velja vsaj eno od naslednjega:
 - da izvaja javno službo ali zagotavlja javne dobrine na podlagi koncesije.
 (6) V revizijskem postopku po tem zakonu se šteje, da poslovanje uporabnika javnih sredstev sestavljajo:
 1. vsa dejanja uporabnika javnih sredstev, ki vplivajo na njegove prejemke oziroma izdatke, prihodke oziroma odhodke ali na sredstva oziroma obveznosti do virov sredstev (poslovanje v ožjem pomenu);
 2. vsa dejanja uporabnika javnih sredstev, ki vplivajo na stanje javnega premoženja, stanje javnega dolga, zagotavljanje javnih dobrin ali na stanje okolja (poslovanje v širšem pomenu).
 (7) Poleg revizij, ki jih izvaja na podlagi tega zakona, izvaja računsko sodišče tudi druge revizije, če tako določa poseben zakon.
 (svetovanje uporabnikom javnih sredstev)
 Računsko sodišče svetuje uporabnikom javnih sredstev tako, da:
 1. daje priporočila med izvajanjem revizije in v poročilu iz 28. člena tega zakona;
 2. lahko daje pripombe k delovnim osnutkom zakonskih besedil in drugih predpisov;
 3. lahko sodeluje na posvetih in seminarjih o javnofinančnih vprašanjih;
 4. podaja predloge v poročilu iz drugega odstavka 5. člena tega zakona;
 5. lahko daje mnenja o javnofinančnih vprašanjih.
 (izdajanje potrdil za revizorske nazive)
 (1) Računsko sodišče izdaja potrdila za naziva državni revizor in preizkušeni državni revizor.
 (2) Potrdilo za naziv državni revizor lahko dobi oseba, ki izpolnjuje naslednje pogoje:
 1. ima strokovni naslov;
 2. ima ustrezne delovne izkušnje;
 3. ima ustrezno število točk, s katerimi se merijo revizijski dosežki;
 4. je opravila izpit za naziv državni revizor.
 (3) Potrdilo za naziv preizkušeni državni revizor lahko dobi oseba, ki izpolnjuje pogoje iz prvih treh točk prejšnjega odstavka in je opravila izpit za naziv preizkušeni državni revizor.
 (4) Potrdili za naziva iz prvega odstavka tega člena sta javni listini.
 (5) Pogoje za pridobitev nazivov in izdajanje potrdil za naziva iz prvega odstavka tega člena podrobneje določa splošni akt računskega sodišča, ki ga izda predsednik računskega sodišča.
 (izdajanje revizijskih standardov in priročnikov)
 Računsko sodišče izdaja samo ali skupaj s Slovenskim inštitutom za revizijo standarde za revidiranje poslovanja uporabnikov javnih sredstev v Republiki Sloveniji, ki se nanašajo na izvrševanje revizijske pristojnosti računskega sodišča, revizijske priročnike in drugo strokovno literaturo, pomembno za razvoj revizijske stroke.
 4. IZVRŠEVANJE REVIZIJSKE PRISTOJNOSTI
 (splošna pravila revidiranja)
 (1) Računsko sodišče mora izvajati revizije:
 1. v skladu s splošno sprejetimi revizijskimi načeli in pravili;
 2. v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, ki so objavljeni v slovenskem jeziku.
 (2) Standarde, po katerih računsko sodišče izvaja revizije, določa napotilo predsednika računskega sodišča, ki mora biti objavljeno v Uradnem listu Republike Slovenije.
 (3) Računsko sodišče mora varovati vse pridobljene podatke, ki so državne, uradne, poslovne, industrijske ali vojaške skrivnosti.
 (4) Za izvrševanje svoje revizijske pristojnosti lahko računsko sodišče uporabi poročilo revizijske gospodarske družbe.
 (5) Revizije iz sedmega odstavka 20. člena tega zakona izvaja računsko sodišče na način in po postopku, ki ga določa ta zakon.
 (določanje revizij)
 (1) V okviru, ki ga postavlja zakon, računsko sodišče samostojno določa, katere revizije bo izvedlo v posameznem obdobju.
 (2) Pri določanju revizij, ki jih bo izvedlo v posameznem koledarskem letu, računsko sodišče obravnava predloge poslancev in delovnih teles Državnega zbora, vlade, ministrstev in organov lokalnih skupnosti. Upoštevati mora najmanj pet predlogov iz Državnega zbora, od tega najmanj dva predloga opozicijskih poslancev in najmanj dva predloga delovnih teles Državnega zbora.
 (3) V poročilu iz drugega odstavka 5. člena tega zakona:
 1. morajo biti navedeni vsi revizijski predlogi poslancev in delovnih teles Državnega zbora;
 2. mora biti razvidno, v katerih revizijah so bili upoštevani predlogi iz prejšnje točke.
 (4) Računsko sodišče mora vsako leto revidirati:
 1. pravilnost izvršitve državnega proračuna (pravilnost poslovanja države);
 2. pravilnost poslovanja javnega zavoda za zdravstveno zavarovanje;
 3. pravilnost poslovanja javnega zavoda za pokojninsko zavarovanje;
 4. pravilnost poslovanja ustreznega števila mestnih in drugih občin;
 5. poslovanje ustreznega števila izvajalcev gospodarskih javnih služb;
 6. poslovanje ustreznega števila izvajalcev negospodarskih javnih služb.
 (5) Reviziji iz 2. in 3. točke prejšnjega odstavka sta omejeni na pravilnost poslovanja v obveznem delu zavarovanja.
 (predrevizijska poizvedba)
 (1) Računsko sodišče lahko pred uvedbo revizije zahteva od uporabnika javnih sredstev takoj vsa obvestila, ki se mu zdijo potrebna, knjigovodske listine, podatke in drugo dokumentacijo in opravi druge poizvedbe, ki so potrebne za načrtovanje ali izvajanje revizije.
 (2) Zahteva za predložitev podatkov mora biti izvršena v 8 dneh po vročitvi.
 (začetek revizijskega postopka)
 (1) Računsko sodišče začne postopek revizije z izdajo sklepa o izvedbi revizije.
 (2) Zoper sklep o izvedbi revizije je dopusten ugovor. Ugovor prejemnik vloži v roku 8 dni po vročitvi sklepa.
 (3) O ugovoru odloča senat računskega sodišča s sklepom tako, da ga zavrže, zavrne ali pa sprejme kot utemeljenega.
 (4) Ugovor je utemeljen, če se izkaže, da revizija ni v pristojnosti računskega sodišča. Zoper sklep o zavrženju ali zavrnitvi ugovora ni dopusten ugovor.
 (5) Uporabnik javnih sredstev, ki mu je bil vročen sklep o izvedbi revizije (v nadaljnjem besedilu: revidiranec), mora pooblaščencem računskega sodišča omogočiti, da opravijo pregled, potreben za uresničitev revizijskih ciljev (v nadaljnjem besedilu: izvajanje revizije).
 (6) Izvajanje revizije obsega:
 1. pregled sistema ali nekaterih podsistemov poslovanja in računovodstva;
 2. pregled knjigovodskih listin in drugih dokumentov o poslovanju;
 3. pregled prostorov, objektov in naprav, ki jih revidiranec uporablja za svoje poslovanje;
 4. druga revizijska dejanja, potrebna za uresničitev revizijskih ciljev.
 (7) Če pooblaščenec računskega sodišča, ki izvaja revizijo, meni, da obstaja sum, da je bil storjen prekršek ali kaznivo dejanje, lahko odvzame dokumentacijo, vendar največ za 8 dni. O odvzemu izda potrdilo.
 (8) Če se v 15 dneh po vročitvi sklepa o izvedbi revizije pooblaščencem računskega sodišča s strani revidiranca onemogoči pričetek izvajanja revizije, ali če med izvajanjem revizije pooblaščenci računskega sodišča ocenijo, da revidiranec ne izraža primerne pripravljenosti za sodelovanje pri izvedbi revizije, lahko računsko sodišče izda revidirancu nalog za predložitev listin; v njem navede knjigovodske listine in druge dokumente o poslovanju, ki jih mora predložiti revidiranec. Računsko sodišče lahko izda več dopolnitev naloga za predložitev listin.
