type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 13.12.2019.
 COM(2019) 631 final
 2019/0278(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. Šezdeset treća sjednica Komisije za opojne droge trebala bi se održavati od 2. do 6. ožujka 2020.
 2.Kontekst Prijedloga
 2.1. Jedinstvena konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.
 Cilj Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”)
 1
 jest borba protiv zloupotrebe droga putem koordiniranog međunarodnog djelovanja. Postoje dva oblika intervencije i kontrole, koji funkcioniraju zajedno. Prvo, nastoji se ograničiti posjedovanje, upotreba, distribucija, uvoz, izvoz, izrada i proizvodnja droga te trgovanje njima isključivo na medicinske i znanstvene svrhe. Drugo, kroz međunarodnu suradnju bori se protiv trgovine drogom kako bi se spriječilo i obeshrabrilo trgovce opojnim drogama.
 Konvencijom UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
 2
 uspostavljen je međunarodni sustav kontrole psihotropnih tvari. Njome se odgovorilo na diversifikaciju i proširenje spektra droga koje se zloupotrebljavaju te su uvedene kontrole nad više sintetičkih droga u skladu s potencijalom za zloupotrebu tih droga s jedne i njihovom terapeutskom vrijednošću s druge strane.
 Sve države članice EU-a stranke su tih dviju konvencija, a Unija nije.
 2.2.Komisija za opojne droge
 Komisija za opojne droge (CND) komisija je Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u tim dvjema konvencijama. Članice su joj 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. U ožujku 2020. trinaest država članica EU-a bit će članice CND-a s pravom glasa
 3
 . Unija ima status promatrača u CND-u.
 2.3.Predviđeni akt Komisije za opojne droge
 CND na temelju preporuka Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), koju savjetuje njezin Stručni odbor za ovisnosti o drogama, redovito mijenja popise tvari priložene navedenim konvencijama.
 WHO je 15. studenoga 2019. preporučio glavnom tajniku UN-a
 4
 da se na popise u konvencijama uvrsti dvanaest novih tvari koje je kritički preispitao Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama.
 CND se poziva da na svojoj 63. sjednici, koja se planira održati u Beču od 2. do 6. ožujka 2020., donese odluke o uvrštavanju tih tvari na popise priložene konvencijama.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Promjene u popisima konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. stavku 1. Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom
 5
 („Okvirna odluka”) navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima i svaka tvar navedena u Prilogu Okvirnoj odluci. Okvirna odluka stoga se primjenjuje na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već bila pod kontrolom u Uniji
 6
 .
 Nijedna od 13 tvari koje je preispitao Stručni odbor za ovisnosti o drogama još nije podvrgnuta kontrolnim mjerama u Uniji.
 Komisijinim prijedlogom stajališta Unije predlaže se da se podupru preporuke WHO-a s obzirom na to da su one u skladu s trenutačnim znanstvenim saznanjima. U pogledu novih psihoaktivnih tvari, uvrštavanje tih tvari na popise u konvencijama temelji se i na podacima dostupnima u Europskoj bazi podataka o novim drogama Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA).
 Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise Vijeće mora utvrditi stajalište Unije. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije u CND-u, izraziti države članice koje će biti članice CND-a u ožujku 2020. Unija nije stranka tih konvencija, no ima isključivu nadležnost u tom području.
 Zbog toga Komisija predlaže da države članice koje će biti članice CND-a u ožujku 2020. izraze stajalište Unije o uvrštavanju tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima u ime Unije na 63. sjednici CND-a. Ovo je četvrti put da Komisija iznosi takav prijedlog za stajalište Unije
 7
 . Vijeće je donijelo stajališta Unije
 8
 , čime se Uniji omogućilo da jednoglasno nastupi na prošlim sastancima CND-a u pogledu uvrštavanja na međunarodne popise jer su države članice koje sudjeluju u CND-u glasale za uvrštavanje na popise u skladu s donesenim stajalištem Unije.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
 9
 . Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu „presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 10
 .
 CND je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu koje je osnovao ECOSOC, tijelo Ujedinjenih naroda, kojem su povjerene određene zadaće na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.
 Odluke CND-a o uvrštavanju na popise „akti su koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom o opojnim drogama i Konvencijom o psihotropnim tvarima, odluke CND-a automatski postaju obvezujuće, osim ako stranka u primjenjivom roku odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u
 11
 . Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne. Odluke CND-a o uvrštavanju na popise imaju pravne učinke i u pravnom poretku EU-a na temelju prava Unije jer mogu presudno utjecati na sadržaj propisa EU-a, konkretno Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP. Promjene u popisima u konvencijama imaju izravne posljedice na područje primjene tog pravnog instrumenta EU-a.
 Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalnopravna osnova
 Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije.
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na nezakonitu trgovinu drogom.
 Stoga je materijalnopravna osnova za predloženu odluku članak 83. stavak 1. UFEU-a, kojim se nezakonita trgovina drogom svrstava u kriminalitet s prekograničnim elementima, a Europskom parlamentu i Vijeću daje se ovlast da utvrde minimalna pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom.
 4.3.Varijabilna geometrija
 U skladu s člankom 10. stavkom 4. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama priloženog Ugovorima, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je da ne prihvaća sve ovlasti Komisije i Suda u pogledu akata u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima donesenih prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona. Zbog toga se Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP prestala primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014.
 12
 Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise ne utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise
 13
 .
 Za Dansku je obvezujuća Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP, kako se primjenjuje do 21. studenoga 2018., u čijem se članku 1. navodi da „droge” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima.
 Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Dansku, Danska sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise.
 4.4.Zaključak
 Pravna je osnova ovog prijedloga članak 83. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 5.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog nema utjecaja na proračun.
 2019/0278 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972.
 14
 , („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975.
 (2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti dodati tvari na popise te konvencije. Popise može mijenjati samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), no može odlučiti i da ne unese promjene koje preporuči WHO.
 (3)Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
 15
 stupila je na snagu 16. kolovoza 1976.
 (4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može, na temelju preporuka WHO-a, odlučiti dodati tvari na popise te konvencije ili ih brisati iz njih. Ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može proizvoljno djelovati.
 (5)Promjene u popisima obiju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP
 16
 primjenjuje se na tvari navedene u popisima priloženima tim konvencijama. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
 (6)Komisija za opojne droge treba na svojoj šezdeset trećoj sjednici, okvirno zakazanoj od 2. do 6. ožujka 2020. u Beču, donijeti odluke o dodavanju dvanaest novih tvari na popise u konvencijama UN-a.
 (7)Unija nije stranka relevantnih konvencija UN-a. Ima status promatrača u Komisiji za opojne droge, u kojoj će u ožujku 2020. biti trinaest njezinih država članica s pravom glasa
 17
 . Stoga je nužno da Vijeće ovlasti te države članice za iznošenje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na dodavanje novih tvari na te popise konvencija u isključivoj nadležnosti Unije.
 (8)WHO je preporučio da se uvrste dvije nove tvari na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te jedna nova tvar na Popis I., sedam novih tvari na Popis II. i dvije nove tvari na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima
 18
 .
 (9)Sve tvari koje je preispitao Stručni odbor za ovisnosti o drogama WHO-a („Stručni odbor”) i koje je WHO preporučio za uvrštavanje na popise prati Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
 19
 . Ni za jednu od tih tvari nije izdano početno izvješće niti je provedena procjena rizika na razini Unije.
