text:
Marca da bollo 16,00 Spett.le Comune di Porto S.Elpidio Via Umberto I n Porto S.Elpidio (FM) - PDF
 Marca da bollo 16,00 Spett.le Comune di Porto S.Elpidio Via Umberto I n Porto S.Elpidio (FM)
 Download "Marca da bollo 16,00 Spett.le Comune di Porto S.Elpidio Via Umberto I n. 485 63821 Porto S.Elpidio (FM)"
 Fiora Caputo
 1 Domanda per l assegnazione di un alloggio di Edilizia Residenziale Pubblica sovvenzionata (L.R. 36/2005 e s.m.i. Regolamento Comunale approvato con atto di Consiglio n./2009) Avviso pubblico approvato con Determinazione Dirigente Area 1 p.g. 470 del 21/10/2014 Marca da bollo 16,00 Spett.le Comune di Porto S.Elpidio Via Umberto I n Porto S.Elpidio (FM) Il/La sottoscritto/a. nato/a a. il.., residente a. Via...n.. con recapiti telefonici ai nn. CODICE FISCALE CHIEDE di poter conseguire l assegnazione di un alloggio di Edilizia Residenziale Pubblica Sovvenzionata nel Comune di Porto Sant Elpidio. A tal fine, ai sensi e per gli effetti degli artt. 46 e 47 del D.P.R. 445/2000 e s.m.i., sotto la propria personale responsabilità, consapevole delle sanzioni amministrative e della responsabilità penale, cui può andare incontro ai sensi degli articoli 75 e 76 del citato decreto in caso di affermazioni false o contenenti dati non veritieri, DICHIARA DI POSSEDERE I SEGUENTI REQUISITI ALLA DATA DI PRESENTAZIONE DELLA DOMANDA: (barrare con una crocetta sull apposito quadratino la voce che interessa, completando gli spazi vuoti) Requisito a) barrare la casella a fianco del caso che ricorre di essere cittadino italiano di essere cittadino italiano residente all estero regolarmente iscritto all Anagrafe Italiani Residenti all Estero (AIRE) del Comune di Porto S.Elpidio di essere cittadino di un Paese appartenente all Unione europea in possesso di attestazione di regolarità di soggiorno e in possesso dei requisiti ai sensi del D.Lgs. 30/2007 di essere cittadino di un Paese appartenente all'unione europea in possesso dell'attestato di soggiorno permanente di essere cittadino di Paesi che non aderiscono all Unione europea titolare di carta di soggiorno CE per soggiornanti di lungo periodo di essere cittadino di Paesi che non aderiscono all'unione europea titolare di permesso soggiorno di durata biennale rilasciato ai sensi del D.Lgs. 25/07/1998 n. 286 come modificato dalla Legge n
 2 Requisito b) barrare la casella a fianco del caso che ricorre di avere la residenza nel Comune di Porto Sant Elpidio di prestare attività lavorativa nel Comune di Porto Sant Elpidio N.B.: allegare documentazione che attesti che si presta attività lavorativa nel Comune di Porto Sant Elpidio (ad es. copia contratto di lavoro, dichiarazione rilasciata dal datore di lavoro, documentazione che attesti che la sede della propria attività - in caso di lavoratori autonomi o liberi professionisti - ha sede a Porto Sant Elpidio). Requisito c) barrare la casella a fianco del caso che ricorre DI NON ESSERE titolare della proprietà, uso, usufrutto o altro diritto reale di godimento in tutto il territorio nazionale, di un altra abitazione adeguata alle esigenze del nucleo familiare DI ESSERE titolare di diritto reale di (spiegare quale diritto: proprietà, uso, usufrutto o altro diritto reale di godimento) di un altra abitazione, in tutto il territorio nazionale, ma che la stessa è inadeguata alle esigenze del nucleo familiare. N.B.: allegare planimetria completa di riferimenti catastali DI ESSERE titolare di diritto reale di (spiegare quale diritto: proprietà, uso, usufrutto o altro diritto reale di godimento) di un altra abitazione in tutto il territorio nazionale,ma che la stessa è stata dichiarata unità collabente ai fini del pagamento dell imposta comunale sugli immobili (ICI ora IMU) N.B.: allegare planimetria completa di riferimenti catastali CHE NESSUN ALTRO COMPONENTE DEL PROPRIO NUCLEO FAMILIARE E TITOLARE di diritto reale di proprietà, uso, usufrutto o altro diritto reale di godimento,in tutto il territorio nazionale di un altra abitazione adeguata alle esigenze del nucleo familiare. CHE NEL PROPRIO NUCLEO FAMILIARE CI SONO ALTRI COMPONENTI TITOLARI di diritto reale di proprietà, uso, usufrutto o altro diritto reale di godimento di un altra abitazione in tutto il territorio nazionale, ma che la stessa è inadeguata alle esigenze del nucleo familiare. N.B.: allegare planimetria completa di riferimenti catastali CHE NEL PROPRIO NUCLEO FAMILIARE CI SONO ALTRI COMPONENTI TITOLARI di diritto reale di proprietà, uso, usufrutto o altro diritto reale di godimento di un altra abitazione in tutto il territorio nazionale, ma che la stessa è stata dichiarata unità collabente ai fini del pagamento dell imposta comunale sugli immobili (ICI ora IMU). N.B.: allegare planimetria completa di riferimenti catastali Requisito d) barrare la casella a fianco del caso che ricorre di avere un reddito del nucleo familiare definito mediante l Indicatore della Situazione Economica Equivalente e (ISEE) redditi anno non superiore ad ,00 come si evince dall allegataa certificazione ISEE N.B.: allegare attestazione e dichiarazione ISEE redditi 2013 di avere un reddito, in quanto famiglia monopersonale del nucleo familiare definito mediante l Indicatore della Situazione Economica Equivalente (ISEE) redditi anno non superiore ad ,80 come si evince dall allegata certificazione ISEE N.B.: allegare attestazione e dichiarazione ISEE redditi 2013 di avere un reddito del nucleo familiare definito mediante l Indicatore della Situazione Economicaa Equivalente e (ISEE) redditi anno 2013 pari ad 0,00 come si evince dall allegata certificazionee ISEE N.B.: allegare attestazione e dichiarazione ISEE redditi 2013 e N.B.: compilare modello allegato comprovante le fonti di sostentamento (pag. 11) 2
 3 Requisito e) barrare la casella a fianco del caso che ricorre DI NON AVER AVUTO PRECEDENTI assegnazioni in proprietà o con patto di futura vendita di un alloggio realizzato con contributi pubblici o precedenti finanziamenti agevolati in qualunque forma concessi dallo Stato o da enti pubblici. DI AVER AVUTO PRECEDENTI assegnazioni in proprietà o con patto di futura vendita di un alloggio realizzato con contributi pubblici o precedenti finanziamenti agevolati in qualunque forma concessi dallo Stato o da enti pubblici, ma che l alloggio non è più utilizzabile ovvero perito, senza aver dato luogo a indennizzo o a risarcimento del danno. N.B. allegare tutta la documentazione a supporto CHE NESSUN ALTRO COMPONENTE DEL PROPRIO NUCLEO FAMILIARE HA AVUTO assegnazioni in proprietà o con patto di futura vendita di un alloggio realizzato con contributi pubblici o precedenti finanziamenti agevolati in qualunque forma concessi dallo Stato o da enti pubblici. CHE NEL PROPRIO NUCLEO FAMILIARE CI SONO COMPONENTI CHE HANNO AVUTO PRECEDENTI assegnazioni in proprietà o con patto di futura vendita di un alloggio realizzato con contributi pubblici o precedenti finanziamenti agevolati in qualunque forma concessi dallo Stato o da enti pubblici, ma che l alloggio non è più utilizzabile ovvero perito, senza aver dato luogo a indennizzo o a risarcimento del danno N.B. allegare tutta la documentazione a supporto COMPOSIZIONE DEL NUCLEO FAMILIARE (così come definito all art. 2 della L.R. n 36/2005 vd glossario pag. 12): Nr Cognome e Nome Stato civile Parentela Cittadinanza Luogo Data di nascita Per nucleo familiare si intende quello composto dal richiedente,dal coniuge non legalmente separato, dai soggetti con i quali convive e da quelli considerati a suo carico ai fini IRPEF, salva l ipotesi in cui un componente, ad esclusione del coniuge non legalmente separato, intenda costituire un nucleo familiare autonomo. Non fanno parte del nucleo familiare le persone conviventi per motivi di lavoro. La convivenza è attestata dalla certificazione anagrafica, che dimostra la sussistenza di tale stato di fatto da almeno due anni antecedenti la scadenza del presente Avviso. Tale limite temporale non è richiesto in caso di incremento naturale della famiglia ovvero derivante da adozione e tutela. N.B.: ai fini del calcolo del limite temporale di cui sopra, il ricongiungimento familiare di parenti in linea retta o collaterale o affini, di qualunque grado, derivante da trasferimento di residenza da altri Comuni italiani o da altri Stati comunitari o extracomunitari, non è da considerarsi incremento naturale ai fini dell attribuzione del punteggio e dell esercizio al diritto al subentro, ferma restando l applicazione delle disposizioni stabilite dal D.Lgs n.109/1998 e ss.mm.ii con riferimento all ISEE. Annotazioni e precisazioni: 3
 4 APPARTENENZA ALLA CATEGORIA GIOVANI COPPIE Con la presente il sottoscritto dichiara di appartenere alla seguente categoria: Nucleo familiare di recente formazione, in cui i coniugi risiedono congiuntamente da almeno due anni alla data di scadenza del bando, e non hanno compiuto entrambi i 37 anni di età all apertura del bando IL/LA SOTTOSCRITTO/A INOLTRE CHIEDE 1) l attribuzione dei punteggi relativi alle condizioni barrate nelle pagine seguenti, corredati dalla documentazione probatoria, ove richiesta 2) che tutte le comunicazioni relative alla presente domanda siano inviate al seguente indirizzo: impegnandosi a comunicare eventuali variazioni di residenza e/o domicilio, dichiarando di essere a piena conoscenza che, conformemente a quanto stabilito nell art. 5- comma 4 del Regolamento comunale approvato con delibera.c.c. n 59/2009, la mancata comunicazione della variazione di residenza e /o domicilio esime il Comune da ogni e qualsiasi responsabilità relativa alla mancata comunicazione di notizie in ordine ai procedimenti attivati con riferimento alla domanda presentata. NOTA: Il Comune si riserva la facoltà di eseguire controlli, anche a campione, per verificare la veridicità delle dichiarazioni contenute nella presente domanda. L utente dichiara di aver ricevuto le informazioni di cui all art.13 del D.lgs. 196/2003 e s.m.i. ed in particolare che il conferimento dei dati è obbligatorio in quanto i medesimi sono raccolti e detenuti in base ad obblighi di legge, di regolamento ovvero necessari per l adempimento degli obblighi derivanti dalla presente. I medesimi dati saranno trattati con modalità cartacee ed informatizzate, ad opera di soggetti a ciò appositamente incaricati per l espletamento dei suddetti obblighi di legge o di regolamento. Firma del dipendente addetto Firma del richiedente * Allegare fotocopia non autenticata di un valido documento di identità Ai sensi dell art. 38, DPR 445/2000, la dichiarazione è sottoscritta dall interessato/a in presenza del dipendente addetto, ovvero sottoscritta e inviata all ufficio competente via fax, tramite un incaricato oppure a mezzo posta, unitamente a fotocopia, non autenticata, di un valido documento di identità. Sanzioni penali previste dall art.76 del DPR 28/12/2000 n. 445: 1. Chiunque rilascia dichiarazioni mendaci, forma atti falsi o ne fa uso nei casi previsti dal presente T.U. è punito ai sensi del codice penale e delle leggi speciali in materia. 2. L esibizione di un atto contenente dati non più rispondenti a verità equivale ad uso di atto falso. 3. Le dichiarazioni sostitutive rese ai sensi degli art. 46 e 47 e le dichiarazioni rese per conto delle persone indicate nell art.4, comma 2, sono considerate come fatte a pubblico ufficiale. 4. Se i reati indicati ai punti precedenti sono commessi per ottenere la nomina ad un pubblico ufficio o l autorizzazione all esercizio di una professione o arte, il giudice, nei casi più gravi, può applicare l interdizione temporanea dai pubblici uffici o della professione e arte. 4