 (9) Nalog za predložitev listin mora biti izvršen v 8 dneh po vročitvi. Enako velja za vsako dopolnitev naloga.
 (končanje revizijskega postopka)
 (1) Revizijski postopek se konča z izdajo revizijskega poročila. V revizijskem poročilu računsko sodišče poda mnenje o poslovanju revidiranca.
 (2) Pred izdajo revizijskega poročila se revidiranca povabi na razčiščevalni sestanek. V ta namen se mu vroči osnutek revizijskega poročila. Če revizija poteka pri več revidirancih (prečna revizija), se osnutek revizijskega poročila vroči posameznim revidirancem po delih.
 (3) Razčiščevalni sestanek ni potreben, če revidiranec v 8 dneh po vročitvi osnutka revizijskega poročila pisno sporoči računskemu sodišču, da ne izpodbija nobenega razkritja v osnutku revizijskega poročila.
 (4) Razčiščevalnih sestankov je lahko več. Prvi je najmanj 8 in zadnji največ 30 dni po vročitvi osnutka revizijskega poročila.
 (5) Razčiščevalni sestanek vodi pooblaščenec računskega sodišča in je praviloma na sedežu revidiranca.
 (6) Če se zastopnik revidiranca ne udeleži razčiščevalnega sestanka, se šteje, da revidiranec ne izpodbija nobenega razkritja v osnutku revizijskega poročila, razen če zastopnik revidiranca v roku 3 dni po razčiščevalnem sestanku dokaže, da se ga ni udeležil iz opravičenih razlogov.
 (7) Na razčiščevalnem sestanku zastopnik revidiranca lahko:
 1. izpodbija posamezna razkritja v osnutku revizijskega poročila;
 2. poda pojasnila k revizijskim razkritjem.
 (8) Če računsko sodišče spozna, da je izpodbijanje revizijskega razkritja (1. točka prejšnjega odstavka) utemeljeno, izpodbijano razkritje izloči iz revizijskega poročila. Pred tem lahko izvede dodatne revizijske preizkuse.
 (9) Pojasnila iz 2. točke sedmega odstavka tega člena se lahko vključi v revizijsko poročilo.
 (10) Po razčiščevalnih sestankih pooblaščenec računskega sodišča preda pristojnemu članu ali vrhovnemu državnemu revizorju osnutek revizijskega poročila z morebitnimi pripombami revidiranca. Pristojni član ali vrhovni državni revizor pregleda revizijsko poročilo in pripombe ter preveri, ali so pripombe utemeljene, ali ugotovitve temeljijo na listinskih dokazih in ali je bil postopek izveden v skladu s standardi revidiranja. Po ocenitvi pripomb in ugotovitev izda predlog revizijskega poročila, ki ga vroči revidirancu in odgovornim osebam revidiranca v času, na katerega se nanaša opravljena revizija, v roku 15 dni po zadnjem razčiščevalnem sestanku. V primeru, da ni potreben razčiščevalni sestanek (tretji odstavek tega člena), pristojni član izda predlog revizijskega poročila v roku 10 dni od dneva prejema sporočila od revidiranca, da ne izpodbija nobenega razkritja v osnutku revizijskega poročila.
 (11) Revidiranec in odgovorna oseba revidiranca v času, na katerega se nanaša opravljena revizija, lahko vloži ugovor zoper revizijsko razkritje v predlogu revizijskega poročila. Vloži ga pri računskem sodišču.
 (12) Rok za ugovor zoper revizijsko razkritje v predlogu revizijskega poročila je 8 dni in začne teči naslednji dan po vročitvi predloga revizijskega poročila revidirancu oziroma odgovorni osebi revidiranca v času, na katerega se nanaša opravljena revizija.
 (13) Predsednik računskega sodišča lahko odredi, da se o posameznem delu predloga ali o celotnem predlogu revizijskega poročila pridobi mnenje izvedenca računskega sodišča.
 (14) Če je revizijsko razkritje iz predloga revizijskega poročila izpodbijano (ugovor iz enajstega odstavka tega člena), ali če je v mnenju iz prejšnjega odstavka izražen dvom o strokovni pravilnosti revizijskega razkritja, se šteje za sporno.
 (15) O spornem razkritju v predlogu revizijskega poročila odloči senat računskega sodišča s sklepom v roku 15 dni po prejemu ugovora iz enajstega odstavka tega člena. Odloči lahko:
 1. da se sporno razkritje izloči iz revizijskega poročila;
 2. da se sporno razkritje obdrži v revizijskem poročilu v nespremenjeni obliki;
 3. da se sporno razkritje obdrži v revizijskem poročilu v taki obliki, kot jo sam določi.
 (16) Revizijsko poročilo se vroči:
 1. revidirancu;
 2. odgovorni osebi revidiranca v času, na katerega se nanaša opravljena revizija;
 3. Državnemu zboru;
 4. drugim organom, za katere predsednik računskega sodišča oceni, da jih je treba obvestiti o revizijskih razkritjih.
 (17) Če je revidiranec oziroma odgovorna oseba revidiranca v času, na katerega se nanaša opravljena revizija, vložila ugovor zoper revizijsko razkritje v predlogu revizijskega poročila, se ji ob vročitvi revizijskega poročila vroči tudi odgovor na ugovor. Določi ga senat računskega sodišča.
 (18) Zoper odgovor iz prejšnjega odstavka ni pravnega sredstva.
 (19) Osnutek in predlog revizijskega poročila sta zaupna.
 (porevizijski postopek)
 (1) Uporabnik javnih sredstev, v čigar poslovanju so bile razkrite nepravilnosti ali nesmotrnosti, mora, razen v primeru iz tretjega odstavka tega člena, predložiti računskemu sodišču poročilo o odpravljanju razkritih nepravilnosti in nesmotrnosti (v nadaljnjem besedilu: odzivno poročilo). Predložiti ga mora v roku, ki ga določi računsko sodišče v mejah od 30 do 90 dni in začne teči naslednji dan po vročitvi revizijskega poročila uporabniku javnih sredstev.
 (2) Odzivno poročilo potrdi odgovorna oseba uporabnika javnih sredstev s svojim podpisom in pečatom. Odzivno poročilo je uradna listina.
 (3) Odzivno poročilo ni potrebno, če je v revizijskem poročilu navedeno, da so bili že med revizijskim postopkom sprejeti ustrezni ukrepi za odpravo razkritih nepravilnosti in nesmotrnosti.
 (4) Računsko sodišče lahko preizkusi verodostojnost odzivnega poročila z revizijo.
 (5) Če računsko sodišče oceni, da v odzivnem poročilu ni izkazano zadovoljivo odpravljanje razkrite nepravilnosti ali nesmotrnosti, se šteje, da uporabnik javnih sredstev krši obveznost dobrega poslovanja. Če gre za nezadovoljivo odpravljanje pomembne nepravilnosti ali pomembne nesmotrnosti, se šteje, da je podana huda kršitev obveznosti dobrega poslovanja.
 (6) Pomembnost nepravilnosti in nesmotrnosti v poslovanju uporabnika javnih sredstev se presoja v skladu s smernicami, ki jih izda predsednik računskega sodišča.
 (7) Če je podana kršitev obveznosti dobrega poslovanja, lahko računsko sodišče izda poziv za ukrepanje. Izda ga organu, za katerega oceni, da lahko v mejah svojih pristojnosti ukrepa zoper uporabnika javnih sredstev, ki krši obveznost dobrega poslovanja.
 (8) Organ, ki mu je bil vročen poziv za ukrepanje, mora v 30 dneh po vročitvi poziva predložiti računskemu sodišču poročilo o ukrepanju ali obrazložitev opustitve ukrepov.