 (10)Kako je procijenio Stručni odbor, krotonilfentanil (kemijski naziv: N-fenil-N-[1-(2-feniletil)-4-piperidinil]-2-butenamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija i za smanjenje bolova. Ne postoji terapijska primjena krotonilfentanila niti mu je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se krotonilfentanil zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se krotonilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (11)Krotonilfentanil je u EU-u (u Nizozemskoj) prvi put detektiran tek u jesen 2019. S tom tvari još nisu povezani smrtni slučajevi ni akutna trovanja.
 (12)Države članice trebale bi zauzeti stajalište da se krotonilfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (13)Prema procjeni Stručnog odbora, valerilfentanil (poznat i kao tvar analogna fentanil pentanamidu; kemijski naziv: N-fenil-N-[1-(2-feniletil)-4-piperidil]pentanamid) sintetički je opioid. Ne postoji terapijska primjena valerilfentanila niti mu je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se valerilfentanil zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se valerilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (14)Valerilfentanil je otkriven u četiri države članice i kontrolira se u najmanje četiri države članice. S tom tvari još nisu povezani smrtni slučajevi ni akutna trovanja.
 (15)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se valerilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (16)Prema procjeni Stručnog odbora, tvar DOC (poznata i kao 2,5-dimetoksi-4-kloroamfetamin; kemijski naziv: 1-(4-kloro-2,5-dimetoksifenil)propan-2-amin) je fenetilamin. Ne postoji terapijska primjena tvari DOC niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar DOC zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar DOC uvrsti na Popis I. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (17)Tvar DOC otkrivena je u 27 država članica i kontrolira se u najmanje dvanaest država članica. Dovedena je u vezu s najmanje jednim smrtnim slučajem i četiri slučaja akutnog trovanja.
 (18)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar DOC doda na Popis I. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (19)Prema procjeni Stručnog odbora, tvar AB-FUBINACA (poznata i kao FUB-AMB; kemijski naziv: N-(1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il)-1-(4-fluorobenzil)-1H-indazol-3-karboksamid) sintetički je kanabinoid. Ne postoji terapijska primjena tvari AB-FUBINACA niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar AB-FUBINACA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar AB-FUBINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (20)Tvar AB-FUBINACA otkrivena je u 24 države članice i kontrolira se u najmanje 13 država članica. Dovedena je u vezu s najmanje 20 smrtnih slučajeva i 19 slučajeva akutnog trovanja.
 (21)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar AB-FUBINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (22)Prema procjeni Stručnog odbora, tvar 5F-AMB-PINACA (poznata i kao 5F-AMB, 5F-MMB-PINACA, 5-fluoro AMB, 5-fluoro AMP ili 5F-AMP; kemijski naziv: metil 2-({[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-il]karbonil}amino)-3-metilbutanoat) sintetički je kanabinoid. Ne postoji terapijska primjena tvari 5F-AMB-PINACA niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar 5F-AMB-PINACA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar 5F-AMB-PINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (23)Tvar 5F-AMB-PINACA otkrivena je u 17 država članica i kontrolira se u najmanje osam država članica. Dovedena je u vezu s najmanje dva smrtna slučaja i tri slučaja akutnog trovanja.
 (24)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 5F-AMB-PINACA doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (25)Prema procjeni Stručnog odbora, tvar 5F-MDMB-PICA (poznata i kao 5F-MDMB-2201 ili MDMB-2201; kemijski naziv: metil 2-[[1-(5-fluoropentil)indol-3-karbonil]amino]-3,3-dimetil-butanoat) sintetički je kanabinoid. Ne postoji terapijska primjena tvari 5F-MDMB-PICA niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar 5F-MDMB-PICA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar 5F-MDMB-PICA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (26)Tvar 5F-MDMB-PICA otkrivena je u 22 države članice i kontrolira se u najmanje tri države članice. Dovedena je u vezu s najmanje osam smrtnih slučajeva i jednim slučajem akutnog trovanja.
 (27)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 5F-MDMB-PICA doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (28)Prema procjeni Stručnog odbora, tvar 4-F-MDMB-BINACA (poznata i kao 4F-ADB, 4F-MDMB-BINACA ili 4F-MDMB-BUTINACA; kemijski naziv: metil 2-(1-(4-fluorobutil)-1H-indazol-3-karboksamido)-3,3-dimetilbutanoat) sintetički je kanabinoid. Ne postoji terapijska primjena tvari 4-F-MDMB-BINACA niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar 4-F-MDMB-BINACA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar 4-F-MDMB-BINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (29)Tvar 4-F-MDMB-BINACA otkrivena je u 14 država članica i kontrolira se u najmanje jednoj državi članici. Dovedena je u vezu s najmanje jednim slučajem akutnog trovanja. Tvar 4-F-MDMB-BINACA u travnju 2019. bila je predmet izvješća za EU-ov sustav ranog upozoravanja.
 (30)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 4-F-MDMB-BINACA doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (31)Prema procjeni Stručnog odbora, tvar 4-CMC (poznata i kao 4-klorometkatinon ili klefedron; kemijski naziv: 1-(4-klorofenil)-2-(metilamino)propan-1-on) sintetički je katinon, koji je strukturno srodan mefedronu
 20
 , koji je uvršten na popis Konvencije o psihotropnim tvarima. Ne postoji terapijska primjena tvari 4-CMC niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar 4-CMC zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar 4-CMC uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (32)Tvar 4-CMC otkrivena je u 24 države članice i kontrolira se u najmanje osam država članica. Dovedena je u vezu s najmanje četiri smrtna slučaja i tri slučaja akutnog trovanja.
 (33)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 4-CMC doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (34)Prema procjeni Stručnog odbora, N-etilheksedron (poznat i kao NEH, heksen, etil-heks, etil-heksedron ili HEX-EN; kemijski naziv: 2-(etilamino)-1-fenilheksan-1-on) sintetički je katinon. Ne postoji terapijska primjena N‐etilheksedrona niti mu je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se N-etilheksedron zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se N-etilheksedron uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (35)N-etilheksedron otkriven je u 23 države članice i kontrolira se u najmanje šest država članica. Doveden je u vezu s najmanje 31 smrtnim slučajem i devet slučajeva akutnog trovanja.
 (36)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se N-etilheksedron uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (37)Prema procjeni Stručnog odbora, tvar alfa-PHP (poznata i kao PV-7, α-PHP, α-pirolidinoheksanofenon; kemijski naziv: 1-fenil-2-(pirolidin-1-il)heksan-1-on) sintetički je katinon. Ta je tvar viši homolog tvari alfa-PVP
 21
 , koja je uvrštena na popis Konvencije o psihotropnim tvarima. Ne postoji terapijska primjena tvari alfa-PHP niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar alfa-PHP zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar alfa-PHP uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (38)Tvar alfa-PHP otkrivena je u 21 državi članici i kontrolira se u najmanje sedam država članica. Dovedena je u vezu s najmanje 27 smrtnih slučajeva i dva slučaja akutnog trovanja.
 (39)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar alfa-PHP uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (40)Prema procjeni Stručnog odbora, flualprazolam (poznat i kao Ro 11-5073/000; kemijski naziv: 8-kloro-6-(2-fluorofenil)-1-metil-4H-[1,2,4]triazolo[4,3-a][1,4]benzodiazepin) je benzodiazepin. Ne postoji terapijska primjena flualprazolama niti mu je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se flualprazolam zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se flualprazolam uvrsti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (41)Flualprazolam je otkriven u osam država članica i kontrolira se u najmanje dvije države članice. Doveden je u vezu s najmanje 26 smrtnih slučajeva. Flualprazolam je u ožujku 2019. bio predmet izvješća za EU-ov sustav ranog upozoravanja.