 5 DICHIARAZIONI PER L ATTRIBUZIONE DEL PUNTEGGIO Il sottoscritto dichiara, ai sensi e per gli effetti degli artt. 46 e 47 del D.P.R. 445/2000 e s.m.i., sotto la propria personale responsabilità, consapevole delle sanzioni amministrative e della responsabilità penale, cui può andare incontro ai sensi degli articoli 75 e 76 del citato decreto in caso di affermazioni false o contenenti dati non veritieri, di trovarsi nelle seguenti condizioni per le quali richiede l attribuzione di punteggio ai fini della formazione della graduatoria di assegnazione degli alloggi di ERP sovvenzionata nel Comune di Porto Sant Elpidio: (barrare ESCLUSIVAMENTE la casellina che interessa, senza compilare i campi riservati all ufficio) RISERVATO ALL UFFICIO A. CONDIZIONI SOGGETTIVE Istruttoria Definitivo 1.Reddito ISEE del nucleo familiare (assegno sociale anno ,90) FASCIA I ISEE 2013 non superiore a 2.874,95 nucleo familiare fino a 3 persone punti 4,50 nucleo familiare con 4 o più persone punti 5 FASCIA II ISEE 2013 fra 2.874,96 ed 5.749,90 nucleo familiare fino a 3 persone punti 4 nucleo familiare con 4 o più persone punti 4,50 FASCIA III ISEE 2013 fra 5.749,91 ed 8.624,85 nucleo familiare fino a 3 persone punti 3 nucleo familiare di 4 o più persone punti 3,5 FASCIA IV ISEE 2013 fra 8.624,86. ed ,00 nucleo familiare fino a 3 persone punti 2 nucleo familiare di 4 o più persone punti 2,25 N.B.: IN CASO DI COSTITUZIONE DI NUCLEO FAMILIARE AUTONOMO, L ISEE DI RIFERIMENTO E QUELLO DEL NUCLEO CHE SI COSTITUIRA DA ALLEGARE: - Copia dichiarazione e attestazione ISEE redditi 2013 del nucleo familiare; - Dichiarazione sostitutiva di atto notorio attestante le fonti di sostentamento del nucleo in caso di ISEE pari a 0 (utilizzando il modello fornito- pag. 11) 2. Numero dei componenti del nucleo familiare 1-2 persone punti 1 3 persone punti 1,5 4-5 persone punti 2 6 o più persone punti 3 3. Presenza di persone anziane (con età superiore ai 65 anni compiuti entro la data di scadenza del bando) nel nucleo familiare del richiedente almeno 1 componente anziano punti 2 2 o più componenti anziani di cui almeno 1 con età superiore ai 75 anni compiuti entro la data di scadenza del bando punti 3 5
 6 4. Presenza di uno o più portatori di handicap, certificata dalle competenti Autorità, nel nucleo familiare del richiedente 4.1 Presenza di un componente con riconoscimento di invalidità (menomazione di qualsiasi genere) che comporti una diminuzione permanente della capacità lavorativa pari o superiore al 67% e fino al 99% o presenza di minorenne, affetto da menomazione di qualsiasi genere punti Presenza di un componente con riconoscimento di invalidità (menomazione di qualsiasi genere) che comporti una diminuzione permanente della capacità lavorativa pari al 100% punti Presenza di un componente con riconoscimento di invalidità (menomazione di qualsiasi genere) che comporti una diminuzione permanente della capacità lavorativa pari al 100% con riconoscimento di indennità di accompagno punti 3, Presenza di due o più componenti nel nucleo familiare con riconoscimento di invalidità di cui ai precedenti punti 4.1,4.2, 4,3 Aumento punti 1 per ogni ulteriore componente (sempre entro il massimo totale di punti 4) DA ALLEGARE: - certificazione riportante il grado di invalidità(n.b.: REQUISITO NON AUTOCERTIFICABILE) - certificazione attestante l assegnazione dell Indennità di accompagno 5. Presenza di minori di età non superiore a 10 anni (compiuti dopo la data di scadenza del bando )nel nucleo familiare del richiedente 1-2 minori punti 1 3 o più minori punti 2 6. Nuclei familiari monoparentali* con minori a carico 1 minore punti 2 2 o più minori punti 3 * nucleo familiare monoparentale: la condizione si verifica qualora sussista un solo genitore che provveda in maniera esclusiva alla cura e sostentamento di figlio/figli minore/i a causa di decesso/irreperibilità dell altro genitore o al riconoscimento della procreazione naturale da parte dell unica figura parentale richiedente l accesso all alloggio; tale situazione deve risultare anche anagraficamente con un nucleo costituito esclusivamente da un genitore con figlio/i minore/i di anni 18 a carico ai fini fiscali. Qualora il nucleo richiedente conviva con terze persone, la condizione è riconosciuta solo se sussista coabitazione anagrafica con terzi legati da vincoli di parentela o affinità con il genitore, E esclusa la convivenza con l altro genitore, con un nuovo coniuge o con nuovo convivente more uxorio e comunque con terze persone diverse da parenti o affini. 7. Nuclei familiari composti esclusivamente da giovani di età non superiore a 30 anni, anche soli punti 2 8. Nuclei familiari composti esclusivamente da persone anziane di età superiore a 65 anni, anche soli nuclei familiari composti da anziano/i di età superiore a 65 anni punti 2,5 nuclei familiari composti da anziani di cui almeno 1 di età superiore a 75 anni punti 3,5 nuclei familiari composti da due o più anziani di età superiore a 75 anni punti 4 6
 7 9. Presenza continuativa in graduatoria (viene riconosciuto un punteggio in relazione alla presenza continuativa nelle graduatorie definitive per l assegnazione alloggi ERP del Comune di Porto S.Elpidio a partire dalla data di pubblicazione del presente bando) Dichiara di aver partecipato ai bandi di concorso per l assegnazione degli alloggi di ERP negli anni (0,5 per anno per un massimo di 10 anni) Max Punti 5 N.B. Le frazioni di anno uguali o superiori a 180 giorni sono considerate per intero, quelle inferiori non vengono considerate. Le graduatorie definitive pubblicate negli anni 2006 e 2012 sono consultabili presso gli uffici dei Servizi Sociali, disposte in ordine alfabetico per una più agevole consultazione 10.Residenza continuativa nel Comune di Porto S.Elpidio (viene attribuito un punteggio conteggiando la residenza continuativa a partire dalla data di pubblicazione dell Avviso pubblico) Dichiaro di essere residente nel Comune di Porto S.Elpidio dal 0,25 punti per ogni anno superiore al quinto fino al quindicesimo Max Punti 2,5 N.B. Le frazioni di anno uguali o superiori a 180 giorni sono considerate per intero, quelle inferiori non vengono considerate. NOTA BENE I punteggi di cui ai numeri 3 e 8, riferiti alle condizioni soggettive non sono cumulabili tra loro (barrare ESCLUSIVAMENTE la casellina che interessa, senza compilare i campi riservati all ufficio) RISERVATO ALL UFFICIO B. CONDIZIONI OGGETTIVE Istruttoria Definitivo 1. abitazione in un alloggio IMPROPRIO da almeno due anni dalla data di pubblicazione dell Avviso pubblico (DA ALLEGARE certificato dell ASUR zona territorialmente competente) punti 3 2. abitazione in un alloggio ANTIGIENICO da almeno due anni dalla data di pubblicazione dell Avviso pubblico (DA ALLEGARE certificato dell ASUR zona territorialmente competente) punti 2 3. abitazione in un alloggio INADEGUATO da almeno due anni dalla data di pubblicazione dell Avviso Pubblico (DA ALLEGARE: - certificato catastale e planimetria catastale dell unità immobiliare in originale o copia conforme oppure - certificato dell ASUR territorialmente competente) punti 2 7
 8 3 bis) abitazione a titolo locativo in alloggio non accessibile, ai sensi della normativa vigente in materia di barriere architettoniche, da parte di un portatore di handicap che necessita per cause non transitorie dell ausilio della sedia a ruote. (DA ALLEGARE: copia del contratto di locazione in corso, debitamente registrato presso la competente Agenzia delle Entrate; attestazione ASUR territorialmente competente comprovante la necessità, per cause non transitorie, dell ausilio della sedia a rotelle; attestazione di un tecnico comunale (rivolgersi al Geom. Sauro Di Chiara Ufficio Urbanistica 0734/908238) circa la condizione oggettiva dell alloggio per la presenza di barriere architettoniche 4 sistemazione in locali procurati a titolo precario da organi preposti all assistenza pubblica punti 2 (DA ALLEGARE copia provvedimento se trattasi di altro organo assistenziale pubblico - non serve documentazione se l alloggio è stato concesso/assegnato dal Comune di Porto Sant Elpidio) punti 3 5. abitazione in un alloggio da rilasciarsi per uno dei seguenti motivi: a seguito di provvedimento esecutivo di rilascio, non intimato per inadempienza contrattuale, oppure a seguito di verbale esecutivo di conciliazione giudiziaria con rilascio entro 6 mesi dalla data di pubblicazione dell Avviso pubblico punti 4 a seguito di provvedimento esecutivo di rilascio, non intimato per inadempienza contrattuale, oppure a seguito di verbale esecutivo di conciliazione giudiziaria con rilascio entro un anno dalla data di pubblicazione dell Avviso pubblico punti 3 a seguito di provvedimento esecutivo di rilascio, non intimato per inadempienza contrattuale, oppure a seguito di verbale esecutivo di conciliazione giudiziaria con rilascio oltre un anno dalla data di pubblicazione dell Avviso pubblico punti 2 a seguito di ordinanza di sgombero punti 3 a seguito di sentenza esecutiva del Tribunale che sancisca la separazione tra coniugi e l assegnatario risulti essere la parte soccombente ai sensi dell art. 20 septies- comma 2, della L.R. n. 36/2005 punti 3 (DA ALLEGARE copia dei provvedimenti per i quali si invoca il riconoscimento del punteggio) Non sono cumulabili tra loro i punteggi di cui ai numeri , riferiti alle condizioni oggettive. 8