 (9) Če je podana huda kršitev obveznosti dobrega poslovanja, obvesti računsko sodišče Državni zbor.
 (10) Delovno telo Državnega zbora, pristojno za nadzor proračuna in drugih javnih sredstev, po prejemu obvestila iz prejšnjega odstavka sprejme po opravljeni razpravi, na katero je vabljen tudi predstavnik uporabnika javnih sredstev, v mejah svojih pristojnosti sklep o ukrepih zaradi hude kršitve obveznosti dobrega poslovanja.
 (11) Če je podana huda kršitev obveznosti dobrega poslovanja, ali v primeru kršitve osmega in devetega odstavka 27. člena tega zakona računsko sodišče izda tudi:
 1. poziv za razrešitev odgovorne osebe,
 2. sporočilo za javnost.
 (12) V pozivu iz 1. točke prejšnjega odstavka računsko sodišče navede osebo ali več oseb, ki naj bi bile razrešene. Poziv za njihovo razrešitev izda organu, za katerega oceni, da lahko izvede ali začne postopek razrešitve.
 (13) Če računsko sodišče ugotovi, da nadzorni odbor lokalne skupnosti ne opravlja svojih nalog ali jih ne opravlja ustrezno, predlaga njegovo razrešitev svetu lokalne skupnosti.
 (14) Organ, ki mu je bil vročen poziv za razrešitev odgovorne osebe, mora odločiti o pozivu in svojo odločitev pisno sporočiti računskemu sodišču v 15 dneh po vročitvi poziva.
 (predlogi sodniku za prekrške in ovadbe državnemu tožilcu)
 Če utemeljeno sumi, da je bil storjen prekršek ali kaznivo dejanje, računsko sodišče predlaga uvedbo postopka zaradi prekrška oziroma vloži ovadbo.
 5. POGOJI ZA DELO RAČUNSKEGA SODIŠČA
 (sredstva za delo računskega sodišča)
 (1) Sredstva za delo računskega sodišča določi Državni zbor na predlog računskega sodišča in so sestavni del državnega proračuna.
 (2) Računovodske izkaze računskega sodišča revidira revizijska gospodarska družba, ki jo izbere Državni zbor na predlog delovnega telesa, ki je pristojno za nadzor proračuna in drugih javnih sredstev.
 (3) Računsko sodišče predloži poročilo revizijske gospodarske družbe Državnemu zboru.
 (podpora vladnih služb)
 (1) Naloge, za katere računsko sodišče nima ustrezne službe, praviloma opravljajo za računsko sodišče vladne službe.
 (2) Naloge iz prejšnjega odstavka so zlasti naloge, ki so povezane s pripravo in izvedbo javnih naročil za potrebe računskega sodišča.
 6. DELOVNOPRAVNE DOLOČBE
 (delovnopravni položaj članov računskega sodišča)
 (1) Član računskega sodišča je funkcionar računskega sodišča.
 (2) Akt o nastopu in akt o prenehanju funkcije člana računskega sodišča izda Državni zbor.
 (3) Čas od dneva, ko nastopi funkcijo, do dneva, ko preneha opravljati funkcijo, se članu računskega sodišča šteje v delovno dobo.
 (4) Predsednik računskega sodišča ima pravico do plače v višini, ki je določena za predsednika ustavnega sodišča.
 (5) Namestnik predsednika računskega sodišča ima pravico do plače v višini, ki je določena za ustavnega sodnika.
 (6) Za druge prejemke in pravice članov računskega sodišča se uporabljajo določbe zakonov, ki urejajo te pravice za funkcionarje v državnih organih.
 (7) Član računskega sodišča, ki je bil do imenovanja v delovnem razmerju v državnem organu, javnem podjetju ali javnem zavodu, ima pravico, da se v treh mesecih po prenehanju funkcije člana računskega sodišča vrne na delo, ki ga je opravljal, ali na drugo delo, ki ustreza vrsti in stopnji njegove strokovne izobrazbe.
 (8) (črtan)
 (9) (črtan)
 (10) (črtan)
 (pravice članov računskega sodišča po prenehanju funkcije)
 (1) Član računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija in iz objektivnih razlogov ne more nadaljevati z opravljanjem prejšnje funkcije ali nadaljevati prejšnjega dela ali dobiti druge ustrezne zaposlitve in ne izpolnjuje minimalnih pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine brez zmanjšanja v skladu s predpisi, ki urejajo obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje, oziroma s posebnimi predpisi, v katerih je urejena pravica do starostne pokojnine, ima, dokler se ne zaposli ali začne opravljati pridobitne dejavnosti oziroma dokler ne izpolni navedenih pogojev za upokojitev, pravico do nadomestila plače v višini 80 odstotkov zadnje mesečne plače, ki jo je prejel, ko je opravljal funkcijo, vendar najdlje devet mesecev od prenehanja funkcije člana računskega sodišča. Če je namesto zadnje plače prejel nadomestilo, se nadomestilo plače iz tega odstavka odmeri od zadnje mesečne plače, ki bi jo prejel, če bi opravljal funkcijo.
 (2) Pravica do nadomestila plače iz prejšnjega odstavka se lahko podaljša do izpolnitve pogojev za upokojitev, navedenih v prejšnjem odstavku, vendar najdlje še za šest mesecev.
 (3) Član računskega sodišča, ki je opravljal funkcijo člana že pred mandatom, ki mu je prenehal, ima za vse prejšnje mandate pravico do dodatnega trimesečnega nadomestila plače.
 (4) Čas prejemanja nadomestila plače se članu računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, šteje v pokojninsko dobo. V tem času je socialno zavarovan po predpisih, ki urejajo socialno zavarovanje oseb v delovnem razmerju, ob upokojitvi pa mu pripada pravica do odpravnine.
 (5) Član računskega sodišča, ki mu je funkcija člana prenehala pred potekom enega leta od imenovanja, nima pravice do nadomestila plače.
 (uveljavljanje pravice do nadomestila plače)
 (1) O pravici do nadomestila plače odloča pristojno delovno telo državnega zbora.
 (2) Za uveljavljanje pravice do nadomestila plače mora član računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, najkasneje v 15 dneh po prenehanju funkcije, pristojnemu delovnemu telesu državnega zbora predložiti vlogo za uveljavljanje pravice do nadomestila plače in dokazila o izpolnjevanju pogojev za pridobitev pravice do nadomestila plače. V primeru nemožnosti vrnitve na delovno mesto v okviru prejšnjega delodajalca je treba izkazati, zakaj vrnitev ni mogoča.
 (3) O vlogi za uveljavljanje pravice do nadomestila plače odloči pristojno delovno telo državnega zbora najkasneje v 14 dneh z odločbo.
 (4) Pravica do prejemanja nadomestila plače preneha, če član računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, pred potekom obdobja, za katerega mu pripada nadomestilo plače, začne opravljati drugo funkcijo, se zaposli, začne opravljati pridobitno dejavnost ali izpolni minimalne pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine brez zmanjšanja v skladu s predpisi, ki urejajo obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje oziroma v skladu s posebnimi predpisi, v katerih je urejena pravica do starostne pokojnine.
 (5) Član računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, je v času prejemanja nadomestila plače dolžan obvestiti pristojno delovno telo državnega zbora in organ, ki izplačuje nadomestilo plače, o vseh prejemkih iz naslova opravljanja dela najkasneje v sedmih dneh po prejetem plačilu. Za prejete zneske po plačilu davkov in obveznih prispevkov se članu računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, zniža znesek nadomestila, ki mu pripada v skladu s prvim odstavkom prejšnjega člena, kar se obračuna pri prvem naslednjem izplačilu nadomestila.
 (6) Član računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, zaradi izogibanja določbam o trajanju in višini nadomestila, ne sme sklepati dogovorov za odložena plačila in drugih dogovorov, ki bi bili v nasprotju z namenom pravice do nadomestila plače.