 (42)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se flualprazolam doda na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (43)Prema procjeni Stručnog odbora, etizolam (poznat i kao Y-7131 ili Depas; kemijski naziv: 4-(2-klorofenil)-2-etil-9-metil-6H-tieno[3,2-f][1,2,4]triazolo[4,3-a][1,4]diazepin) tvar je benzodiazepinskog tipa. Stručni odbor triput je procijenio etizolam, zadnji put 2017. Ima dovoljno dokaza da se etizolam zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se etizolam uvrsti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (44)Etizolam je otkriven u 21 državi članici i kontrolira se u najmanje sedam država članica. Doveden je u vezu s najmanje 43 smrtna slučaja
 22
 . Etizolam je odobreni lijek
 23
 u više zemalja (Japanu, Italiji, Indiji), no smatra se da većina tvari koja se prodaje na tržištu droga u Europi ne potječe od preusmjerenih lijekova nego se kupuje u obliku praha u velikim količinama od poduzeća za proizvodnju kemikalija sa sjedištem izvan Europe. Zatim se uvoze u Uniju putem hitne poštanske dostave i teretnog prijevoza te se obično prešaju u tablete i prodaju kao etizolam ili kao lažni diazepam i alprazolam. Etizolam se često prodaje kao „ulični valium”. Broj slučajeva povezanih s etizolamom spontano prijavljenih u sustav EudraVigilance (EV) u Uniji koji se mogu utvrditi putem standardiziranog obrasca MedDRA-e „Zloupotreba droga, ovisnost i ustezanje” (Drug abuse, dependence and withdrawal) malen je
 24
 . Etizolam je 2017. po broju slučajeva i po količini bio najčešće zaplijenjeni benzodiazepin prijavljen u Unijin sustav ranog upozoravanja. Etizolam je u ožujku 2019. bio predmet izvješća za EU-ov sustav ranog upozoravanja.
 (45)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se etizolam doda na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (46)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge jer će odluke o raznim odlukama o uvrštavanju tih dvanaest tvari na popise moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Okvirnu odluku 2004/757/PUP.
 (47)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.
 (48)Okvirna odluka 2004/757/PUP, kako se primjenjuje do 21. studenoga 2018., obvezujuća je za Dansku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.
 (49)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.
 (50)Okvirna odluka 2004/757/PUP nije obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu te ona stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na šezdeset trećoj sjednici Komisije za opojne droge koja će se održati od 2. do 6. ožujka 2020., kad je to tijelo pozvano donijeti odluke o dodavanju tvari na popise Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971., navedeno je u Prilogu ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Stajalište iz članka 1. zajednički izražavaju države članice koje su članice Komisije za opojne droge.
 Članak 3.
 Ova je Odluka upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.
 (2)
 Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.
 (3)
 Od 1. siječnja 2020. sljedećih će trinaest država članica EU-a biti članice CND-a s pravom glasa: Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina.
 (4)
 https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_42ECDD_recommendations_15Nov19.pdf?ua=1
 .
 (5)
 SL L 335, 11.11.2004., str. 8., kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2017/2103 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom „droge” te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP, SL L 305, 21.11.2017., str. 12.
 (6)
 Vidjeti Prilog Okvirnoj odluci kako je izmijenjen Delegiranom direktivom Komisije (EU) 2019/369 od 13. prosinca 2018. o izmjeni Priloga Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP u pogledu obuhvaćanja novih psihoaktivnih tvari definicijom „droge”, SL L 66, 7.3.2019., str. 3.
 (7)
 COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final.
 (8)
 Donijelo Vijeće 7. ožujka 2017., 27. veljače 2018. i 5. ožujka 2019.
 (9)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.
 (10)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.
 (11)
 Članak 3. stavak 7. Konvencije o opojnim drogama; članak 2. stavak 7. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (12)
 Vidjeti točku 29. popisa akata Unije donesenih prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima koji se prestaju primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014. na temelju članka 10. stavka 4. druge rečenice Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama (SL C 430, 1.12.2014., str. 17.).
 (13)
 Ovaj se prijedlog odnosi na utvrđivanje stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na sastanku koji će se održati nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, osim ako Ujedinjena Kraljevina zatraži četvrto produljenje razdoblja u skladu s člankom 50. Ugovora, koje Europsko vijeće (članak 50.) jednoglasno prihvati. Međutim, u trenutku kad Komisija donosi prijedlog, Ujedinjena Kraljevina je država članica. Stoga npr. navodi u uvodnim izjavama prijedloga o državama članicama u kojima su otkrivene određene tvari uključuju i Ujedinjenu Kraljevinu.
 (14)
 Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.
 (15)
 Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.
 (16)
 Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom (SL L 335, 11.11.2004., str. 8.).
 (17)
 Od 1. siječnja 2020. sljedećih će trinaest država članica EU-a biti članice CND-a s pravom glasa: Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina.
 (18)
 https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_42ECDD_recommendations_15Nov19.pdf?ua=1
 .
 (19)
 Uredba (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama (SL L 376, 27.12.2006., str. 1.).
 (20)
 Mefedron se kontrolira na razini EU-a na temelju Odluke Vijeća 2010/759/EU od 2. prosinca 2010. o uvođenju kontrolnih mjera za 4-metilmetkatinon (mefedron), SL L 322, 8.12.2010., str. 44., i naveden je u točki 5. Priloga Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP.
 (21)
 Alfa-PVP se kontrolira na razini EU-a na temelju Odluke Vijeća (EU) 2016/1070 od 27. lipnja 2016. o podvrgavanju tvari 1-fenil-2-(pirolidin-1-il)pentan-1-on (α-pirolidinovalerofenon, α-PVP) kontrolnim mjerama, SL L 178, 2.7.2016., str. 18., i naveden je u točki 10. Priloga Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP.
 (22)
 Čini se da EMCDDA-u nisu prijavljeni svi slučajevi pronalaska etizolama kod smrtnih slučajeva i trovanja bez smrtnih posljedica. Prema podacima škotske nacionalne evidencije etizolam je u proteklih nekoliko godina pronađen kod nekoliko stotina smrtnih slučajeva u Škotskoj (Ujedinjena Kraljevina) do kojih je došlo kod kombinirane uporabe droga među visokorizičnim korisnicima opioida.
 (23)
 Uvrštavanje lijekova na popis može utjecati na njihovu medicinsku uporabu kao lijekova kod odobrenih indikacija, bez obzira na njihovu odobrenu uporabu u kliničkoj praksi.
 (24)
 MedDRA verzija 22.1, EV do 7. listopada 2019.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 13.12.2019.
 COM(2019) 631 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.