 9 Documentazione obbligatoria DOCUMENTAZIONE ALLEGATA alla presente: (barrare la casella) copia fotostatica di documento di identità in corso di validità per i cittadini di altro Stato aderente all Unione Europea: attestazione di regolarità di soggiorno in possesso dei requisiti ai sensi del D. lgs 30/2007 OPPURE attestato di soggiorno permanente per i cittadini di altro Stato non aderente all Unione Europea: carta di soggiorno CE per soggiornanti di lungo periodo OPPURE permesso soggiorno di durata biennale rilasciato ai sensi del D.Lgs. 25/07/1998 n. 286 come modificato dalla Legge n. 189 copia attestazione e dichiarazione ISEE in corso di validità (redditi anno 2013); in caso di valore ISEE pari a 0 unitamente alla dichiarazione specifica (modello da compilare pag. 11) planimetria, completa di riferimenti catastali, nel caso in cui il richiedente e/o altro/i componente/i del nucleo familiare siano titolari nel territorio nazionale della proprietà, uso,usufrutto o altro diritto reale di godimento di un altra abitazione non adeguata alle esigenze del nucleo familiare planimetria, completa di riferimenti catastali, nel caso in cui il richiedente e/o altro/i componente/i del nucleo familiare siano titolari nel territorio nazionale della proprietà, uso,usufrutto o altro diritto reale di godimento di un altra abitazione adeguata alle esigenze del nucleo familiare, ma dichiarata collabente ai fini del pagamento dell imposta comunale sugli immobili (ICI ora IMU) PER I NON RESIDENTI: documentazione che attesti che si presta attività lavorativa nel Comune di Porto Sant Elpidio (ad es. copia contratto di lavoro, dichiarazione rilasciata dal datore di lavoro, documentazione che attesti che la sede della propria attività - in caso di lavoratori autonomi o liberi professionisti - ha sede a Porto Sant Elpidio). Ulteriore documentazione richiesta per ottenere particolare punteggio (barrare la casella in corrispondenza dello/degli specifico/i documento/i allegato/) Certificazione riportante il grado di invalidità (non autocertificabile) Alloggio improprio - attestazione rilasciata dall ASUR competente o istanza presentata Alloggio antigienico - attestazione rilasciata dall ASUR competente o istanza presentata Alloggio inadeguato - certificato e planimetria catastali dell unità immobiliare o istanza presentata Alloggio inadeguato - attestazione rilasciata dall ASUR competente o istanza presentata Abitazione a titolo locativo non accessibile ai sensi delle norme sulle barriere architettoniche: copia del contratto di locazione in corso, debitamente registrato presso la competente Agenzia delle Entrate; attestazione ASUR territorialmente competente comprovante la necessità, per cause non transitorie, dell ausilio della sedia a rotelle, attestazione da parte del Geom. Sauro Di Chiara Ufficio Urbanistica circa la condizione oggettiva dell alloggio 9
 10 Sistemazione in locali procurati a titolo precario - copia provvedimento di concessione/assegnazione dell alloggio (non serve documentazione se l alloggio è stato concesso/assegnato dal Comune di Porto Sant Elpidio) Abitazione in alloggio da rilasciare - copia del provvedimento esecutivo di rilascio: convalida di sfratto verbale di conciliazione giudiziaria ordinanza di sgombero sentenza di separazione Firma del dipendente addetto Firma del richiedente Ai sensi dell art. 38, DPR 445/2000, la dichiarazione è sottoscritta dall interessato/a in presenza del dipendente addetto, ovvero sottoscritta e inviata all ufficio competente via fax, tramite un incaricato oppure a mezzo posta, unitamente a fotocopia, non autenticata, di un valido documento di identità. Sanzioni penali previste dall art.76 del DPR 28/12/2000 n. 445: 5. Chiunque rilascia dichiarazioni mendaci, forma atti falsi o ne fa uso nei casi previsti dal presente T.U. è punito ai sensi del codice penale e delle leggi speciali in materia. 6. L esibizione di un atto contenente dati non più rispondenti a verità equivale ad uso di atto falso. 7. Le dichiarazioni sostitutive rese ai sensi degli art. 46 e 47 e le dichiarazioni rese per conto delle persone indicate nell art.4, comma 2, sono considerate come fatte a pubblico ufficiale. 8. Se i reati indicati ai punti precedenti sono commessi per ottenere la nomina ad un pubblico ufficio o l autorizzazione all esercizio di una professione o arte, il giudice, nei casi più gravi, può applicare l interdizione temporanea dai pubblici uffici o della professione e arte. 10
 11 DICHIARAZIONE SOSTITUTIVA DELL ATTO DI NOTORIETA (articolo 47 D.P.R. n. 445 del 28/12/2000) Il/La sottoscritto/a, nato/a il a residente a in Via n. consapevole delle sanzioni penali previste dall art. 76 del D.p.r. 445/2000, nel caso di mendaci dichiarazioni, falsità negli atti, uso o esibizione di atti falsi, contenenti dati non più rispondenti a verità Essendo il valore ISEE del proprio nucleo familiare redditi anno pari a ZERO, al fine di ottenere l attribuzione del punteggio di cui al n 1, lett. a) dell alleg. A della L.R. n 36/2005 e s.m.i., DICHIARA che le fonti di sostentamento del proprio nucleo familiare sono come di seguito costituite: Porto Sant Elpidio, Firma del dipendente addetto Firma del richiedente Ai sensi dell art. 38, DPR 445/2000, la dichiarazione è sottoscritta dall interessato/a in presenza del dipendente addetto, ovvero sottoscritta e inviata all ufficio competente via fax, tramite un incaricato oppure a mezzo posta, unitamente a fotocopia, non autenticata, di un valido documento di identità. Sanzioni penali previste dall art.76 del DPR 28/12/2000 n. 445: 9. Chiunque rilascia dichiarazioni mendaci, forma atti falsi o ne fa uso nei casi previsti dal presente T.U. è punito ai sensi del codice penale e delle leggi speciali in materia. 10. L esibizione di un atto contenente dati non più rispondenti a verità equivale ad uso di atto falso. 11. Le dichiarazioni sostitutive rese ai sensi degli art. 46 e 47 e le dichiarazioni rese per conto delle persone indicate nell art.4, comma 2, sono considerate come fatte a pubblico ufficiale. 12. Se i reati indicati ai punti precedenti sono commessi per ottenere la nomina ad un pubblico ufficio o l autorizzazione all esercizio di una professione o arte, il giudice, nei casi più gravi, può applicare l interdizione temporanea dai pubblici uffici o della professione e arte. 11
 12 GLOSSARIO Ai fini della presente domanda si intende per ALLOGGIO IMPROPRIO: Per alloggio improprio si intende l unità immobiliare avente caratteristiche tipologiche di fatto incompatibili con l utilizzazione ad abitazione o priva di almeno tre degli impianti igienici di cui all art. 7, ultimo comma, del D.M. 5 luglio Rientrano comunque in detta categoria le baracche, le stalle, le grotte, le caverne, i sotterranei, le soffitte, i bassi, i garages, le cantine e gli alloggi per i quali ricorrono tutte le fattispecie di alloggio antigienico. ALLOGGIO ANTIGIENICO Per alloggio antigienico si intende l abitazione per la quale ricorrono almeno una delle seguenti fattispecie: 1. altezza media interna utile di tutti i locali inferiore a metri 2,50 ridotti a metri 2,20 per vani accessori; 2. presenza di stanza da bagno carente di almeno due degli impianti di cui all art. 7, ultimo comma, del D.M. 5 luglio ALLOGGIO ADEGUATO Si considera abitazione adeguata alle esigenze del nucleo familiare quella avente una superficie utile calpestabile non inferiore a: - mq 30 per nucleo familiare composto da una persona - mq 45 per nucleo familiare composto da due persone - mq 54 per nucleo familiare composto da tre persone - mq 63 per nucleo familiare composto da quattro persone - mq 80 per nucleo familiare composto da cinque persone - mq 90 per nucleo familiare composto da sei o più persone. NUCLEO FAMILIARE Si intende quello composto dal richiedente,dal coniuge non legalmente separato, dai soggetti con i quali convive e da quelli considerati a suo carico ai fini IRPEF, salva l ipotesi in cui un componente, ad esclusione del coniuge non legalmente separato, intenda costituire un nucleo familiare autonomo. Non fanno parte del nucleo familiare le persone conviventi per motivi di lavoro. La convivenza è attestata dalla certificazione anagrafica, che dimostra la sussistenza di tale stato di fatto da almeno due anni antecedenti la scadenza del presente Avviso. Tale limite temporale non è richiesto in caso di incremento naturale della famiglia ovvero derivante da adozione e tutela. NUCLEO FAMILIARE MONOPARENTALE La condizione si verifica qualora sussista un solo genitore che provveda in maniera esclusiva alla cura e sostentamento di figlio/figli minore/i a causa di decesso/irreperibilità dell altro genitore o al riconoscimento della procreazione naturale da parte dell unica figura parentale richiedente l accesso all alloggio; tale situazione deve risultare anche anagraficamente con un nucleo costituito esclusivamente da un genitore con figlio/i minore/i di anni 18 a carico ai fini fiscali. Qualora il nucleo richiedente conviva con terze persone, la condizione è riconosciuta solo se sussista coabitazione anagrafica con terzi legati da vincoli di parentela o affinità con il genitore, E esclusa la convivenza con l altro genitore, con un nuovo coniuge o con nuovo convivente more uxorio e comunque con terze persone diverse da parenti o affini. 12


type: other

text:
ASF » De Katanga zaak in Congo: het ISH opnieuw onder vuur in Africa
 De Katanga zaak in Congo: het ISH opnieuw onder vuur in Africa
 Kinshasa, RD Congo, 22 februari 2016 – Ondanks de aanvragen van het Internationaal Strafhof (ISH) heeft het openbaar ministerie van het Hoog Militair Gerechtshof van Kinshasa gepleit voor de onmiddellijke voortzetting van de rechtszaak tegen de voormalige krijgsheer, Germain Katanga. Advocaten Zonder Grenzen (ASF) betreurt dit negatief signaal ten opzichte van het ISH.