 (7) Če član računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, ravna v nasprotju s petim in šestim odstavkom tega člena, mu preneha pravica do nadomestila plače in mora vrniti zneske nadomestila plače, ki so bili prejeti neupravičeno.
 (8) Nadomestilo plače, prispevki za socialno zavarovanje in odpravnina se izplačujejo iz proračunskih sredstev računskega sodišča.
 (delovnopravni položaj vrhovnih državnih revizorjev)
 (1) Vrhovni državni revizor je funkcionar računskega sodišča.
 (2) Odločbo o nastopu in odločbo o prenehanju funkcije vrhovnega državnega revizorja izda predsednik računskega sodišča.
 (3) Čas od dneva, ko nastopi funkcijo, do dneva, ko preneha opravljati funkcijo, se vrhovnemu državnemu revizorju šteje v delovno dobo.
 (4) Vrhovni državni revizor ima pravico do osnovne plače v višini 90 odstotkov plače, ki je določena za ustavnega sodnika.
 (5) Za druge prejemke in pravice vrhovnega državnega revizorja se uporabljajo določbe zakonov, ki urejajo te pravice za funkcionarje v državnih organih.
 (delovnopravni položaj sekretarja računskega sodišča)
 (1) Sekretar računskega sodišča je funkcionar računskega sodišča.
 (2) Odločbo o nastopu in odločbo o prenehanju funkcije sekretarja računskega sodišča izda predsednik računskega sodišča.
 (3) Čas od dneva, ko nastopi funkcijo, do dneva, ko preneha opravljati funkcijo, se sekretarju računskega sodišča šteje v delovno dobo.
 (4) Sekretar računskega sodišča ima pravico do osnovne plače v višini 90 odstotkov plače, ki pripada vrhovnemu državnemu revizorju.
 (5) Za druge prejemke in pravice sekretarja računskega sodišča se uporabljajo določbe zakona, ki urejajo te pravice za funkcionarje v državnih organih.
 (delovnopravni položaj zaposlenih v službah računskega sodišča)
 (1) Kdor opravlja delo v službi računskega sodišča, ima delovnopravni položaj, ki velja za zaposlene v državnih organih.
 (2) Odločbo o sklenitvi in odločbo o prenehanju delovnega razmerja na računskem sodišču izda predsednik računskega sodišča.
 (3) Kdor opravlja delo v službah računskega sodišča, ima pravico do plače, ki znaša najmanj toliko kot plača po predpisih, s katerimi se določajo plače v državnih organih. Osnovna plača se zaradi posebnih zahtev pri delu na računskem sodišču lahko poveča do 30 odstotkov (v nadaljnjem besedilu: institucionalni dodatek).
 (4) Upravičence do institucionalnega dodatka, višino institucionalnega dodatka za posamezne skupine upravičencev in način obračunavanja institucionalnega dodatka določa splošni akt računskega sodišča, ki ga izda predsednik računskega sodišča.
 (5) Za druge prejemke in pravice zaposlenih v službah računskega sodišča se uporabljajo predpisi, ki urejajo te pravice za zaposlene v državnih organih.
 (6) Kdor opravlja delo v službi računskega sodišča, sme opravljati funkcijo, dejavnost ali delo izven računskega sodišča samo, če s tem ne škoduje ugledu računskega sodišča, o čemer odloči v posameznem primeru predsednik računskega sodišča.
 (7) Določba prejšnjega odstavka ne posega v pravice sindikalnega organiziranja.
 (prejemki izvedencev računskega sodišča)
 Izvedenec računskega sodišča ima pravico do plačila za svoje izvedensko delo in pravico do povrnitve stroškov, ki jih je imel v zvezi z izvedenskim delom.
 7. KAZENSKE DOLOČBE
 (prekršek odgovorne osebe ali posameznika)
 (1) Če uporabnik javnih sredstev, ki mu je bila vročena zahteva za predložitev podatkov, zahteve ne izvrši pravočasno (drugi odstavek 26. člena), se njegovo odgovorno osebo kaznuje za prekršek z globo 2.000 eurov.
 (2) Če revidiranec, ki mu je bil vročen nalog za predložitev listin, ne predloži pravočasno računskemu sodišču vseh dokumentov, ki so navedeni v nalogu ali dopolnitvi naloga za predložitev listin (osmi in deveti odstavek 27. člena), se odgovorno osebo revidiranca kaznuje za prekršek z globo 2.000 eurov.
 (3) Če uporabnik javnih sredstev, v čigar poslovanju so bile razkrite nepravilnosti ali nesmotrnosti in za katerega ne velja določba tretjega odstavka 29. člena tega zakona, ne predloži pravočasno računskemu sodišču odzivnega poročila (prvi odstavek 29. člena), ki ga je potrdila odgovorna oseba (drugi odstavek 29. člena), se odgovorno osebo uporabnika javnih sredstev kaznuje za prekršek z globo 2.000 eurov.
 (4) Z globo 600 eurov se kaznuje za prekršek posameznik, ki stori dejanje iz prvega, drugega ali tretjega odstavka tega člena.
 (5) Če organ, ki mu je bil vročen poziv za ukrepanje, ne predloži pravočasno računskemu sodišču poročila o ukrepanju niti obrazložitve opustitve ukrepov (osmi odstavek 29. člena), se odgovorno osebo organa kaznuje za prekršek z globo 2.000 eurov.
 (6) Če organ, ki mu je bil vročen poziv za razrešitev odgovorne osebe, ne odloči pravočasno o pozivu ali če ne sporoči pravočasno računskemu sodišču, kako je odločil (štirinajsti odstavek 29. člena), se odgovorno osebo organa kaznuje za prekršek z globo 2.000 eurov.
 (7) Prekrškovni organ, ki odloča o prekrških in izreka globe po tem členu, je računsko sodišče.
 (8) Postopek o prekršku po tem členu vodi in v njem odloča pooblaščena uradna oseba računskega sodišča, ki izpolnjuje pogoje po zakonu, ki ureja prekrške, in na njegovi podlagi sprejetih predpisih.
 (prekršek glede izvajanja pravice do nadomestila plače)
 (1) Z globo v višini 1.000 eurov se za prekršek kaznuje član računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija, če v času prejemanja nadomestila plače v nasprotju s petim odstavkom 33.b člena tega zakona ne obvesti pristojnega delovnega telesa državnega zbora in organa, ki izplačuje nadomestilo plače o vseh prejemkih iz naslova opravljanja dela ali če v času prejemanja nadomestila plače sklene dogovor o odloženem plačilu ali drug dogovor v nasprotju s šestim odstavkom 33.b člena tega zakona.
 (2) Nadzor nad izvajanjem uveljavljanja pravice do nadomestila kot prekrškovni organ opravljajo proračunski inšpektorji.
 Zakon o računskem sodišču – ZRacS-1 (Uradni list RS, št. 11/01) vsebuje naslednje prehodne in končne določbe:
 »8. PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
 (1) V šestih mesecih po uveljavitvi tega zakona sprejme senat računskega sodišča poslovnik in ga predloži v soglasje Državnemu zboru.
 (2) V šestih mesecih po uveljavitvi tega zakona objavi računsko sodišče v Uradnem listu Republike Slovenije prvo napotilo iz drugega odstavka 24. člena tega zakona.
 (3) Postopki nadzora, v katerih na dan uveljavitve tega zakona še ni bilo izdano dokončno poročilo, se dokončajo po dosedanjih predpisih.
 (kontinuiteta mandata predsednika in namestnika predsednika računskega sodišča)
 (1) Predsednik računskega sodišča, ki je bil imenovan v skladu z zakonom o računskem sodišču (Uradni list RS, št. 48/94, v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 1994), opravlja po uveljavitvi tega zakona funkcijo predsednika računskega sodišča do izteka dobe, za katero je bil imenovan po zakonu iz leta 1994.