 PRILOG
 Stajalište koje države članice koje su članice Komisije za opojne droge trebaju zauzeti, djelujući zajednički u interesu Unije, na 63. sjednici Komisije za opojne droge okvirno zakazanoj od 2. do 6. ožujka 2020. u pogledu promjena opsega kontrole tvari:
 (1)krotonilfentanil treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama;
 (2)valerilfentanil treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama;
 (3)tvar DOC treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (4)tvar AB‐FUBINACA treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (5)tvar 5F-AMB-PINACA (5F-AMB, 5F-MMB-PINACA) treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (6)tvar 5F-MDMB-PICA (5F-MDMB-2201) treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (7)tvar 4-F-MDMB-BINACA treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (8)tvar 4-CMC (4-klorometkatinon; klefedron) treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (9)N‐etilheksedron treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (10)tvar alfa-PHP treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (11)flualprazolam treba uvrstiti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima;
 (12)etizolam treba uvrstiti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 16/Sv. 1
 HR
 Službeni list Europske unije
 15
 21994A0817(01)
 L 212/3
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 KONVENCIJA O STATUTU EUROPSKIH ŠKOLA
 PREAMBULA
 VISOKE UGOVORNE STRANKE, ČLANICE EUROPSKIH ZAJEDNICA I EUROPSKE ZAJEDNICE, dalje u tekstu: „ugovorne strane”,
 smatrajući da su za zajedničko obrazovanje djece osoblja Europskih zajednica, a kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje europskih institucija, osnovane ustanove pod nazivom „Europska škola” od 1957. nadalje,
 smatrajući da su Europske zajednice željne osigurati zajedničko obrazovanje te djece i da u tom cilju doprinesu proračunu Europskih škola,
 smatrajući da je sustav Europske škole „sui generis”; smatrajući da on predstavlja oblik suradnje među državama članicama te između njih i Europskih zajednica, a istovremeno u potpunosti potvrđujući odgovornost država članica za sadržaj poduke i organizaciju njihova obrazovna sustava kao i njihove kulturne i lingvističke raznolikosti,
 smatrajući da:
 —
 tekst Statuta Europske škole usvojen 1957. trebalo bi konsolidirati kako bi se uzeli u obzir svi relevantni tekstovi koje su ugovorne strane usvojile,
 —
 tekst bi trebalo prilagoditi uzimajući u obzir razvoj Europskih zajednica,
 —
 trebalo bi promijeniti postupak donošenja odluka u tijelima škola,
 —
 trebalo bi uzeti u obzir iskustva iz rada škola,
 —
 trebalo bi pružiti odgovarajuću pravnu zaštitu od odluka Odbora guvernera ili upravnih odbora nastavnom osoblju kao i ostalim osobama koje statut obuhvaća; u tu svrhu trebalo bi osnovati Odbor za pritužbe sa strogo ograničenom nadležnošću,
 —
 nadležnost Odbora za pritužbe ne dovodi u pitanje nadležnost nacionalnih sudova što se tiče građanske i kaznene odgovornosti,
 smatrajući da je otvorena škola u Münchenu na temelju Dodatnog protokola od 15. prosinca 1975. za zajedničko obrazovanje djece osoblja Europske organizacije za patente,
 SPORAZUMJELE SU SE:
 GLAVA I.
 EUROPSKE ŠKOLE
 Članak 1.
 Ova Konvencija utvrđuje Statut Europskih škola (dalje u tekstu: „škole”).
 Svrha je škola zajedničko obrazovanje djece osoblja Europskih zajednica. Osim djece obuhvaćene Sporazumima navedenima u člancima 28. i 29. i ostala djeca mogu pohađati škole unutar ograničenja koja postavi Odbor guvernera.
 Škole su popisane u Prilogu I., a taj popis Odbor guvernera može izmijeniti, uzimajući u obzir odluke donesene na temelju članaka 2., 28. i 31.
 Članak 2.
 1. Odbor guvernera može jednoglasno odlučiti o osnivanju novih škola.
 2. Njihovu lokaciju određuje u dogovoru s državom članicom domaćinom.
 3. Prije nego što se otvori nova škola na području države članice, mora se zaključiti sporazum između Odbora guvernera i države članice domaćina o besplatnom ustupanju i održavanju odgovarajućih prostora za novu školu.
 Članak 3.
 1. Poduka u svim školama obuhvaća nastavu do kraja srednje škole.
 Ona se može sastojati od:
 —
 predškolskog odgoja,
 —
 pet godina osnovne škole,
 —
 sedam godina srednje škole.
 Škole obuhvaćaju, koliko je to moguće i zahtjeve tehničkog obrazovanja u suradnji s obrazovnim sustavom zemlje domaćina.
 2. Nastavu održavaju nastavnici koje države članice privremeno premjeste ili dodijele u skladu s odlukama koje donese Odbor guvernera u skladu s postupkom utvrđenim u članku 12. stavku 4.
 3.
 (a)
 Da bi se promijenila temeljna struktura neke škole potrebno je da takav prijedlog jednoglasno usvoje predstavnici država članica u Odboru guvernera;
 (b)
 Da bi se promijenio službeni status nastavnika potrebno je da takav prijedlog jednoglasno usvoji Odbor guvernera.
 Članak 4.
 Obrazovanje koje se stječe u školama organizira se na sljedećim načelima:
 1.
 nastava se odvija na jezicima navedenima u Prilogu II.
 2.
 Odbor guvernera može izmijeniti taj Prilog uzimajući u obzir odluke donesene na temelju članaka 2. i 32.;
 3.
 kako bi se poticalo jedinstvo škole, zbližavanje učenika iz različitih jezičnih odjela i njegovalo uzajamno razumijevanje, neki se predmeti podučavaju na zajedničkim satovima u razredima iste razine. Na tim zajedničkim satovima može se upotrebljavati bilo koji jezik Zajednice ako Odbor guvernera odluči da okolnosti opravdavaju njegovu uporabu;
 4.
 osobito se nastoji učenicima pružiti temeljito poznavanje suvremenih jezika;
 5.
 u obrazovnim programima se razvija europska dimenzija;
 6.
 u obrazovanju i podučavanju poštuju se svijest i osobna uvjerenja pojedinca;
 7.
 poduzimaju se mjere za olakšavanje prijema djece s posebnim obrazovnim potrebama.
 Članak 5.
 1. Uspješno završene školske godine u školi kao i njezine diplome i svjedodžbe priznaju se na području država članica u skladu s usporednim tablicama, pod uvjetima koje utvrđuje Odbor guvernera kako je to navedeno u članku 11. te sukladno sporazumu nadležnih nacionalnih tijela.
 2. Europska matura (bakalaureat) koja je predmet Sporazuma od 11. travnja 1984. kojim se mijenja Prilog Statutu Europske škole kojim se utvrđuju odredbe za europsku maturu (bakalaureat), dalje u tekstu „Europski sporazum o bakalaureatu” dodjeljuje se po završetku ciklusa srednjoškolskog obrazovanja. Odbor guvernera može jednoglasnom odlukom predstavnika država članica odlučiti o onim prilagodbama toga Sporazuma koje se pokažu potrebnima.
 Oni koji su stekli europsku maturu (bakalaureat) u školi:
 (a)
 u državi članici čiji su državljani, uživaju sva prava koja proizlaze iz posjedovanja diplome ili svjedodžbe koja se dodjeljuje na kraju srednjoškolskog obrazovanja u toj zemlji;
 (b)
 imaju pravo tražiti prijem na bilo koje sveučilište na području bilo koje države članice pod istim uvjetima kao i državljani te države članice s istovrsnim kvalifikacijama.
 Za potrebe ove Konvencije pojam „sveučilište” primjenjuje se za:
 (a)
 sveučilišta;
 (b)
 institucije koje imaju status sveučilišta u državi članici na čijem državnom području se nalaze.
 Članak 6.
 Svaka škola ima pravnu osobnost koja je potrebna za postizanje njezine svrhe kako je to definirano u članku 1. U tu svrhu slobodno raspolaže odobrenim sredstvima u svom vlastitom dijelu proračuna pod uvjetima utvrđenima u Financijskoj uredbi iz članka 13. stavka 1. Ona može biti stranka u pravnim postupcima. Osobito može stjecati i raspolagati pokretnom i nepokretnom imovinom.