 Op vrijdag 19 februari 2016 heeft het Hoog Militair Gerechtshof van Kinshasa het openbaar ministerie gehoord om te bepalen of het proces tegen de voormalige krijgsheer Germain Katanga in de DR Congo kan worden voortgezet.
 De heer Katanga, of ‘Simba’ (‘leeuw’ in het Swahili), is een voormalig commandant van de militie ‘Patriottistische Verzetstroepen van Ituri’ (‘Force de Résistance Patriotique en Ituri’, FRPI). In maart 2014 heeft het ISH hem veroordeeld tot een gevangenisstraf van twaalf jaar voor medeplichtigheid aan misdaden tegen de mensheid en oorlogsmisdaden waarvan de tweehonderd inwoners van het dorp Bogoro (in de provincie Ituri in het oosten van de DR Congo) in 2003 het slachtoffer zijn geworden. Op het moment van deze veroordeling had Katanga al meer dan zes jaar in voorlopige hechtenis gezeten. Bovendien werd naar aanleiding van een beslissing van het ISH zijn straf tot twee derde verminderd.
 Sinds december 2015 is de heer Katanga in de DRC, om daar zijn straf uit te zitten. Het ISH had gevolg gegeven aan zijn wens om dichter bij zijn familie te zijn. G. Katanga had op 18 januari 2016 moeten vrijkomen.
 De Congolese autoriteiten houden hem echter vast naar aanleiding van een beslissing van het krijgsauditoraat van Kinshasa om hem te vervolgen voor oorlogsmisdaden (ronselen en inzetten van kinderen jonger dan 15 jaar), misdaden tegen de mensheid (moorden) en deelname aan een revolutionaire beweging genaamd FNI/FRPI.
 Deze situatie is een test voor het systeem dat werd ingevoerd met de oprichting van het ICC. “Opdat een persoon die is veroordeeld door het ISH, kan worden vervolgd door nationale autoriteiten voor andere misdaden, moeten die autoriteiten – in dit geval de Congolese autoriteiten – de voorafgaande toestemming van het ISH krijgen om deze vervolgingen in te stellen”, zegt Jean-Philippe Kot, expert internationaal recht bij ASF. “Dit vereiste is vastgelegd in de oprichtingsteksten van het ISH waarmee de DRC heeft ingestemd, maar ze is ook een voorwaarde die werd herhaald in het akkoord dat werd gesloten tussen Congo en het ISH om de uitvoering van de straf van de heer Katanga in dit land mogelijk te maken”.
 Bij de opening van het proces op 3 februari had de verdediging van Katanga de onbevoegdheid van het Hoog Militair Gerechtshof gepleit omdat het geen voorafgaande toestemming van het ISH had gekregen om hem te vervolgen. Op 19 februari j.l. heeft het Militair Auditoraat dit argument verworpen en het Hoog Militair Gerechtshof gevraagd om het proces onverwijld te houden.
 « Dit advies is zeer te betreuren. Toen Congo heeft aanvaard om dhr. Katanga op haar grondgebied op te nemen om al daar zijn straf te vervullen, heeft ze haar engagement herhaald om Katanga niet te vervolgen voor ernstige misdaden geleegd voor zijn overdracht zonder toestemming van her ISH”, legt Dominique Kamuandu, ASF coordinator Strijd tegen strafloosheid in Congo uit. Door het Hoog Militair Gerechtshof te verzoeken om het proces verder te houden zonder te wachten op deze toestemming stuurt het Militair Auditoraat een heel negatief signaal ten opzichte van het internationaal strafrecht systeem waartoe Congo is nochtans toegetreden”.
 Het staat nog te bezien of het Hoog Militair Gerechtshof van Kinshasa het advies van de auditor zal volgen. Hopelijk zal het Hof rekening houden met de beslissingen van het ISH, dat de Congolese autoriteiten oproept de procedure niet voort te zetten in afwachting van zijn eventuele toestemming. Het Hoog Militair Gerechtshof heeft de datum van haar uitspraak nog niet bekend gemaakt.
 Ongeacht het vervolg van deze zaak heeft ASF besloten om dit zeer gevoelige en delicate proces te observeren met de hulp van een Congolese advocaat en een internationale advocaat.
 ASF wil met name nagaan hoe de Congolese autoriteiten hun verplichtingen zullen nakomen, zowel ten opzichte van het ISH als op het vlak van de eerlijkheid van de procedure en de rechten van de verdediging.
 G. Katanga wordt vervolgd samen met twee andere verdachten, Floribert Ndjabu Ngabu en Pierre Célestin Iribi Mbodina, twee voormalige leden van het Nationalistisch en Integrationistisch Front (Front des Nationalistes et Intégrationnistes, FNI) – gelieerd aan de FRPI – die hadden getuigd op zijn proces voor het ICC.
 Picture: Germain Katanga is een voormalig commandant van de militie ‘Patriottistische Verzetstroepen van Ituri’. ©ICC


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 22.6.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 161/13
 DECIZIA NR. 240/2015 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 30 octombrie 2015
 de modificare a anexei I (Chestiuni veterinare și fitosanitare) la Acordul privind SEE [2017/1029]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/897 al Comisiei din 11 iunie 2015 privind autorizarea substanțelor clorhidrat de tiamină și mononitrat de tiamină ca aditivi furajeri pentru hrana tuturor speciilor de animale (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Prezenta decizie se referă la legislația privind hrana pentru animale. Această legislație nu se aplică Principatului Liechtenstein atât timp cât aplicarea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind schimburile comerciale cu produse agricole se extinde și la Principatul Liechtenstein, astfel cum se specifică în adaptările sectoriale ale anexei I la Acordul privind SEE. În consecință, prezenta decizie nu se aplică Principatului Liechtenstein.
 (3)
 În consecință, anexa I la Acordul privind SEE ar trebui modificată în mod corespunzător,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa I la Acordul privind SEE, capitolul II, după punctul 143 [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1114 al Comisiei] se introduce următorul punct:
 „144.
 32015 R 0897: Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/897 al Comisiei din 11 iunie 2015 privind autorizarea substanțelor clorhidrat de tiamină și mononitrat de tiamină ca aditivi furajeri pentru hrana tuturor speciilor de animale (JO L 147, 12.6.2015, p. 8).”
 Articolul 2
 Textele Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/897 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 1 noiembrie 2015, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*1).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 30 octombrie 2015.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Oda SLETNES
 (1) JO L 147, 12.6.2015, p. 8.
 (*1) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


text:
 27.11.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 342/55
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 146/2014
 z dnia 27 czerwca 2014 r.
 zmieniająca Protokół 21 (w sprawie wdrażania zasad konkurencji mających zastosowanie do przedsiębiorstw) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym (zwane dalej „Porozumieniem EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 1269/2013 z dnia 5 grudnia 2013 r. zmieniające rozporządzenie Komisji (WE) nr 802/2004 w sprawie wykonania rozporządzenia Rady (WE) nr 139/2004 w sprawie kontroli koncentracji przedsiębiorstw (1).
 (2)
 Należy zatem odpowiednio zmienić protokół 21 do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W pkt 2 (rozporządzenie Komisji (WE) nr 802/2004) w art. 3 ust. 1 protokołu 21 do Porozumienia EOG dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32013 R 1269: rozporządzeniem wykonawczym Komisji (UE) nr 1269/2013 z dnia 5 grudnia 2013 r. (Dz.U. L 336 z 14.12.2013, s. 1).”
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 1269/2013 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 28 czerwca 2014 r., pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (2).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 27 czerwca 2014 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Gianluca GRIPPA
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 336 z 14.12.2013, s. 1.