 (2) Namestnik predsednika računskega sodišča, ki je bil imenovan v skladu z zakonom iz leta 1994, opravlja po uveljavitvi tega zakona funkcijo prvega namestnika predsednika računskega sodišča do izteka dobe, za katero je bil imenovan po zakonu iz leta 1994.
 (kontinuiteta mandata članov računskega sodišča)
 (1) Član računskega sodišča, ki je bil imenovan v skladu z zakonom iz leta 1994 in pred uveljavitvijo tega zakona ni opravljal funkcije predsednika ali namestnika predsednika računskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: član računskega sodišča po zakonu iz leta 1994), po uveljavitvi tega zakona opravlja funkcijo vrhovnega državnega revizorja v skladu s petim in šestim odstavkom 14. člena tega zakona do izteka dobe, za katero je bil imenovan po zakonu iz leta 1994.
 (2) Član računskega sodišča po zakonu iz leta 1994 ima pravico do plače, ki je določena za sodnika ustavnega sodišča, in druge pravice v skladu s tretjim, šestim, sedmim, osmim, devetim in desetim odstavkom 33. člena tega zakona.
 (3) Član računskega sodišča po zakonu iz leta 1994 je predčasno razrešen:
 1. če to sam zahteva;
 4. če ne izpolnjuje več pogojev za člana računskega sodišča po zakonu iz leta 1994;
 5. če ne ravna v skladu s tem zakonom ali s prisego iz prvega odstavka 8. člena zakona iz leta 1994.
 (4) Član računskega sodišča po zakonu iz leta 1994 je predčasno razrešen, če Državni zbor ugotovi nastop enega od razlogov iz prejšnjega odstavka in na tej podlagi odloči o predčasni razrešitvi. S tem dnem članu računskega sodišča po zakonu iz leta 1994 preneha mandat.
 (konstituiranje senata računskega sodišča)
 (1) V 15 dneh po uveljavitvi tega zakona predsednik računskega sodišča predlaga kandidata za drugega namestnika predsednika računskega sodišča. Predlagani kandidat mora biti eden od članov računskega sodišča po zakonu iz leta 1994.
 (2) Državni zbor mora glasovati o predlaganem kandidatu za drugega namestnika predsednika računskega sodišča v 30 dneh po predložitvi predloga. Glasovanje je tajno. Predlagani kandidat za drugega namestnika predsednika računskega sodišča je imenovan, če zanj glasuje večina vseh poslancev.
 (3) Predlagani kandidat za drugega namestnika predsednika računskega sodišča se udeleži seje, na kateri Državni zbor odloča o njegovi kandidaturi.
 (4) Če predlagani kandidat za namestnika predsednika računskega sodišča ne dobi potrebne večine poslanskih glasov, predsednik računskega sodišča predlaga novega kandidata. Novi predlog poda v 15 dneh po glasovanju, na katerem prejšnji predlog ni dobil potrebne večine poslanskih glasov.
 (5) Član računskega sodišča po zakonu iz leta 1994, ki je imenovan za drugega namestnika predsednika računskega sodišča, opravlja funkcijo drugega namestnika predsednika računskega sodišča do izteka dobe, za katero je bil imenovan za člana računskega sodišča v skladu z zakonom iz leta 1994.
 (plače namestnikov predsednika računskega sodišča)
 Namestnika predsednika računskega sodišča, ki sta bila imenovana za člana računskega sodišča v skladu z zakonom iz leta 1994, imata do izteka mandata pravico do plače, ki je enaka plači člana računskega sodišča po zakonu iz leta 1994, povečani za polovico razlike med plačo člana računskega sodišča po zakonu iz leta 1994 in plačo predsednika računskega sodišča.
 (1) Z dnem, ko začne veljati ta zakon, preneha veljati zakon o računskem sodišču (Uradni list RS, št. 48/94).
 (2) Z dnem, ko začne veljati ta zakon, preneha veljati tisti del določbe prvega odstavka 18. člena zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 51/98), ki določa, da se nalog Računskega sodišča Republike Slovenije za odpravo nezakonitih dejanj šteje za sodno odločbo in s tem za izvršilni naslov.
 (začetek veljavnosti tega zakona)
 Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o računskem sodišču ZRacS-1A (Uradni list RS, št. 109/12) vsebuje naslednjo končno določbo:
 Zakon 109/12 Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o računskem sodišču (ZRacS-1A)
 Pravilnik 3/19 Pravilnik o spremembi Pravilnika o napredovanju javnih uslužbencev računskega sodišča v plačne razrede
 Sklep 42/16 Sklep o imenovanju druge namestnice predsednika Računskega sodišča Republike Slovenije
 Sklep 24/16 Sklep o ugotovitvi prenehanja mandata drugemu namestniku predsednika Računskega sodišča
 Drugo 24/16 Poziv za zbiranje predlogov možnih kandidatov za člana računskega sodišča, in sicer za drugega namestnika predsednika računskega sodišča
 Sklep 90/13 Sklep o imenovanju drugega namestnika predsednika Računskega sodišča
 Drugo 54/13 Poziv za zbiranje predlogov možnih kandidatov za člana računskega sodišča, in sicer za drugega namestnika predsednika računskega sodišča
 Drugo 43/13 Napotilo za izvajanje revizij
 Sklep 35/13 Sklep o imenovanju predsednika Računskega sodišča
 Sklep 12/13 Sklep o imenovanju prvega namestnika predsednika Računskega sodišča
 Drugo 106/12 Poziv za zbiranje predlogov možnih kandidatov za predsednika računskega sodišča
 Prikaz 1-10 od 34 zapisov.