 Što se tiče njezinih prava i obveza, sa školom se u svim državama članicama, podložno posebnim odredbama ove Konvencije, postupa kao s javnopravnom obrazovnom ustanovom.
 GLAVA II.
 TIJELA ŠKOLA
 Članak 7.
 Tijela zajednička svim školama su:
 1.
 Odbor guvernera;
 2.
 Glavni tajnik;
 3.
 Odbor inspektora;
 4.
 Odbor za pritužbe.
 Svakom školom upravlja Upravni odbor, a vodi je ravnatelj.
 POGLAVLJE I.
 Odbor guvernera
 Članak 8.
 1. Podložno članku 28., Odbor guvernera sastoji se od sljedećih članova:
 (a)
 predstavnik ili predstavnici na razini ministarstva svake države članice Europskih zajednica koji su ovlašteni za preuzimanje obveza u ime vlade svoje države članice podrazumijevajući da svaka država članica ima jedan glas;
 (b)
 član Komisije Europskih zajednica;
 (c)
 predstavnik kojeg odredi Odbor osoblja (iz redova nastavnog osoblja) u skladu s člankom 22.;
 (d)
 predstavnik roditelja učenika kojeg odredi Udruženje roditelja u skladu s člankom 23.
 2. Predstavnici na razini ministarstva svake države članice i član Komisije Europskih zajednica mogu imenovati osobe koje će ih predstavljati. Ostale članove koji nisu u mogućnosti prisustvovati predstavljaju njihovi zamjenici.
 3. Na sastanke Odbora guvernera može se pozvati predstavnik učenika kao promatrač za pitanja koja se tiču učenika.
 4. Odbor guvernera saziva njegov predsjednik na svoju vlastitu inicijativu ili na obrazloženi zahtjev tri člana Odbora guvernera ili glavnog tajnika. Sastaje se najmanje jednom godišnje.
 5. Funkciju predsjedavajućeg obavlja predstavnik svake države članice na rok od jedne godine sljedećim redoslijedom država članica: Belgija, Danska, Njemačka, Grčka, Španjolska, Francuska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Ujedinjena Kraljevina.
 Članak 9.
 1. Odluke Odbora guvernera donose se dvotrećinskom većinom svih članova osim u slučajevima kada se ovom Konvencijom traži jednoglasna odluka. To podliježe sljedećim odredbama:
 (a)
 za usvajanje odluke koja utječe na posebne interese neke države članice, kao što je značajno proširenje ili zatvaranje škole osnovane na njezinom državnom području potrebno je da za to glasuje i predstavnik te države članice;
 (b)
 za zatvaranje škole potrebno je da za to glasuje i člana Komisije;
 (c)
 predstavnik javnopravne organizacije koji ima mjesto i glas u Odboru guvernera na temelju sporazuma koji se temelji na članku 28. glasuje o svim pitanjima koja se tiču škole obuhvaćenima takvim sporazumom;
 (d)
 pravo glasa predstavnika Odbora osoblja iz članka 8. stavka 1. točke (c) i predstavnika roditelja učenika iz članka 8. stavka 1. točke (d) ograničava se na donošenje odluka o pitanjima obrazovanja na temelju članka 11. uz isključenje odluka koje se tiču prilagodbi Europskoga sporazuma o bakalaureatu i odluka koje imaju financijski ili proračunski učinak.
 2. Ako je potrebna jednoglasna odluka na temelju ove Konvencije, suzdržavanje članova koji su prisutni ili ih netko predstavlja neće biti prepreka za donošenje odluka Odbora guvernera.
 3. U svim glasovanjima svaki od članova koji je prisutan ili ga netko predstavlja ima jedan glas, ne dovodeći u pitanje posebne odredbe iz članka 8. stavka 1. točke (a).
 Članak 10.
 Odbor guvernera nadzire primjenu ove Konvencije, u tu svrhu ima potrebne ovlasti za donošenje odluka po pitanjima obrazovanja, proračuna i upravljanja te za pregovore o sporazumima navedenim u člancima od 28. do 30. Može osnivati odbore koji su odgovorni za pripremu njegovih odluka.
 Odbor guvernera donosi Opća pravila škola.
 Odbor guvernera svake godine sastavlja izvješće o radu škola na temelju nacrta koji priprema glavni tajnik te ga prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 Članak 11.
 Po pitanjima obrazovanja Odbor guvernera određuje koji se programi provode te kako se organiziraju. Osobito, Odbor guvernera, slijedeći mišljenje odgovarajućeg Odbora inspektora:
 1.
 usvaja usklađeni obrazovni program i raspored za svaku godinu školovanja te za svaki dio koji je osnovao daje preporuke o odabiru metoda;
 2.
 organizira nadzor nastave od strane Odbora inspektora za koji utvrđuje pravila rada;
 3.
 određuje dob za ulazak na različite razine. Utvrđuje pravila za prolaz učenika u sljedeću godinu nastave ili u srednju školu te kako bi omogućio učenicima povratak u bilo koje vrijeme u njihove nacionalne škole, odlučuje o pravovaljanosti godina nastave u školi u skladu s člankom 5. Sastavlja usporednu tablicu navedenu u članku 5. stavku 1.;
 4.
 organizira ispite koji se održavaju kao sredstvo potvrđivanja rada u školi; utvrđuje pravila za ispite, imenuje ispitne odbore te dodjeljuje diplome. Osigurava da su ispitni materijali usklađeni s odredbama iz članka 5.
 Članak 12.
 Što se administrativnih pitanja tiče, Odbor guvernera:
 1.
 utvrđuje pravila o službi za glavnog tajnika, ravnatelje i nastavno osoblje, te u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a), za administrativno i pomoćno osoblje;
 2.
 imenuje glavnog tajnika i zamjenika glavnog tajnika;
 3.
 imenuje ravnatelje i zamjenike ravnatelja svih škola;
 4.
 (a)
 svake godine na prijedlog Odbora inspektora određuje potrebe za nastavnim osobljem otvaranjem ili zatvaranjem radnih mjesta. Osigurava poštenu raspodjelu radnih mjesta među državama članicama. S vladama rješava pitanja koja se odnose na dodjelu ili privremeni premještaj srednjoškolskih nastavnika, osnovnoškolskih nastavnika te obrazovnih savjetnika škole. Osoblje zadržava prava na napredovanje i mirovinu koja su im zajamčena nacionalnim propisima;
 (b)
 svake godine na prijedlog generalnog tajnika određuje potrebe za administrativnim i pomoćnim osobljem.
 5.
 organizira rad i usvaja svoj poslovnik.
 Članak 13.
 1. Što se proračunskih pitanja tiče, Odbor guvernera:
 (a)
 donosi financijske propise posebno navodeći postupak donošenja i provedbe proračuna škola;
 (b)
 usvaja proračun škola za svaku financijsku godinu u skladu s dolje navedenim stavkom 4.;
 (c)
 odobrava godišnje izvještaje prihoda i rashoda te ih prosljeđuje nadležnim tijelima Europskih zajednica.
 2. Odbor guvernera svake godine, najkasnije do 30. travnja utvrđuje procjenu prihoda i rashoda škola za sljedeću financijsku godinu te ih odmah prosljeđuje Komisiji koja na temelju toga daje potrebnu procjenu u prednacrtu općeg proračuna Europskih zajednica.