 (2) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
ПРАВНИТЕ ПОСЛЕДИЦИ ЗА ПРЕДСТАВЛЯВАНИЯ ОТ ВОЛЕИЗЯВЛЕНИЯ, ПРЕДАДЕНИ НА ЕДИН ОТ КОЛЕКТИВНО ОВЛАСТЕНИТЕ МУ ПРЕДСТАВИТЕЛИ | грамада
 ПРАВНИТЕ ПОСЛЕДИЦИ ЗА ПРЕДСТАВЛЯВАНИЯ ОТ ВОЛЕИЗЯВЛЕНИЯ, ПРЕДАДЕНИ НА ЕДИН ОТ КОЛЕКТИВНО ОВЛАСТЕНИТЕ МУ ПРЕДСТАВИТЕЛИ*
 1. a. Представителството е предвидена и гарантирана от правната норма възможност правното действие на едно лице (представител), извършено от чуждо име, по правоотношение с трети лица, да обвърже непосредствено друго лице (представляван) – арг. от чл. 36, ал. 2 от Закон за задълженията и договорите (ЗЗД)[1]. За чия сметка действа представителят, е без значение.
 Всъщност, представителят може не само да действа от чуждо име, но и да възприема волеизявления от чуждо име. Съобразно това представителството може да бъде активно, пасивно или смесено. Когато представителят е овластен само за извършването на волеизявления от чуждо име, с директно действие в чуждо имущество, представителството е активно. Пасивно е тогава, когато овластяването се ограничава единствено до това представителят да може да възприеме непосредствено чуждо изявление към представлявания. Пасивното поведение на представителя е задължителен елемент от фактическия състав на правното действие на трето лице, без което пасивно възприемане активно изявената воля не би могла да има исканите правни последици[2]. (Позитивната уредба на материалното пасивно представителство се характеризира с това, че често е незадоволителна[3].) А когато представителят може и да действа от чуждо име, и да възприема чужди волеизявления – представителството е смесено[4].
 б. Активна или пасивна, представителната власт за едно и също действие може да бъде предоставена както на едно лице – индивидуално представителство[5], така и на няколко лица едновременно. В последния случай са налице множество представители[6].
 Ако от овластяването не следва друго, то всеки от представителите би могъл да задължава самостоятелно представлявания – арг. от чл. 39, ал. 2, пр. 1 ЗЗД. Това е т. нар. самостоятелно представителство[7], което е и принципът. Но упражняването на представителната власт може да бъде ограничено, като за валидността на действията от чуждо име (alieno nomine) се изисква съвместно извършване на волеизявления от всички представители – т. нар. колективно представителство[8].
 2. Това отклонение в упражняването на представителната власт е предизвикано от необходимостта интересът на представлявания да бъде защитен и гарантиран в по-голяма степен от предприемането под формата на активно поведение на нецелесъобразни, прибързани и рисковани действия (т. нар. злоупотреба с представителна власт[9]) от когото и да било от представителите му[10]. При все това вътрешните отношения между представителите са непротивопоставими на публиката[11].
 – Подчертано повелителен характер има и разпоредбата чл. 269, ал. 2, изр. 1 от ТЗ, постановяваща ликвидаторите, упражняващи активно представителната власт, да представляват дружеството само заедно. Наречието само указва именно този характер на правилото.
 3. Имайки предвид изложеното дотук, е напълно разбираемо, че колективното представителство намира най-широко приложение в органното представителство на капиталовите търговски дружества (акционерните[12] и дружествата с ограничена отговорност), поради оперативния му характер и по-големия материален интерес, поверен на управителните органи на тези дружества, в сравнение с дружествата на личността.
 Този вид представителство визира чл. 235, ал. 1 ТЗ: „Членовете на съвета на директорите, съответно на управителния съвет, представляват дружеството колективно освен ако уставът предвижда друго“. Същото важи и за чл. 141, ал. 2, изр. 2 ТЗ, но той, обратното, отдава приоритет на самостоятелните действия на представителите (управителите), когато са повече от един, доколкото дружественият договор не предвижда друго[13].
 4. Колективното представителство е предвидена и гарантирана от правото възможност упражняването на представителната власт да бъде ограничено от упълномощителя или от разпоредбата на закона, така че волеизявленията на представителите да обвързват представлявания само когато са извършени заедно.
 а. Целта на ограничаването е срещу активните самостоятелни, автономни и самоволни действия на когото и да било от представителите. Овластените трябва да (съ)действат заедно, последователно или едновременно, извършвайки, изрично или конклудентно, съвпадащи волеизявления, които да образуват волеизявлението от чуждо име с преки последици в чужд патримониум.
 б. Ограничаването на представителната власт при колективното представителство е функционално, а не количествено. Представителите имат еквивалентен обем правомощия да действат от чуждо име. Възможното им поведение с непосредствено действие в чужд правен кръг е винаги за едно и също действие[17]. В този смисъл е и правилото на чл. 10:3 Директива 2009/101/ЕО, чиято разпоредба толерира противопоставими на трети лица ограничения в представителната власт, но само доколкото те се отнасят към общата представителна власт, предоставена на няколко лица (управители).
 Всъщност субстанцията на представителната власт е винаги една и съща както при колективното, така и при самостоятелното представителство. Това следва по аргумент от чл. 39, ал. 2 ab initio ЗЗД, където под атрибутивното прилагателно известно („действие, за което са били овластени неколцина“) следва да се разбира едно и също правно действие, т. е. идентична представителна власт в полза на няколко лица.
 5. Видно е, че колективното представителство има за предмет все активните действия на представителите. Интересът, описан по-горе (т. I. 2 и I. 4), може да бъде нарушен или поставен в опасност единствено чрез позитивните действия на всяко от колективно овластените лица[18]. Тогава би ли породило правни последици за представлявания адресирано до него волеизявление, което е възприето само от един от колективно овластените му представители?
 6. Въпросът ще породи ли правни последици за представлявания волеизявление към него, което е било възприето само от един от колективно овластените му представители, се разглежда по-долу през призмите на доброволното представителство – по общото гражданско право (т. II), на задължителното, органното представителство – при капиталовите търговски дружества (т. III) и на пасивното процесуално представителство – при връчването на съобщения и призовки (т. IV). В края са дадени заключение (т. V) и предложение de lege ferenda (т. VI).
 Извън обхвата на изложението остават са търговското представителство по глава VI от Търговския закон (чл. 21-52), за което ще важи съответно казаното в т. II, и задължителното представителство.
 II. Доброволно представителство.
 1. В раздела, посветен на представителството, глава II от общата част на Закона за задълженията и договорите, липсва позитивно правило, което да постановява, че при колективното представителство само активните действия следва да бъдат извършени съвместно от представителите. Липсва и аналогично правило, от което да се изведе такова заключение, но празнотата може да бъде лесно преодоляна по analogia legis и то вътре в същия законодателен акт.
 2. Че законодателят разбира принципа за самостоятелното възприемане на волеизявления, когато положителните действия следва да се извършат заедно, следва имплицитно от нормите, уреждащи задълженията с правото на избор (obligatio alternativa) – чл. 130-132[19], във връзка с неделимите задължения – чл. 128-129[20] от Закона за задълженията и договорите.
 3. Едностранното волеизявление – право на избор (ius variandi), поражда своя ефект, когато бъде доведено до знанието дори само на едно от лицата, стоящи от едната страна по гражданското правоотношение – чл. 130, ал. 2, изр. 2 ЗЗД.
 Разгърната, правната норма има следното съдържание: самостоятелност при получаването на волеизявленията (в случая правото на избор) от лицата, стоящи зад едната страна по облигацията, когато активните действия трябва да бъдат извършени от тях съвместно, т. е., когато те са били задължени алтернативно по една неделима престация.
 4. Тази интерпретация следва да бъде подкрепена със систематичното тълкуване на разпоредбите относно obligatio alternativa. Нормативно отреденото място на тези задължения (sedes materiae) е в дял 3 от глава VI на общата част на Закона за задълженията и договорите – Особени видове задължения (чл. 121-131). В тази глава са уредени още и солидарността[21] (дял 1) и неделимите задължения (дял 2). В този смисъл е и правилото на чл. 129, ал. 2 ЗЗД: „за всичко останало спрямо неделимите задължения се прилагат съответно правилата за солидарните задължения“.
 5. В тази връзка разпоредбите на чл. 130, ал. 2, изр. 2 и чл. 39, ал. 2, пр. 2 ЗЗД обуславят възможността за прилагане по аналогиа на закона на първата към втората – чл . 46, ал. 2 от Закона за нормативните актове (ЗНА). А именно, когато зад страна, спрямо която трябва да бъде манифестирано ius variandi, стои един субект, но неколцина са били колективно овластени да действат от негово име, получаването ще бъде валидно („неотменимо“), дори да е извършено само пред един от представителите му.
 Тук би могло да се възрази по следния начин. Страните по правоотношението и представителството са две различни явления и място за аналогия на закона няма. Струва ми се, че такова тълкуване ще бъде неоправдано. Защото „представителството се намира и не може да не се намира в тясна връзка с правните субекти и тяхната функция при осъществяване на правните явления“[22]. Изхождайки от това разбиране, законодателят е уредил в една и съща глава пета от ГПК правния режим на страните и представителството за нуждите на гражданското съдопроизводство (т. IV). Именно тази връзка оправдава интерпретирането analogia legis. От друга страна, подобно стеснително тълкуване (stricto sensus) ще бъде и несправедливо (т. V. 1, буква „б“).
 III. Колективно органно представителство.
 1. Частен случай на принципа самостоятелност при пасивните действия и съвместност при активните действия на колективните представители е уреден в чл. 269 ТЗ.
 2. Видно е, че колективното представителство има за предмет само активните действия на представителите, понеже интересът, продиктувал използването на този вид оперативно ограничаване на представителната власт, може да бъде нарушен или поставен в опасност единствено чрез позитивните действия на което и да е от колективно овластените лица (т. I. 4). Самостоятелното възприемане на волеизявления към представлявания, обвързващи го непосредствено, не би могло да се отрази с нищо и по никакъв начин на този интерес, който го е стимулирал към колективното представителство (т. I. 2). При колективното представителство липсва резон, който да оправдае съвместното възприемане на волеизявленията към представлявания[23].