 Poslovnik 20/95 Poslovnik računskega sodišča Republike Slovenije
 Zakon 51/98 Zakon o izvršbi in zavarovanju (ZIZ)
 Zakon 48/94 Zakon o računskem sodišču (ZRacS)
 32016L0680 Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ
 Zakon Zakon o računskem sodišču
 Zakon Zakon o javnosti premoženja funkcionarjev (ZJPF)
 - ZADRŽAN PREDLOG 06/24/1999
 - Mnenje glede sprejema novega predloga zakona o Računskem sodišču - zadržan predlog ter glede predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Računskem sodišču - prva obravnava 09/16/1999 [Dr. Janez Gabrijelčič član računskega sodišča]
 - Predlog zakona je bil zadržan, ker je bila v postopku EPA 574-II 07/01/1999 [PDZ - Predsednik Državnega zbora]
 - PRVA OBRAVNAVA 06/24/1999 [18. Redna 02/15/2000]
 - Obvestilo o dodelitvi (delovna telesa) 11/02/1999
 - Obvestilo o dodelitvi (Vladi) 11/02/1999
 - Poročilo 11/04/1999 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ]
 - Mnenje 12/06/1999 [22 - Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve]
 - Poročilo 12/08/1999 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ]
 - Glasovanje o pripravi besedila zakona za drugo obravnavo
 - Sklepi in stališča
 - Dopolnjevalni predlog 12/22/1999 [Horvat Franc (Feri)]
 - Pripombe k predlogu zakona o Računskem sodišču 11/26/1999 [Juri Aurelio]
 - Mnenje k predlogu zakona o Računskem sodišču 12/21/1999 [V - Vlada Republike Slovenije]
 - DRUGA OBRAVNAVA 03/08/2000 [Umaknjeno besedilo predloga zakona 05/03/2000]
 - Predlagatelji so 03.05.2000 poslali novo besedilo predloga zakona 05/03/2000 [Skupina poslancev (Horvat Franc (Feri)]
 - Obvestilo o dodelitvi (Vladi) 03/09/2000
 - Obvestilo o dodelitvi (delovna telesa) 03/09/2000
 - Mnenje 03/29/2000 [22 - Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve]
 - Amandma (K 1. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 5. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 6. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 7. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 7. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 8. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 8. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 10. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 13. členu) 04/04/2000 [Rupar Pavel]
 - Amandma (K 13. členu) 04/12/2000 [Demšar Vincencij, Presečnik Jakob]
 - Amandma (K 14. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 14. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 15. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 16. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Popravek amandmaja 05/24/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 21. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 22. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 23. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 24. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 26. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 27. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 27. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 28. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 28. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 29. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 29. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 33. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 34. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 38. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 38. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko]
 - Amandma (K 42. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - Amandma (K 43. členu) 04/12/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov]
 - dopis predsedniku DZ 03/09/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ]
 - DRUGA OBRAVNAVA 05/03/2000 [51. Izredna 06/23/2000]
 - Obvestilo o dodelitvi (delovna telesa) 05/04/2000
 - Obvestilo o dodelitvi (Vladi) 05/04/2000
 - Mnenje 05/10/2000 [22 - Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve]
 - Poročilo 05/25/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ]
 - Dodatno poročilo 06/15/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ]
 - Dodatni sklep 06/20/2000 [Branko Kelemina, sprejet]
 - Predlog sklepov 06/22/2000 [Horvat Franc (Feri)]
 - Drugo dodatno poročilo 06/22/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ]
 - Sklep 06/23/2000 [51. Izredna - sprejet ]
 - Amandma (K 1. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, nesprejet]
 - Amandma (K 1. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, nesprejet]
 - Amandma (K 5. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, sprejet]
 - Amandma (K 6. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, nesprejet]
 - Amandma (K 7. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, nesprejet]
 - Amandma (K 7. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, nesprejet]
 - Amandma (K 8. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, brezpredmeten]
 - Amandma (K 8. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, brezpredmeten]
 - Amandma (K 10. členu) 06/21/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 10. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, umaknjen]
 - Amandma (K 13. členu) 05/18/2000 [07 - Komisija za lokalno samoupravo, nesprejet]
 - Amandma (K 13. členu) 06/21/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 14. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, brezpredmeten]
 - Amandma (K 14. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, sprejet]
 - Amandma (K 14. členu) 06/21/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 15. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, sprejet]
 - Amandma (K 16. členu) 06/22/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 16. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, brezpredmeten]
 - Prvotno besedilo amandmaja 05/19/2000 [SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke]
 - Popravek amandmaja 05/24/2000 [SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke]
 - Amandma (K 20. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, nesprejet]
 - Amandma (K 21. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, nesprejet]
 - Amandma (K 21. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, sprejet]
 - Amandma (K 21. členu) 06/22/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 22. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, nesprejet]
 - Amandma (K 23. členu) 06/22/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 23. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, nesprejet]
 - Amandma (K 23. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, nesprejet]
 - Amandma (K 24. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, brezpredmeten]
 - Amandma (K 26. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, sprejet]
 - Amandma (K 27.členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, nesprejet]
 - Amandma na amandma (K 27. členu) 06/22/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 27. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, sprejet]
 - Amandma (K 27. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, sprejet]
 - Amandma (K 28. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, nesprejet]
 - Amandma (K 28. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, sprejet]
 - Amandma (K 28. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, nesprejet]
 - Amandma (K 28. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, sprejet]
 - Amandma (K 28. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, nesprejet]
 - Amandma (K 29. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, sprejet]
 - Amandma (K 29. členu) 06/22/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 29. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, nesprejet]
 - Amandma (K 29. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, sprejet]
 - Amandma (K 29. členu) 05/30/2000 [Kelemina Branko, umaknjen]
 - Amandma (K 33. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, brezpredmeten]
 - Amandma (K 34. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, sprejet]
 - Amandma (K 34. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, brezpredmeten]
 - Amandma (K 35. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, sprejet]
 - Amandma (K 36. členu) 05/26/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 36. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, brezpredmeten]
 - Amandma (K 36. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, sprejet]
 - Amandma (K 38. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, brezpredmeten]
 - Amandma (K 38. členu) 06/01/2000 [Kelemina Branko, sprejet]
 - Amandma (K 38. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, sprejet]
 - Amandma (K 40. členu) 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije, nesprejet]
 - Amandma (K 41. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, brezpredmeten]
 - Amandma (K 42. členu) 05/19/2000 [SLS - Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, SKD - Poslanska skupina Slovenskih krščanskih demokratov, sprejet]
 - Amandma (Za novi 42.a člen) 05/26/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Pregled amandmajev 05/30/2000
 - Pregled VLOŽENIH AMANDMAJEV - novo besedilo 06/20/2000
 - Pregled sprejetih amandmajev 06/23/2000
 - Podpora predlogu zakona o Računskem sodišču z amandmaji 06/02/2000 [V - Vlada Republike Slovenije]
 - TRETJA OBRAVNAVA 06/28/2000 [02. Redna 01/30/2001]
 - Obvestilo o dodelitvi (delovna telesa) 06/29/2000
 - Obvestilo o dodelitvi (Vladi) 06/29/2000
 - Mnenje 06/30/2000 [22 - Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve]
 - Poročilo 07/06/2000 [15 - Odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ]
 - Obvestilo o dodelitvi (Vladi) 12/11/2000
 - Obvestilo o dodelitvi (delovna telesa) 12/11/2000
 - Obvestilo o dodelitvi (delovna telesa) 01/03/2001
 - Poročilo 01/16/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ]
 - Sklep o sprejetju zakona 01/30/2001 [02. Redna - sprejet ]
 - Amandma (K 10. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 13. členu) 01/10/2001 [V - Vlada Republike Slovenije, sprejet]
 - Amandma (K naslovu 16. člena) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 16. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 21. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 23. členu) 01/10/2001 [V - Vlada Republike Slovenije, sprejet]
 - Amandma (K 27. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 28. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 28. členu) 07/26/2000 [Horvat Feri , sprejet]
 - Amandma (K 28. členu) 07/26/2000 [Horvat Feri, sprejet]
 - Amandma (K 29. členu) 01/10/2001 [V - Vlada Republike Slovenije, sprejet]
 - Amandma (K 29. členu) 07/26/2000 [Horvat Feri, sprejet]
 - Amandma (K 29. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 34. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Amandma (K 36. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, nesprejet]
 - Amandma (K 36. členu) 01/30/2000 [SDS - Poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije (Jože Tanko), nepravilno vložen]
 - Amandma (K 38. členu) 01/12/2001 [15 - Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, sprejet]
 - Pregled vloženih amandmajev 01/16/2001
 - Pregled nedokončanih revizij (sklep 51. izredne seje Državnega zbora Republike Slovenije ob obravnavi predloga zakona o Računskem sodišču 07/13/2000 [Računsko sodišče Republike Slovenije]
 - Mnenje Vlade Republike Slovenije k predlogu zakona o Računskem sodišču - tretja obravnava 08/25/2000 [V - Vlada Republike Slovenije]
 - Predlog, da se predlog zakona o Računskem sodišču ne sprejme 09/12/2000 [Skupnost občin Slovenije]
 - Predlog, da se zaradi usklajevanja slovenske zakonodaje z zakonodajo Evropske unije na 3. izredno sejo Državnega zbora Republike Slovenije uvrsti predlog zakona o Računskem sodišču 12/08/2000 [V - Vlada Republike Slovenije]
 - Obvestilo o podpori predlogu zakona o Računskem sodišču obravnava z amandmaji ter umik mnenja o predlogu zakona z dne 24.8.2000 01/10/2001 [V - Vlada Republike Slovenije]
 - SPREJET PREDLOG (Ur.l. RS, št. 11/2001)


text:
Geen terugwijzing naar rechtbank, wel nader onderzoek in zaak Utrechtse verkrachtingen
 Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden > Nieuws > Geen terugwijzing naar rechtbank, wel nader onderzoek in zaak Utrechtse verkrachtingen
 Het gerechtshof Arnhem-Leeuwarden heeft vandaag beslist op de onderzoeksvragen van de verdediging in de strafzaak tegen een 53-jarige man die wordt verdacht van vier verkrachtingen in de regio Utrecht. Drie van deze verkrachtingen werden gepleegd in 1995, één in 2001.