 Proračunsko tijelo Europskih zajednica utvrđuju iznos doprinosa Europskih zajednica na temelju svojeg proračunskog postupka.
 3. Odbor guvernera prosljeđuje procjenu prihoda i rashoda drugim organizacijama s javnim ovlastima iz članka 28. te organizacijama ili institucijama iz članka 29., čiji je financijski doprinos takav da financira veći dio proračuna škole tako da mogu odrediti iznos svojih doprinosa.
 4. Odbor guvernera konačno donosi proračun prije početka proračunske godine te ga prilagođava, ukoliko je potrebno, doprinosima Europskih zajednica i organizacija ili institucija iz stavka 3.
 Članak 14.
 Glavni tajnik predstavlja Odbor guvernera i vodi Tajništvo u skladu s Pravilima o službi za glavnog tajnika predviđenima u članku 12. stavku 1. On predstavlja škole u pravnim postupcima. Odgovoran je Odboru guvernera.
 POGLAVLJE 2.
 Odbor inspektora
 Članak 15.
 Za potrebe škola osnivaju se dva Odbora inspektora: jedan za predškolske ustanove i osnovne škole, a drugi za srednje škole.
 Članak 16.
 Po jedan inspektor u svakom od Odbora predstavlja po jednu državu članicu koja je ugovorna stranka. Imenuje ga Odbor guvernera na prijedlog zainteresirane strane.
 Odborom inspektora predsjeda predstavnik u Odboru inspektora one države članice koja predsjeda Odborom guvernera.
 Članak 17.
 Zadaća Odbora inspektora je osigurati kvalitetu obrazovanja koju pružaju škole te u tom cilju osigurati provođenje potrebnih inspekcija u školama.
 Oni šalju Odboru guvernera mišljenja i prijedloge iz članaka 11. odnosno 12. te po potrebi, prijedloge za promjene obrazovnih programa i organizacije školovanja.
 Članak 18.
 Zadaća inspektora je:
 1.
 osigurati nadzor rada nastavnika iz njihovih nacionalnih administracija, u njihovom ciklusu podučavanja;
 2.
 usporediti stajališta o dostignutom standardu rada i o kvaliteti metoda podučavanja;
 3.
 rezultate inspekcije poslati ravnateljima i nastavnom osoblju.
 Uzimajući u obzir potrebe koje procijeni Odbor guvernera, svaka država članica daje na raspolaganje inspektorima sva sredstva koja su im potrebna za potpuno izvršenje njihovih zadaća u školama.
 POGLAVLJE 3.
 Upravni odbor
 Članak 19.
 Sukladno člancima 28. i 29., svaki upravni odbor iz članka 7. sastoji se od osam članova i to kako slijedi:
 1.
 glavni tajnik koji je ujedno i predsjedavajući;
 2.
 ravnatelj škole;
 3.
 predstavnik Komisije Europskih zajednica;
 4.
 dva člana nastavnog osoblja, jedan koji predstavlja srednjoškolsko osoblje, a drugi osoblje osnovnih škola i predškolskih ustanova zajedno;
 5.
 dva člana koji predstavljaju Udruženje roditelja iz članka 23.;
 6.
 predstavnik administrativnog i pomoćnog osoblja.
 Predstavnik države članice u kojoj je smještena škola može prisustvovati sastancima Upravnog odbora kao promatrač.
 Dva predstavnika učenika pozivaju se na sastanke Upravnog odbora svoje škole kao promatrači u slučaju onih pitanja koja se na njih odnose.
 Članak 20.
 Upravni odbor:
 1.
 priprema procjene prihoda i rashoda škole u skladu s Financijskom uredbom;
 2.
 nadzire izvršavanje proračuna škole te sastavlja godišnji izvještaj prihoda i rashoda;
 3.
 osigurava održavanje prikladnih fizičkih uvjeta i atmosfere koji doprinose pravilnom radu škole;
 4.
 obavlja ostale administrativne dužnosti koje mu povjeri Odbor guvernera.
 Postupak sazivanja sastanaka i donošenja odluka Upravnog odbora propisuje se Općim pravilima škola iz članka 10.
 POGLAVLJE 4.
 Ravnatelj
 Članak 21.
 Ravnatelj obavlja svoje dužnosti u skladu s Općim pravilima iz članka 10. On je nadređen osoblju dodijeljenom školi u skladu s postupcima utvrđenima s u članku 12. stavku 4. točkama (a) i (b).
 Ima kompetencije i kvalifikacije koje su potrebne u njegovoj državi za upravljanje obrazovnom ustanovom u kojoj se stječe svjedodžba s kojom se može upisati na sveučilište. Odgovoran je Odboru guvernera.
 GLAVA III.
 ZASTUPANJE OSOBLJA
 Članak 22.
 Osniva se Odbor osoblja koji se sastoji od izabranih predstavnika nastavnog osoblja te administrativnog i pomoćnog osoblja svake škole.
 Odbor doprinosi pravilnom funkcioniranju škola omogućujući izražavanje mišljenja osoblja.
 Postupci za izbor i rad Odbora osoblja određuju se Pravilnikom o osoblju za nastavno osoblje i za administrativno i pomoćno osoblje kako je to propisano člankom 12. stavkom 1.
 Odbor osoblja jednom godišnje određuje člana i njegovu zamjenu iz nastavnog osoblja koji predstavlja osoblje u Odboru guvernera.
 GLAVA IV.
 UDRUŽENJE RODITELJA
 Članak 23.
 U svrhu održavanja kontakata između roditelja učenika i tijela škola, Odbor guvernera priznaje za svaku školu udruženje koje predstavlja roditelje učenika.
 Tako priznato Udruženje roditelja svake godine određuje dva predstavnika u Upravni odbor dotične škole.
 Jednom godišnje Udruženje roditelja škola određuje jednog člana i njegova zamjenika kao predstavnika svih udruženja u Odboru guvernera.
 GLAVA V.
 PRORAČUN
 Članak 24.
 Financijska godina škola odgovara kalendarskoj godini.
 Članak 25.
 Proračun škola financira se od:
 1.
 doprinosa država članica kroz stalne uplate za primitke od rada upućenog ili dodijeljenog nastavnog osoblja i po potrebi od financijskih doprinosa o kojima jednoglasno odluči Odbor guvernera;
 2.
 doprinosa Europskih zajednica kojima se pokriva razlika između ukupnog iznosa rashoda škola i njihova ukupnog prihoda;
 3.
 doprinosa od organizacija izvan Zajednice s kojima je Odbor zaključio sporazum;
 4.
 vlastitih prihoda škola, osobito školarina koje Odbor guvernera naplaćuje roditeljima;
 5.
 ostalih prihoda.
 Postupci za stavljanje na raspolaganje doprinosa Europskih zajednica propisuju se posebnim sporazumom između Odbora guvernera i Komisije.
 GLAVA VI.
 SPOROVI
 Članak 26.
 Za sporove između ugovornih strana koji se odnose na tumačenje i primjenu ove Konvencije, a koje ne razriješi Odbor guvernera, isključivo je nadležan Sud Europskih zajednica.
 Članak 27.
 1. Ovime se osniva Odbor za pritužbe.
 2. Nakon što se iscrpe sva upravna sredstva, Odbor za pritužbe isključivo je nadležan u prvom i zadnjem stupnju za sve sporove koji se tiču primjene ove Konvencije na sve osobe koje su njom obuhvaćene, osim na administrativno i pomoćno osoblje, i u pogledu zakonitosti svih akata ili pravila koji se temelje na ovoj Konvenciji, a koji negativno utječu na takve osobe od strane Odbora guvernera Upravnog odbora škole u izvršavanju njihovih ovlasti kako je to utvrđeno ovom Konvencijom. Ako su ti sporovi financijske prirode Odbor za pritužbe ima neograničenu nadležnost.