 В тази връзка колективното представителство от гл. т. на професионалното управление на капиталовите търговски дружества добива характер на хоризонтален, респ. взаимен, контрол[24], спрямо едноличните положителни действия на когото и да е от членовете на изпълнителните им органи. При самостоятелното приемане на волеизявления от представителите има ли място за квалифицирано ръководство, съответно за някакъв надзор?
 3. Предвид изложеното по-горе, приемам, че при уреждането на частния случай на чл. 269, ал. 2, изр. 2 ТЗ, представляващ нормативна хипотеза на самостоятелна пасивна представителна власт на всеки един от ликвидаторите, които следва да упражняват активната представителна власт колективно (изр. 1 от същата разпоредба), законодателят буквално е изразил по-малко от това, което в действителност е целял да каже. Правилото следва да се тълкува разширително (interpretatio extensiva) в полза на рационализирането на търговския оборот.
 Волеизявления към дружеството могат да бъдат приети самостоятелно, обвързвайки го ефективно, от всеки един от колективно овластените му управители – членове на съвета на директорите или на управителния съвет при акционерното дружество (чл. 235, ал. 1[25] във вр. с чл. 269, ал. 2, изр. 2), съответно при дружеството с ограничена отговорност (чл. 141, ал. 2, изр. 2[26] във вр. с чл. 269, ал. 2, изр. 2 ТЗ) [27].
 Изричната уредба на правилото за разделността при получаването на чужди волеизявления в глава XVIII от Търговския закон не би следвало да се приема като изключение, което да парира по-горните съждения и да оправдае стриктното ѝ тълкуване. А именно, че при колективното представителство съвместността важи еднакво за активните и за пасивните действия на представителите. Напротив, interpretatio extensiva е в унисон с концепцията на колективното представителство – редуциране упражняването на представителната власт от няколко лица до това те ефективно да задължават друго лице, но само заедно (т. III. 2). Приемането на волеизявления към представлявания, както от един ликвидатор, така и от един управител, не би могло нито да засегне, нито да постави в опасност интереса, мотивирал представлявания към колективното представителство (т. III. 2).
 IV. Пасивно процесуално представителство.
 1. а. Представителството (т. I. 1, буква „а“) е институт, който надхвърля рамките частното право, като се проявява във всички области на публичното право с изключение на материалното наказателно право[28]. А за нуждите на гражданското съдопроизводство Гражданският процесуален кодекс урежда процесуалното представителство в глава V (чл. 28-36)[29].
 б. Процесуалното представителство, както и материалното може да бъде доброволно или задължително. Доброволно е тогава, когато представителната власт произтича от волята на представлявания[30]. А ако представителят черпи своите правомощия да действа alieno nomine въз основа на други юридически факти, вън от волята на представлявания, представителството е задължително[31]. За разлика от материалното представителство, при доброволното процесуално представителство са налице известни ограничения, що се отнася до това кой може да бъде пълномощник – адвокати, родители, деца или съпругът, юрисконсулти или служители с юридическо образование и т. н. (чл. 32 ГПК)[32].
 Както материалното, така и процесуалното представителство може да бъде индивидуално или множествено в зависимост от това дали представлявания има един, или няколко представители с еквивалентна представителна власт. В последния случай представителството отново бива или самостоятелно – при което всеки представител може да извършва правни действа и да възприема волеизявления за представлявания отделно от другите, или колективно – където представителите, за да обвържат представлявания, трябва да действат едновременно[33] (т. I. 1, буква „б“, 2, 3 и 4).
 2. При доброволното процесуално представителство, както бе посочено, законодателят поставя изисквания за това кой може да бъде процесуален представител (чл. 32 ГПК). Такъв, на първо място (т. 1, чл. 32 ГПК), може да бъде адвокат (лице по смисъла на чл. 4 и сл. от Закона за адвокатурата). Но страната в гражданския процес може да упълномощи не само един, но и няколко адвокати при условията на т. нар. колективно представителство[36].
 4. Процесуалният закон предоставя такова непритезателно субективно право и на служителите (работниците) на търговските дружества при изявено от тях съгласие да получават ефективно волеизявления от чуждо име – съобщения или призовки (чл. 50, ал. 3, изр. 1 ГПК) – т. нар. пасивна представителна власт на служителите и работниците.
 1. Във всички случаи на колективното представителство противоположното допускане – че съвместно следва да бъдат предприети активните действия на представителите и че заедно следва да бъдат възприети пасивните действия към представлявания – би било най-малкото в контраст с интересите на представлявания. А това е видно благодарение на следните примери (exempli gratiа).
 а. Необвързаният, но узнал за волеизявлението, би могъл да черпи права от своята недобросъвестност (за знание), заявявайки, че представителите му са били колективно упълномощени, в противовес на правилото, че никой не може да черпи права от собственото си неправомерно поведение.
 б. Необвързването на представлявания от волеизявлението, защото е било направено пред едно от колективно упълномощените му лица, освен че би могло да бъде способ за упражняване на права въз основа на недобросъвестно поведение (за знание), в други случаи би могло да бъде в ущърб на правно оправдани и защитени очаквания на представлявания.
 Лицето К. упълномощава А. и Б. съвместно да купят от П. движима вещ (чл. 39, ал. 2 in fine ЗЗД). Преговорите завършват с предложение от името на К., изявено от А. и конклудентно одобрено от Б. (непротивопоставяйки му се), важащо до изтичането на определен срок (чл. 13, ал. 1, пр. 1 ЗЗД). Преди срокът да изтече, П. съобщава безусловното си приемане на офертата, но само на А. След което П. отчуждава възмездно вещта в полза на Т. Последният, бидейки добросъвестен (чл. 70, ал. 2 ЗС), придобива оригинерно собствеността ѝ (чл. 78, ал. 1, изр. 1 ЗС). П. възразява на К. по отговорността си за съдебно отстраняване, защото покупко-продажбата (чл. 183 и сл. ЗЗД) не е била сключена с възприемането на волеизявлението (accept) на П. само от А. К. е бил овластил А. и Б. да действат alieno nomine колективно, следователно и приемането е трябвало да бъде извършено едновременно или непосредствено пред тях (арг. от чл. 39, ал. 2 in fine ЗЗД), или пред К.
 2. Изложените примери очертават недопустимостта и неуместността на буквалното тълкуване при текстовете, уреждащи колективното представителство, в смисъл че то изисква съвместност при получаването на волеизявленията от всички колективно овластени лица. Очевидно подобна схоластична интерпретация на разпоредбите би била противна на ценността, която нормите се опитват да защитят – интересът на представлявания[37].
 1. а. От разгърнатата уредба на частния случай на чл. 130, ал. 2, изр. 2 ЗЗД е видно принципното положение, което законодателят е възприел – разделност при получаването на волеизявленията от няколкото лица, стоящи зад едната страна по правоотношението, когато активните действия следва да бъдат извършени от тях съвместно. Отнесено към института на представителството по чл. 36 и сл. ЗЗД това принципно положение би имало следното съдържание: самостоятелност при възприемането на чужди волеизявления към представлявания от представителите му и съвместност при извършване действията от негово име при колективното представителство (чл. 39, ал. 2 във вр. с чл. 130, ал. 2, изр. 2 ЗЗД) (т. II).
 б. До същия извод се стига при телеологичното тълкуване на чл. 269, ал. 2, изр. 2 ТЗ, който съдържа изрично такова правило, но само за дружествата в ликвидация. Волеизявления към дружеството могат да бъдат приети ефективно от всеки един от членовете на съвета на директорите му или на управителния му съвет или от управителите му, представляващи го колективно, така както и от един измежду няколкото ликвидатори, които винаги го представляват колективно – чл. 269, ал. 2, изр. 2 във вр. с чл. 235, ал. 1, респ. чл. 141, ал. 2, изр. 2, пр. 2 ТЗ (т. III).
 в. Горните разсъждения намират своята основателност още и при пасивното процесуално представителство. Гражданският процесуален кодекс овластява всяко лице в адвокатска кантора, което работи в нея или сътрудничи на адвокат – процесуален представител на страна в съдопроизводството, да получава валидно от името на представлявания съобщения и призовки (чл. 51, ал. 1 ГПК). Per argumentum a fortiori с такава пасивна представителна власт следва да разполага всеки един поотделно от колективно упълномощените процесуални представители, намиращи се или работещи в една и съща кантора. А щом трети лица, при определени от закона хипотези, имат пасивна процесуална представителна власт, то колективно упълномощените адвокати, намиращи се в различни кантори или където и да се „намират по служба“, могат валидно да приемат съобщения и призовки за процесуалния им представител (чл. 50, ал. 1 ГПК).
 2. Предвид всичко гореизложено, въпреки липсата на позитивно правило, приемам, че: колективното представителство е доброволно или задължително, деятелно ограничаване на представителната власт, имащо за предмет единствено активните действия на представителите, извършвани от чуждо име; за пасивните действия важи самостоятелността, т.е. волеизявления към представлявания може да бъдат възприети от когото и да било от представителите му, обвързвайки го валидно.
 3. De lege ferenda мястото на такъв текст би могло да бъде в Търговския закон, като се има предвид, че колективното представителство се използва най-вече в дружественото право. Мисля обаче, че това няма да бъде оправдано, защото подобно правило следва да намери приложение не само при представителството на търговските дружества, но и въобще при задължителното представителство, както и при доброволното овластяване. Sedes materiae на правилото би трябвало да е в общата част на Граждански кодекс, в съответната глава, уреждаща представителството като общ институт на частното право. При липсата на кодификация, съответно разпръсната обща част на гражданското право в различни нормативни актове, мястото на такава разпоредба е в общата част на Закона за задълженията и договорите. Член 39, ал. 2 ЗЗД може да бъде допълнен по следния начин: „Когато за известно действие са били овластени неколцина, всеки от тях може да извърши сам действието, ако от овластяването не следва друго, но и тогава изявление към представлявания може да бъде прието и от един представител“.
 * Статията е публикувана за пръв път в сп. Съвременно право, бр. 5 от 2013 г.