 De verdediging heeft tijdens de regiezitting op 10 juni 2016 gevraagd om terugwijzing van de zaak naar de rechtbank omdat verdachte in eerste aanleg geen eerlijk proces zou hebben gehad. Het gerechtshof wijst dit verzoek af en ziet ook geen aanleiding om niet voort te bouwen op de behandeling bij de rechtbank.
 Daarnaast heeft de verdediging 34 verzoeken tot nader onderzoek aan het gerechtshof voorgelegd. Het gerechtshof wijst het grootste deel van deze verzoeken af, een aantal wordt gehonoreerd.
 De beslissingen op alle onderzoeksvragen zijn uitgebreid gemotiveerd in het tussenarrest van het hof. Deze wordt gepubliceerd op rechtspraak.nl onder nummer ECLI:NL:GHARL:2016:5498. Hieronder volgt een korte toelichting.
 Het gerechtshof acht het volgende noodzakelijk:
 Het horen van twee getuigen. Hun verklaringen heeft de rechtbank gebruikt voor het bewijs. De verdediging heeft hen nog geen vragen kunnen stellen. Zij zullen worden gehoord door de raadsheer-commissaris.
 Het doen opmaken door de politie van een (overzichts)proces-verbaal met betrekking tot de opsporingsverrichtingen in de periode 1995 tot de aanhouding van verdachte in 2014 ten aanzien van de 22 feiten waarover verdachte is gehoord. Een dergelijk proces-verbaal ontbreekt. In dat proces-verbaal dient het algemene verloop van die verrichtingen te worden weergegeven en in het bijzonder de opsporingsverrichtingen en verkregen informatie die hebben geleid tot:
 het in beeld komen en/of aanmerken van verdachte als subject van onderzoek;
 het nader onderzoek naar verdachte;
 het verzoek aan hem om vrijwillige medewerking aan een DNA-onderzoek;
 het niet aanmerken van verdachte als verdachte (voor een of meer van de feiten) en
 het - tot tweemaal toe - uitsluiten van verdachte als mogelijke dader,
 alsmede de daadwerkelijke opsporingsverrichtingen in de richting van verdachte.
 Het informeren door het OM over de functie en de bevoegdheden van vier politieambtenaren die in 1995/1996 onderzoek hebben gedaan en, voor zover zij buitengewoon opsporingsambtenaar waren, het overleggen van de aanstellingsbesluiten, akten van beëdiging en, voor zover aanwezig, andere stukken met betrekking tot hun bekwaamheid.
 Een opgave door het OM op welke aangiften bepaalde getuigenverklaringen die niet in het dossier zijn gevoegd, betrekking hebben.
 Voeging door het OM in het procesdossier van een gespreksverslag van een politieambtenaar met het Nederlands Forensisch Instituut in 2001 en, indien dit niet meer te vinden is, het daarvan opmaken van een proces-verbaal.
 Verdachte niet verplicht aanwezig
 Het gerechtshof wijst, op dit moment, het verzoek van het OM af om voor de volgende zitting een bevel tot medebrenging van verdachte te geven.
 De behandeling van de zaak wordt voortgezet op 26 september 2016 om 10.00 uur.
 ECLI:NL:GHARL:2016:5498


text:
L'histoire d'Aix-en-Provence au XX siècle est étroitement liée à l'évolution du département des Bouches-du-Rhône à la même période, même si elle présente des spécificités. Dès le début du siècle, Aix est complètement raccordée au réseau ferroviaire du département avec la création de la dernière ligne reliant Salon-de-Provence à la cité du roi René.
 Première Guerre mondiale
 Entre-deux-guerres
 La ville d'Aix, qui portait ce nom depuis plus d'un millénaire, après celui d'Aquae Sextiae, prend en 1932 le nom officiel d'Aix-en-Provence.
 Seconde Guerre mondiale
 La ville fut mise sous contrôle du Régime de Vichy en 1940, sous contrôle du Maréchal Pétain. Elle fut libérée par les forces alliées en 1944, lors de l'Opération Dragoon, commencée le .
 Les années d'après-guerre
 Années 1960
 Élections municipales de 1965
 Pour les élections municipales de 1965, Félix Ciccolini, membre du parti socialiste, tente de réaliser une ouverture vers le centre. Sa liste compte seulement 7 membres de la SFIO, 5 radicaux et, surtout, 26 apolitiques. Le Parti communiste n'est, lui, pas sollicité pour appartenir à cette liste, alors qu'il avait permis la victoire de Ciccolini, suppléant de Louis Philibert, aux élections législatives de 1962. Ce choix va être fatal à la liste de gauche, car la liste communiste se maintient au second tour et fait échec à celle qui est menée par Ciccolini. Le score, très serré, voit la victoire d'Henri Mouret (liste modérée) par voix contre à Félix Ciccolini.
 Félix Ciccolini conteste la victoire de son adversaire, affirmant que 113 professions de foi avaient été comptées comme nulles. Quelques semaines plus tard, le tribunal administratif de Marseille invalide la précédente élection. Mouret et Ciccolini en appellent au Conseil d'État qui, dans un arrêt en date du annule les résultats de 1965 et proclame victorieuse la liste de gauche avec 41 voix d'avance. Ainsi, Félix Ciccolini devient maire d'Aix-en-Provence le . Il le restera jusqu'au .
 Années 1970
 Les années 1970, sous la municipalité de Félix Ciccolini, marquent un développement sous plusieurs aspects qui modifie le visage économique d'Aix-en-Provence. De nombreuses entreprises et industries, génératrices d'emploi, s'installent dans les Bouches-du-Rhône : le complexe pétrochimique de l'étang de Berre, le centre d'études nucléaires de Cadarache, notamment. Aix profite de ces créations d'emploi et voit sa population augmenter.
 Dans le même temps, l'essor touristique voit de plus en plus de visiteurs passer par la ville, ce qui provoque de facto le développement d'activités liées à ce secteur et, par effet de retombée, permet à la culture aixoise de prospérer ; le festival d'art lyrique en est une illustration.
 Culture à Aix-en-Provence dans les années 1970
 En 1971 un palais des congrès est installé dans l'ancienne chapelle des pénitents blancs, rue Maréchal-Joffre, alors que ce genre de lieu existe dans la plupart des villes françaises depuis plusieurs années. Inauguré le , il sera utilisé jusqu'à sa fermeture pour raisons sanitaires en septembre 1999.
 Politique à Aix-en-Provence dans les années 1970
 Élections municipales de 1971
 En mars 1971, Félix Ciccolini conserve le même type d'alliance pour les nouvelles élections municipales. Trois listes lui font face : la liste communiste et deux listes à droite, l'une menée par Henri Mouret, l'ancien maire, l'autre par Arrighi de Casanova, membre du conseil municipal en 1944, et qui tente de s'allier avec le centre et qui compte même deux socialistes dans ses rangs. La victoire sera nette pour la liste Ciccolini puisque celui-ci parvient à prendre des voix communistes dès le premier tour. Les deux listes de droite se retirent à l'issue du premier tour et la liste Ciccolini affronte la liste communiste au second tour. voix d'électeurs de droite vont se reporter en faveur du maire sortant et ainsi favoriser une réélection écrasante avec plus de 77 % des voix.
 Son premier adjoint, Jean-François Picheral, sera maire d'Aix-en-Provence de 1989 à 2001.
 Élections municipales de 1977
 Félix Ciccolini vise un troisième mandat à l'occasion des élections municipales de 1977. Son adversaire principal est un jeune avocat de 35 ans, Alain Joissains. Si Ciccolini arrive en tête du premier tour, il ne totalise que voix, contre pour Joissains. Le second tour confirme le premier : Félix Ciccolini recueille 50,93 % des voix, soit une légère avance de 728 voix. Alain Joissains conteste les résultats, et le tribunal administratif, puis le Conseil d'État, prononcent et confirment l'annulation.