 Uvjeti i detaljna pravila koji se odnose na ove postupke po potrebi se utvrđuju Pravilima o osoblju za nastavno osoblje ili uvjetima zapošljavanja privremenih nastavnika ili Općim pravilima škola.
 3. Članovi Odbora za pritužbe su osobe čija je neovisnost neupitna te koji imaju kompetencije u području prava.
 Samo osobe koje su na popisu kojeg sastavlja Sud Europskih Zajednica mogu biti izabrane za članstvo u Odboru za pritužbe.
 4. Odbor guvernera jednoglasno usvaja Statut Odbora za pritužbe.
 Statutom Odbora za pritužbe određuje se broj članova Odbora, postupak njihova imenovanja koje izvršava Odbor guvernera, trajanje njihova mandata te financijska pravila koja se na njih primjenjuju. Statut posebno navodi način na koji Odbor radi.
 5. Odbor za pritužbe usvaja svoj poslovnik koji sadrži one odredbe koje su potrebne za primjenu Statuta.
 Poslovnik se odobrava jednoglasnom odlukom Odbora guvernera.
 6. Odluke Odbora za pritužbe obvezujuće su za sve strane te, ako ih iste ne provode, nadležna tijela država članica osiguravaju njihovo izvršenje sukladno odgovarajućim nacionalnim propisima.
 7. Ostali sporovi u kojima su škole stranka, u nacionalnim su nadležnostima. Osobito se ovim člankom ne utječe na nadležnost nacionalnih sudova što se tiče predmeta građanske i kaznene odgovornosti.
 GLAVA VII.
 POSEBNE ODREDBE
 Članak 28.
 Odbor guvernera može jednoglasnom odlukom sklopiti sporazume o sudjelovanju koji se tiču već postojeće škole ili one u osnivanju u skladu s člankom 2., s organizacijama s javnim ovlastima koje su, iz razloga njihova smještaja, zainteresirane za rad škola. Sklapanjem takva sporazuma svaka takva organizacija može dobiti mjesto i glas u Odboru guvernera o svim pitanjima koja se odnose na dotičnu školu ako su njezini financijski doprinosi takvi da financiraju većinu proračuna te škole. Također može dobiti mjesto i glas u Upravnom odboru dotične škole.
 Članak 29.
 Odbor guvernera jednoglasnom odlukom može pregovarati o sporazumima koji se ne odnose na sudjelovanje s organizacijama ili ustanovama s javnim ovlastima, ili organizacijama ili ustanovama uređenima privatnim pravom koje su zainteresirane za rad jedne od škola.
 Odbor guvernera im može dodijeliti mjesto i glas u Upravnom odboru dotične škole.
 Članak 30.
 Odbor guvernera može pregovarati s vladom zemlje u kojoj je škola smještena o svim dodatnim sporazumima koji su potrebni da bi se osigurao rad škole u najboljim mogućim uvjetima.
 Članak 31.
 1. Svaka od ugovornih strana može otkazati ovu Konvenciju pisanom notifikacijom luksemburškoj vladi; po primitku notifikacije ta vlada o istoj notificira ostale ugovorne strane. O otkazivanju se notificira do 1. rujna bilo koje godine kako bi stupilo na snagu 1. rujna sljedeće godine.
 2. Ugovorna strana koja otkazuje ovu Konvenciju odriče se udjela u sredstvima škola. Odbor guvernera odlučuje o organizacijskim mjerama, uključujući i mjere u vezi osoblja koje treba poduzeti nakon otkazivanja od strane bilo koje od ugovornih stranaka.
 3. Odbor guvernera u skladu s načinom glasovanja utvrđenim u članku 9. može odlučiti o zatvaranju škole. Istim postupkom poduzima mjere prema toj školi koje smatra nužnima, osobito što se tiče situacije nastavnog, administrativnog i pomoćnog osoblja te raspodjele sredstava škole.
 4. Svaka ugovorna strana može zahtijevati izmjenu ove Konvencije. U tom cilju o svom zahtjevu notificira luksemburšku vladu. Luksemburška vlada s ugovornom stranom koja predsjeda Vijećem Europskih zajednica poduzima potrebne mjere za sazivanje Međudržavne konferencije.
 Članak 32.
 Prijave za pristupanje ovoj Konvenciji bilo koje države koja postaje članicom Zajednice u pisanom se obliku podnose luksemburškoj vladi koja o tome notificira ostale ugovorne strane.
 Pristupanje stupa na snagu 1. rujna koji slijedi nakon dana kad se instrumenti pristupanja polože kod luksemburške vlade.
 U skladu s time, od tog datuma se mijenja i sastav tijela škola.
 Članak 33.
 Ovu Konvenciju ratificiraju države članice kao ugovorne strane u skladu sa svojim ustavnim odredbama. Što se tiče Europskih zajednica, sklapa se u skladu s ugovorima o njihovom osnivanju. Instrumenti ratifikacije i akti kojima se notificira o zaključivanju ove Konvencije pohranjuju se kod luksemburške vlade kao depozitara Statuta Europskih škola. Ta Vlada notificira o pohrani sve ostale ugovorne strane.
 Ova Konvencija stupa na snagu prvoga dana mjeseca koji slijedi polaganju svih instrumenata ratifikacije od strane država članica i akata kojima se notificira o zaključivanju od strane Europskih zajednica.
 Ova Konvencija, sastavljena u jednom izvorniku na danskom, engleskom, francuskom, grčkom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom i talijanskom jeziku, i pri čemu je svih devet tekstova jednako vjerodostojno, pohranjuje se u arhivu luksemburške vlade koja svim ostalim ugovornim stranama dostavlja ovjerenu presliku.
 Članak 34.
 Ova Konvencija ukida i zamjenjuje Statut od 12. travnja 1957. i njegov Protokol od 13. travnja 1962.
 Ako ovom Konvencijom nije drukčije propisano, Sporazum o europskom bakalaureatu ostaje na snazi.
 Ova Konvencija ne utječe na dodatni Protokol o Münchenskoj školi, sastavljen pozivanjem na Protokol od 13. travnja 1962., a potpisan u Luxembourgu 15. prosinca 1975.
 Upućivanja na akte koji su prethodili ovoj Konvenciji, a odnose se na škole, smatraju se upućivanjima na odgovarajuće članke ove Konvencije.
 Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y cuatro.
 Udfærdiget i Luxembourg den enogtyvende juni nitten hundrede og fire og halvfems.
 Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertvierundneunzig.
 Έγινε οτο Λουξεμβούργο, οτις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τέσσερα.
 Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-four.
 Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.
 Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantaquattro.
 Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd vierennegentig.
 Feito no Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e quatro.