 [1] Подробности за представителството вж. у Василев, Л. Гражданско право на Народна република България. Обща част. 3. прераб. и доп. изд. С.: Георги Димитров, 1956, 486-489 (гл. XX, т. 1). Таджер. В. Гражданско право на НРБ. Обща част. Дял II. 2. изд. С.: Софи-Р, 2001, 591-594 (§ 85, т. 3). Павлова, М. Гражданско право – обща част. 2. прераб. и доп. изд. С.: Софи-Р, 2001, 590-593 (§ 58, т. 4). Йосифова, Т. Мнимото представителство. 2. прераб. и доп. изд. С.: Сиби, 2008, 29-34. Други автори разглеждат представителството като усложнена съвкупност от правоотношения – вж. повече подробности у Ганев, В. Учебник по обща теория на правото. Том II. Част първа: Правни субекти. Фотот. изд. С.: 7М График, 1990, 112-113 (§ 19, No182). Таков, Кр. Доброволното представителство. 2. изд. С.: Сиби, 2008, с. 20. За преглед на теоретичните позиции вж. Йосифова, Т. Мнимото представителство..., 27-29.
 [2] Вж. Ганев, В. Представителството. – Год. СУ ЮФ, 1934, с. 1-118.
 [3] Такава е била и в Царство България. Това е дава повод на някои автори да отрекат този разграничителен критерий, приемайки, че представителство е винаги смесено. Така според Дабев, Д. Е. Договорно представителство. С.: Б. А. Кожухаров, 1931, 187–193: „Тая дейност не може никога да се състои само от активни моменти [вж. по-долу бел. No 34 – бел. моя, Св. И.] [...] Също така ние не можем да си представим дейност на представителя, която да се състои изключително от пасивни моменти [...] в тоя случай представителят не ще бъде вече представител, а само пратеник“. Всъщност пасивни положения не може да бъдат предмет на представителството само когато са юридически бездействия, т. е., когато те са единственият волеви елемент, запълващ целия фактически състав на проявеното юридическо бездействие (така и Ганев, В. Представителството..., 1-118). Тези пасивни действия са винаги задължения intuitu personae, при които представителството е a priori недопустимо.
 Близко до мнението на Др. Дабев е това на Кристиан Таков. (Вж. Таков, Кр. Цит. съч., с. 51.) Последният автор, за разлика от първия, основателно отграничава пасивния представител от пасивния пратеник с оглед на момента, в който волеизявлението се счита за достигнало до адресата му. (Пак там, с. 116.) Според Кр. Таков обаче „тази разлика в момента на получаването обаче няма законодателна опора в действащото българско право. [...] В германското право има изричен текст – § 164 BGB, който няма аналог в българското право“. (Пак там, 51-52.) Според мен, тълкувайки разпоредбата на чл. 36, ал. 2 ЗЗД разширително относно волеизявленията към представлявания, приети от пълномощниците му, по арг. от чл. 42, ал. 1, пр. 1 Търговски закон (ТЗ), както и чл. 46, ал. 4, изр. 1 от Гражданския процесуален кодекс (ГПК), може да се направи извод, че представител може да бъде овластен единствено да възприема волеизяления от чуждо име. Предложение de lege ferenda в тази насока по повод проекта за Граждански кодекс на Народна република България е направено от Кожухаров, Ал. Представителството. – Год. СУ ЮФ, 1964, т. 55,No 2, 1-22.
 [4] Вж. Меворах, Н., Д. Лиджи, Л. Фархи. Коментар на Закона за задълженията и договорите. Част III. Чл. чл. 483-668. С.: Херман поле, 1928, с. 27. Василев, Л. Цит. съч., 502-503 (гл. ХХ, т. 10). Кожухаров, Ал. Представителството..., с. 8. Таджер, В. Цит. съч., 623-624 (§ 86, 5, буква „б“). Павлова, М. Цит. съч., 606-607 (§ 58, т. 2).
 [5] По-подробно у Ганев, В. Представителството..., 1-118. Тасев. С., М. Марков, Гражданско право – обща част. Modus studendi. 6. прераб. и доп. изд. С.: Сиби, 2010, с. 254. Таков, Кр. Цит. съч., 52-54.
 [6] По-подробно вж. Василев, Л. Цит. съч., с. 497 . Таджер, В. Цит. съч., 615-616 (§ 86, т. 2). Павлова. М. Цит. съч., с. 608 (§ 58, т. 4). Таков, Кр. Цит. съч., 52-54.
 [7] В доктрината за означение на това явление се използва още и терминът колективно представителство Таков, Кр. Цит. съч., с. 53. В изложението съм използвал понятието самостоятелно представителство, придържайки се към текста на Закона за задълженията и договорите, в който е дадена обща уредба на института на представителството, а именно чл. 39, ал. 2, пр. 1: всеки един представител може да извърши действието сам. В този смисъл е и чл. 141, ал. 2, изр. 2 ТЗ. Въпреки това законодателят не е последователен в използването му – вж. например чл. 21, ал. 1, изр. 2 ТЗ, където се говори за отделно упражняване на представителната власт, а в чл. 269, ал. 2, изр. 2 ТЗ – за единично приемане на волеизявления.
 [8] То се нарича още съвкупно, свъместно, задружно представителство. Вж. Ганев, В. Представителството..., с. 104. Василев, Л. Цит. съч., с. 497 (гл. ХХ, т. 5). Таджер, В. Цит. съч., с. 615 (§ 86, т. 2). Павлова. М. Цит. съч., с. 608 (§ 58, т. 4). Тасев. С., Марков, М. Гражданско право..., с. 254. Таков, Кр. Цит. съч., с. 53. Преобладаващо, в теорията и практиката се употребява терминът колективно представителство – вж. р. No 125–2006–ТК, ВКС; р. No 6878–2002, 5-членен състав, ВАС; р. No 42–1997, ВАД, АС при БТПП. Този термин ще бъде използван и в изложението. Законодателят също си служи с него (вж. чл. 235, ал. 1, пр. 1 ТЗ), но не е особено последователен в употребата му ‒ вж. чл. 21, ал. 1, изр. 2; чл. 655, ал. 4, изр. 2, пр. 1 ТЗ, чл. 10, ал. 1, изр. 1 и чл. 105, ал. 3, пр. 1 от Закона за кредитните институции; чл. 11, ал. 1, изр. 1 и чл. 124, ал. 5, пр. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти; както и чл. 12, изр. 1 от Закона за адвокатурата, където за определяне на същото явление е използван терминът съвместно.
 [10] Вж. в този смисъл Таков, Кр. Цит. съч., с. 189, както и Heyken, J. Die Vertretungsmacht des Vorstandes der Aktiengesellschaft. Quakenbrück: Verlag C. Trute, 1993, 15-16. Gotte, W., M. Habersack. Münchener Kommentar zum Aktiengesetz. Band 2, § 76-112. 3. Aufl. München: C. H. Beck, 2008, S. 140. Цит. по Колев, Н. Органно представителство при акционерните дружества. С.: Сиби, 2012, с. 89.
 [11] В този смисъл е и съдебната практика. Въззивният съд правилно е отказал да образува производство по подадена жалба от процесуален представител само на един ликвидатор, давайки му седемдневен срок останалите ликвидатори да приподпишат жалбата (чл. 129, ал, 1, изр. 1, пр. 1 ГПК), което не се е случило. А касационният съд е потвърдил определението му (о. No 184–2010–II ТК): „в допълнението към частна жалба жалбоподателят твърди, че е уведомил останалите ликвидатори с нотариална покана, но предвид наличието на конфликт на интереси между тях, А. и Г. явно не желаят да подпишат както частната, така и въззивната жалба. Посочените доводи са ирелевантни към настоящото производство, което касае последиците от неизпълнение на дадени от съда указания и отношенията между ликвидаторите в случая са без значение и не следва да бъдат обсъждани“. Такава е и практиката на ВАС – вж. о. No 1685–2000–III, о. No 4318–1999–III.
 [12] В изследването въпросите не са разгледани относно командитното дружество с акции (чл. 253-260 ТЗ). За него ще важи съответно казаното за акционерното дружество и неговата едностепенна система на управление – чл. 256 ТЗ.
 [13] Срв. чл. 10:3 от Директива 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. Ако националното законодателство предвижда, че в отклонение от правните норми в тази област уставът може да предоставя правомощия да се представлява дружеството на едно лице или на няколко лица, които действат заедно, това законодателство може да предвиди, че подобна разпоредба на устава може да се противопостави на трети лица, при условие че е свързана с общата представителна власт [...]. Вж. за повече подробности Йосифова, Т. По някои въпроси на представителството на капиталовите търговски дружества в светлината на първата директива на Европейския съюз. – Правна мисъл, 2003, No 3, 78-87; Йосифова, Т. По някои въпроси на органното представителство според първата директива 61/151 ЕИО и българското право. – Търговско право, 2004, No 3, 35-47.
 [14] По-подробно вж. Василев, Л. Цит. съч., с. 391 . Таджер, В. Цит. съч., 392-395 (§ 65, т. 1, бук. „д“). Павлова, М. Цит. съч., 461-462 (§ 46, т. 3).
 [15] Вж. Василев, Л. Цит. съч., с 391 .
 [16] В тази връзка от упълномощитетеля или от разпоредбата на закона може да бъдат предвидени други ограничения. А именно – представителната власт, когато представителите са повече от двама, да бъде валидно упражнявана с абсолютно или с квалифицирано мнозинство (от 1⁄2, 2⁄3, 5⁄8 и пр.), както и в различни случаи да се процедира по различни начини. При капиталовите търговски дружества такива ограничения не може да бъдат противопоставени на трети лица и не подлежат на вписване в търговския регистър – чл. 235, ал. 4; чл. 141, ал. 2, изр. 3 ТЗ (вж. още и чл. 10 на Директива 2009/101/ЕО).
 [17] По същия начин Таков, Кр. Цит. съч., с. 188. Както и Heyken, J. Op. cit., 15-16. Gotte, W., M. Habersack. Op. cit. p. 140. Jüngst, U. Der Mißbrauch organschaftlicher Vertretungsmacht. – Schriften zum bürgerlichen Recht. 1968, Band 68, S. 32. Цит. по: Колев, Н. Органно представителство..., с. 89.