 Félix Ciccolini reste maire de la ville jusqu'aux nouvelles élections qui sont organisées en 1978. Alain Joissains l'emporte largement, de plus de deux mille voix (52,37 %). Néanmoins, Félix Ciccolini demande l'annulation, au motif qu'une colistière de Joissains n'avait pas de domicile fiscal à Aix. L'élection est à nouveau annulée. Le , Félix Ciccolini cesse donc d'être maire d'Aix-en-Provence.
 En octobre 1979, un troisième vote vient porter à la mairie Alain Joissains, qui recueille plus de 50 % des voix dès le premier tour. Félix Ciccolini ne s'est pas présenté à ces élections ; la liste de gauche était menée par Jean-François Picheral, qui a été préféré à l'ancien maire.
 Années 1980
 Années 1990
 Le , le candidat socialiste Jean-François Picheral, médecin radiologue de la ville, rend la municipalité à la gauche, onze ans après le départ de Félix Ciccolini. Il restera à son poste jusqu'au , battu par Maryse Joissains-Masini.
 Annexes
 Notes et références
 Bibliographie
 Évocation du vieil Aix-en-Provence, André Bouyala d'Arnaud, éd. de Minuit, 1964.
 Le Guide d'Aix-en-Provence et du Pays d'Aix, Nerte Fustier-Dautier, Noël Coulet, Yves Dautier, Raymond Jean, éd. la Manufacture, 1988.
 Deux siècles d'Aix-en-Provence. 1808-2008, Académie d'Aix éditions, Aix-en-Provence, 2008.
 Aix-en-Provence 1850-1950 Les faux-semblants de l'immobilisme, Philippe Vaudour, Publications de l'Université de Provence, coll. "le temps de l'histoire", Aix-en-Provence, 2010, 284 p. .
 « Aix sous l'Occupation », édition spéciale, L'Express, semaine du au .
 Histoire d'Aix-en-Provence
 France au XXe siècle


text:
::: Lei n.o 80/2013, de 28 de Novembro
 REGIME JURÍDICO DA REQUALIFICAÇÃO DE TRABALHADORES EM FUNÇÕES PÚBLICAS(versão actualizada)
 - Lei n.o 12/2016, de 28/04
 - 3a "versão" - revogado (Lei n.o 25/2017, de 30/05)
 - 2a versão (Lei n.o 12/2016, de 28/04)
 - 1a versão (Lei n.o 80/2013, de 28/11)
 Objeto - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 2.o
 Âmbito de aplicação subjetivo - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 3.o
 Âmbito de aplicação objetivo - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 4.o
 Procedimentos - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 5.o
 Período de mobilidade voluntária - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 6.o
 Trabalhadores em situação transitória - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 7.o
 Trabalhadores em situação de licença - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 8.o
 Fixação de critérios gerais e abstratos de identificação do universo de trabalhadores - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 9.o
 Preparação do procedimento - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 10.o
 Métodos de seleção - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 11.o
 Aplicação do método avaliação do desempenho - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 12.o
 Aplicação do método avaliação de competências profissionais - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 13.o
 Procedimento prévio - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 14.o
 Reafetação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 15.o
 Colocação em situação de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 16.o
 Situações de mobilidade e comissão de serviço - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 17.o
 Processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 18.o
 Remuneração durante o processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 19.o
 Cessação e suspensão do processo - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 20.o
 Princípios do complexo jurídico-funcional dos trabalhadores em situação de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 21.o
 Direitos dos trabalhadores na primeira fase do processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 22.o
 Direitos dos trabalhadores na segunda fase do processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 23.o
 Deveres dos trabalhadores no processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 24.o
 Prioridade ao recrutamento de trabalhadores em situação de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 25.o
 Reinício de funções em serviço - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 26.o
 Reinício de funções ao abrigo de instrumentos de mobilidade - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 27.o
 Reinício de funções em outras pessoas coletivas de direito público - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 28.o
 Reinício de funções em instituições particulares de solidariedade social - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 29.o
 Afetação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 30.o
 Entidade gestora do sistema de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 31.o
 Transmissão de informação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 32.o
 Transferências orçamentais - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 33.o
 Encargo com compensações - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 34.o
 Aplicação a trabalhadores em entidades públicas empresariais - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 35.o
 Pessoal de serviços extintos em situação de licença sem vencimento ou remuneração - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 36.o
 Alteração ao Decreto-Lei n.o 74/70, de 2 de março - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 37.o
 Alteração ao Decreto-Lei n.o 139-A/90, de 28 de abril - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 38.o
 Aditamento ao Decreto-Lei n.o 139-A/90, de 28 de abril - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 39.o
 Alteração ao Decreto-Lei n.o 209/2009, de 3 de setembro - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 40.o
 Aditamento ao Decreto-Lei n.o 209/2009, de 3 de setembro - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 41.o
 Alteração da epígrafe do capítulo iii do Decreto-Lei n.o 209/2009, de 3 de setembro - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 42.o
 Aditamento ao Decreto-Lei n.o 132/2012, de 27 de junho - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 43.o
 Alterações sistemáticas ao Decreto-Lei n.o 132/2012, de 27 de junho - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 44.o
 Produção de efeitos - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 45.o
 Norma revogatória - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 46.o
 Norma de prevalência - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 47.o
 Norma transitória - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 48.o
 Referências - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio] Artigo 49.o
 Entrada em vigor - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 - [Este diploma foi revogado pelo(a) Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio!]
 Objeto - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Âmbito de aplicação subjetivo - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Âmbito de aplicação objetivo - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Procedimentos - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Período de mobilidade voluntária - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Trabalhadores em situação transitória - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Trabalhadores em situação de licença - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Fixação de critérios gerais e abstratos de identificação do universo de trabalhadores - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Preparação do procedimento - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Métodos de seleção - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Aplicação do método avaliação do desempenho - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Aplicação do método avaliação de competências profissionais - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Procedimento prévio - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Reafetação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Colocação em situação de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Situações de mobilidade e comissão de serviço - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Remuneração durante o processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Cessação e suspensão do processo - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Princípios do complexo jurídico-funcional dos trabalhadores em situação de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Direitos dos trabalhadores na primeira fase do processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Direitos dos trabalhadores na segunda fase do processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Deveres dos trabalhadores no processo de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Prioridade ao recrutamento de trabalhadores em situação de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Reinício de funções em serviço - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Reinício de funções ao abrigo de instrumentos de mobilidade - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Reinício de funções em outras pessoas coletivas de direito público - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Reinício de funções em instituições particulares de solidariedade social - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Afetação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Entidade gestora do sistema de requalificação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Transmissão de informação - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Transferências orçamentais - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Encargo com compensações - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Aplicação a trabalhadores em entidades públicas empresariais - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Pessoal de serviços extintos em situação de licença sem vencimento ou remuneração - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Alteração ao Decreto-Lei n.o 74/70, de 2 de março - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Alteração ao Decreto-Lei n.o 139-A/90, de 28 de abril - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Aditamento ao Decreto-Lei n.o 139-A/90, de 28 de abril - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Alteração ao Decreto-Lei n.o 209/2009, de 3 de setembro - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Aditamento ao Decreto-Lei n.o 209/2009, de 3 de setembro - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Alteração da epígrafe do capítulo iii do Decreto-Lei n.o 209/2009, de 3 de setembro - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Aditamento ao Decreto-Lei n.o 132/2012, de 27 de junho - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Alterações sistemáticas ao Decreto-Lei n.o 132/2012, de 27 de junho - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Produção de efeitos - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 -1a versão: Lei n.o 80/2013, de 28/11
 Norma revogatória - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Norma de prevalência - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Norma transitória - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]
 Referências - [revogado - Lei n.o 25/2017, de 30 de Maio]