 Pour le royaume de Belgique
 Voor het Koninkrijk België
 Für das Königreich Belgien
 På Kongeriget Danmarks vegne
 Für die Bundesrepublik Deutschland
 Για την Ελληνική Δημοκρατία
 Por el Reino de España
 Pour la République française
 Thar cheann Na hÉireann
 For Ireland
 Per la Repubblica italiana
 Pour le grand-duché de Luxembourg
 Voor het Koninkrijk der Nederlanden
 Pela República Portuguesa
 For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 Por la Comunidad Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica
 For Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab
 Für die Europäische Gemeinschaft und die Europäische Atomgemeinschaft
 Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα και την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής Ενέργειας
 For the European Community and the European Atomic Energy Community
 Pour la Communauté européenne et la Communauté européenne de l'énergie atomique
 Per la Comunità europea e la Comunità europea dell'energia atomica
 Voor de Europese Gemeenschap en de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie
 Pela Comunidade Europeia e pela Comunidade Europeia da Energia Atómica
 Por la Comunidad Europea del Carbón y del Acero
 For Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
 Für die Europäische Gemeinschaft für Kohle und Stahl
 Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Άνθρακα και Χάλυβα
 For the European Coal and Steel Community
 Pour la Communauté européenne du charbon et de l'acier
 Per la Comunità europea del carbone e dell'acciaio
 Voor de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal
 Pela Comunidade Europeia do Carvão e do Aço
 PRILOG I.
 Europske škole na koje se primjenjuje Statut:
 Europska škola, Bergen
 Europska škola, Bruxelles I.
 Europska škola, Bruxelles II.
 Europska škola, Bruxelles III. (1)
 Europska škola, Culham
 Europska škola, Karlsruhe
 Europska škola, Luxembourg
 Europska škola, Mol
 Europska škola, München
 Europska škola, Varese
 (1) Odbor guvernera odlučio je o osnivanju ove škole na svojem sastanku od 27./29. listopada 1992.
 PRILOG II.
 Jezici na kojima se odvija osnovno podučavanje:
 danski
 engleski
 francuski
 grčki
 nizozemski
 njemački
 portugalski
 španjolski
 talijanski


type: wikipedia

text:
Filolaj [filoláj] (: Filólaos), starogrški matematik in filozof, * okoli 480 pr. n. št. Kroton (po grškem zgodovinaju Diogenesu Laërtiusu iz 3. stoletja) ali Tarent ali Herakleja, Grčija, † okoli 405 pr. n. št.
 Življenje in delo
 Klasični filolog August Boeckh (1785-1867) je postavil njegovo življenje med 70. in 95. antičnimi olimpijskimi igrami (496-396 pr. n. št.). Filolaj je bil Sokratov in Demokritov sodobnik, vendar starejši od njiju in mogoče mlajši od Empedokleja ter Zenonov, Melisusov in Tukiditov sodobnik, tako da lahko postavimo za letnico njegovega rojstva okoli 480 pr. n. št.
 Živel je okoli leta 475 pr. n. št. in je bil v Krotonu med preganjanjem pitagorejcev. Uvršča se ga med mlajše pitagorejce.
 Verjetno se je dobro poznal z Demokritom in je bil po vsej verjetnosti eden od njegovih učiteljev. Bil je znani neposredni Pitagorov učenec in prepisovalec. Po smrti njegovega učitelja je prišlo v južni Italiji do velikih sporov. Po nekaterih poročilih je bil prisiljen pobegniti. Zatekel se je najprej v Lukanijo in nato v Tebe, kjer je imel mlada učenca Simiasa in Kebesa (Krito), ki sta bila prisotna pri Sokratovi smrti. Pred tem se je Filolaj vrnil v Italijo in je bil tam učitelj Arhitu. Kakor je omenjal Platon v svojem delu Phaedo je bil Filolaj mogoče povezan tudi s pitagorejskimi ubežniki v Fliju.
 Filolaj je govoril in pisal v grškem dorskem narečju in je prvi predlagal nauk o gibanju Zemlje. Nekateri pripisujejo ta nauk Pitagori, vendar ni dokazov, ki bi podpirala njihov pogled in tudi mlajšemu Hiketu iz Sirakuz. Filolaj je predpostavil, da krogla nepomičnih zvezd, pet planetov, Sonce, Luna in Zemlja vsi krožijo okrog središčnega ognja. Ker pa na ta način tvorijo le devet vrtečih se teles, si je v soglasju s svojo teorijo števil izmislil še deseto, in jo imenoval proti-zemlja. Središčni sveti ogenj zanj ni bilo Sonce, kar bi samo po sebi bila razborita misel, ampak neka skrivnostna stvar med Zemljo in prazemljo. Imenoval jo je »estia«, ognjišče Vesolja, Zevsova hiša in mati bogov, po boginji ognja in ognjišča Hestiji. Zadržal je zamisel o vrtenju Zemlje okrog svoje osi. Verjetno je narobe razumel svojega učitelja, ker je zamisel po nepotrebnem zapletel in zaradi teh numeroloških vzrokov uvedel nekakšno protizemljo (: antíkhthōn), ki se skupaj z Zemljo in Soncem vrti okrog središčnega ognja. Zemlja in Sonce si pri tem stojita vselej nasproti. Njegovo domnevo je oživil in nadaljeval okoli leta 345 pr. n. št. Heraklit Pontski. Te skrivnostne prazemlje ljudje niso nikoli ugledali, ker je njuna medsebojna lega kakor lega Sonca in Zemlje vedno enaka kot pri dveh kroglah, ki sta povezani z vrvjo. Pri tem je Filolaj uporabil res veliko domišljije, s čimer pa ni razjasnil tistega kar bi se na drug način dalo. Pomembna pa je misel o vrtenju Zemlje okrog svoje osi, ki jo je Heraklit razvil naprej, in s tem vplival na Aristarha. Zemlja ima več vrst gibanja in spada med planete. Takšna teorija Osončja je že dokaj dobro pojasnjevala gibanje Sonca in različne dolžine dnevov skozi leto. Ni pa znano, kako je bila točna.
 Po Koperniku naj bi Filolaj poznal tudi kroženje Zemlje okrog Sonca.
 Filolaj si je zamislil Sonce kot stekleni kolut, ki zrcali svetlobo Vesolja. Ugotovil je, da Lunin mesec znaša 29 1/2 dni, Lunino leto 354 dni, Sončevo leto pa 365 1/2 dni.
 Filolaj je prvi objavil knjigo o nauku pitagorejcev. To razpravo je uporabil Platon pri sestavi svojega dela Timaeus. Filozofski sestav svoje šole je Filolaj prikazal v delu O naravi (Peri fyseos). Platonov naslednik Speusip na Akademiji je povzel njegovo delo.
 Filolaj se je veliko ukvarjal s pitagorejsko teorijo števil. Še posebej se je ustavil pri značilnostih, neločljivo povezanih z dekadami. Vsoto prvih štirih števil in s tem četrto trikotniško število, četvorko je imenoval veliko, silno in ustvarjajočo. Veliko pitagorejsko zaprisego so zavzeli s svetimi četvorkami. Evdem je pripisoval odkritje pravilnih teles Pitagori. Empedoklej pa je bil prvi, ki je predlagal štiri elemente. Filolaj je povezal te zamisli in vztrajal, da je osnovna narava teles odvisna od njihove oblike. Obliko tetraedra je pripisal ognju, oktaedra zraku, ikozaedra vodi in kocke zemlji. Obliko dodekaedra je pripisal petemu elementu, etru, oziroma, kot mislijo nekateri, Vesolju. Čeprav je bila njegova teorija s stališča opazovanja netočna, je nakazala znatno znanje geometrije in dala velik podnet raziskovanju znanosti.
 Sledil je Parmenidu in imel dušo za »mešanico in skladnost« delcev teles. Predpostavil je tudi snovno dušo, katera obstoji v telesu v izgnanstvu zaradi greha.
 Starogrški filozofi
 Starogrški matematiki
 Starogrški astronomi
 Pitagorejci
 Grki v 5. stoletju pr. n. št.