 „Съгласно чл. 235, ал. 1 ТЗ членовете на управителния съвет на акционерното дружество представляват дружеството колективно. Сключването на договор от името на дружеството само от един от членовете на управителния съвет не е сключване на сделка без представителна власт, а липса на сделка поради това, че няма валидно формирано съгласие [...] сделката е нищожна на основание чл. 26, ал. 2 ЗЗД поради липса на съгласие“ – р. No 125–2006–ТК на ВКС. Същата позиция е изразена и в р. от 12.01.2006г., II о., ТК, ВКС по т. д. No 429 от 2005 г. Такава е практиката и на повечето долустоящи съдилища – р. от 23.03.2010г. по гр. д. No 668–2009 г. на Окръжен съд – Сливен, р. No 391–2009 на Районен съд – Сливен, р. No 99–2010 на Окръжен съд – Пазарджик. Касационният съд застъпва и друго разбиране в р. No 553–2006–I ТК на ВКС: „Подписването на авала само от единия от двамата ликвидатори на търговското дружество опорочава волята на дружеството за солидарна отговорност с издателя на ценната книга [...] поради липса на представителна власт“. В аналогичен смисъл е и р. No 37–2003, ВАД, АС при БТПП.
 Първото становището следва да бъде подкрепено. То е в съответствие със застъпената тук теза, че колективното представителство не ограничава обема на представителната власт, а само прийома за формиране на волята от представителите alieno nomine (т. I. 4, буква „б“). А схващането, че действията на един от колективно овластените са действия при липса на представителна власт, следва да бъде отхвърлено. Подробното разглеждане на така поставения въпрос е извън предмета на изследването. Вж. подробности у Колев, Н. Органното представителство..., с. 93; Колев, Н. Въпроси на управлението и представителството на акционерното дружество (анализ на съдебната практика). – Търговско право, 2001, No1, 25-35; Хорозов, Г. Действия от името на търговец без представителна власт – същност и последици. – Търговско и конкурентно право, 2008, No 12, 9-15.
 [19] Вж. повече подробности у Меворах, Н., Д. Лиджи, Л. Фархи. Коментар на Закона за задълженията и договорите. Част I. Чл. чл. 1-333. С.: Фотинов, 1924, 195-200 (чл. 82-88). Диков, Л. Курс по гражданско право. Облигационно право. Обща част. Том III. С.: Придворна печатница, 1934, 95-103. Апостолов, И. Облигационно право. Част първа. Общо учение за облигацията. С.: ИБАН, фотот. изд., 1990, 448-457 (§ 41). Кожухаров, Ал. Облигационно право. Общо учение за облигационното отношение. Нова редакция и допълнения Петко Попов. С.: УИ „Св. „Климент Охридски”, 2002, 159-162. Калайджиев, А. Облигационно право. Обща част. 5. изд. С.: Сиби, 2010, 190-194. Марков, М. Облигационно право. Modus studendi. 8. прераб. и доп. изд. С.: Сиби, 2013, с. 40.
 [20] Вж. повече подробности у Меворах, Н., Д. Лиджи, Л. Фархи. Коментар... Част I, 232-233 (чл. 112-113). Диков, Л. Цит. съч., 523-538. Апостолов, И. Цит. съч., 448-457 (§ 41). Кожухаров, Ал. Цит. съч., 532-534. Калайджиев, А. Цит. съч., 566-577. Марков, М. Облигационно право..., с. 147.
 [21] По-подробно вж. Меворах, Н., Д. Лиджи, Л. Фархи. Коментар.... Част I, 200-226 (чл. 89-106). Диков, Л. Цит. съч., 493-533. Апостолов, И. Цит. съч., 427-447 (§ 39-40). Кожухаров, А. Цит. съч., 509-531. Калайджиев. А. Цит. съч., 549-570. Марков, М. Облигационно право..., с. 150.
 [22] Ганев, В. Учебник по обща теория... Том II. Част първа. с. 58 (No 181).
 [23] В същия смисъл Larenz, К., М. Wolf. Allgemeiner Teil des Bürgerlichen Rechts. 9. Aufl. 2004, § 46, Rn. 34, 53-54. Цит. по Таков. Кр. Цит. съч., с. 190.
 [24] Вж. Heyken, J. Op. cit., p. 12. Gotte, W., M. Habersack. Op. cit., p. 140. Цит. по Колев, Н. Органното представителство..., с. 89; Кацаров, К. Систематичен курс по българско търговско право. 4. фотот. изд. С.: Георги Димитров, 1990, с. 129; Герджиков, О., А. Калайджиев, К. Касабова, Т. Бузева, А. Кацарски. Коментар на Търговския закон. Кн. 1. Чл. 1 – 112. 2. прераб. изд. С.: Софи-р, 2007, с. 163; Таков. Кр. Цит. съч., с. 189.
 [25]Изрично правило относно пасивната представителна власт при управлението на акционерното дружество е съдържал старият Търговски закон (обн., ДВ, бр. 114 от 1 януари 1897 г., отм., Изв., бр. 78 от 28 септември 1951 г.). Член 193, ал. 2 от него гласи: „Съобщенията, които се отнасят до дружеството, се считат редовни, ако са връчени на едного от членовете на управителния съвет”. Вж. Джидров, П. Коментар на Търговския закон. Том 3. Фотот. изд. С.: Христо Ботев, 1994, с. 855. Кацаров, К. Цит. съч., с. 243.Предложение de lege ferenda като изречение второ на чл. 235, ал. 1 ТЗ в този смисъл е направено у Колев, Н. Органното представителство..., с. 91.
 [26] Така и Герджиков, О. Коментар на Търговския закон. Книга втора. Дружество с ограничена отговорност чл. 113-157. Фотот. изд. С.: Софи-Р, 2000, с. 514. Авторът не посочва аргументи за това твърдение, може би, следвайки германската уредба на дружеството с ограничена отговорност, в която има изрично правило – § 35, ал. 2 Gesetz betreffend die Gesellschaften mit beschränkter Haftung (така и в австрийския GmbH-Gesetz – § 18, ал. 4). Такова правило е съдържал и чл. 20, ал. 4 от Закона за дружествата с ограничена отговорност (утвърден с Указ No 88 от 4 май 1924 г., отм., ДВ, бр. 78 от 28 септември 1951 г., отм., ДВ, бр. 78 от 28 септември 1951 г.): „Съобщения и връчване на призовки и други книжа за дружеството могат да се правят валидно на всяко лице, което има право да го подписва“.
 [27] В този смисъл и Таков, Кр. Цит. съч., 189-190. „Въпросният извод се генерализира и в германската доктрина, макар че и в германското право няма изрично правило в тази насока. Вж. Larenz, К., Wolf, М. AT, § 46, Rn. 34. Цит. по Таков, Кр. Цит. съч., 53-54. Според Таков, К. Цит. съч., с. 190: „Изрична уредба на това положение има само в специалния случай на чл. 269, ал. 2 ТЗ [...] Въпросният принцип може безпрепятствено да се извлече чрез телеологическо тълкуване. Нуждата, извикала на живот съвместното представителство, е взаимният контрол на представителите [...] при пасивните действия контрол не е нужен [...] Нещо повече – ако за приемането на изявление би било нужно съвместно или дори едновременно уведомяване на всички представители, това в много случаи направо би осуетило извършването на уведомлението [...] В обобщение – съвместността при представителството може да изиграе ролята си само при активното представителство и понеже съвместността при пасивното представителство може да послужи само за злоупотреба и нищо друго, дори когато едно представителство е учредено от упълномощителя или е уредено от закона като съвместно, тази съвместимост се отнася само до активните действия; за пасивните възприятия на изявления важи общия принцип на разделното представителство.“ Като че ли на по-различно мнение е Колев, Н. Органното представителство..., с. 91, който клони към стриктно тълкуване на разпоредбите (вж. по-горе бел. No 25).
 [28] Вж. повече подробности у Ганев, В. Учебник... Част II., 56-57 (§ 19, No 180).
 [29] За подробности вж. Силяновски, Д. Гражданско сѫдопроизводство. Част първа. С.: Придворна печатница, 1938, 170-185 (§ 47-49). Сталев, Ж., Р. Иванова. – В: Сталев, Ж., А. Мингова, О. Стамболиев, В. Попова, Р. Иванова. Българско гражданско процесуално право. 9. прераб. и доп. изд. Първо по действащия ГПК. С.: Сиела, 2012, 158-179 (§ 32-35). Корнезов, Л. Гражданско съдопроизводство. Том първи. Исков процес. С.: Софи-Р, 2009, с. 263-286 (§ 40-43).
 [30] Силяновски, Д. Цит. съч., 171-174, § 48, и Корнезов, Л. Цит. съч., 276-286, § 43, определят този вид представителство като договорно. Според мен терминът е неточен, тъй като представителната власт произтича не от договор, а от едностранна сделка (чл. 36, ал. 1, пр. 2 ЗЗД). Вж. още и Сталев, Ж., Р. Иванова. – В: Сталев, Ж., А. Мингова, О. Стамболиев, В. Попова, Р. Иванова. Цит. съч., 164-167 (§ 34).
 [31] То се нарича още законово представителство – вж. Силяновски, Д. Цит. съч., 174-186 (§ 49), и Корнезов, Л. Цит. съч., 268-271 (§ 41). Това понятие може би не е най-прецизното, защото, освен че институтът на представителството не може да съществува в правния свят без да е предвиден от правната норма, задължителното представителство може да възникне и въз основа на други актове (по разпореждане на съда – чл. 29 ГПК). По-подробно вж. и Сталев, Ж., Р. Иванова. – В: Сталев, Ж., А. Мингова, О. Стамболиев, В. Попова, Р. Иванова. Цит. съч., 161-167 (§ 33).
 [32]По-подробно вж. Силяновски, Д. Цит. съч., с. 175 (§ 49). Сталев, Ж., Р. Иванова. – В: Сталев, Ж., А. Мингова, О. Стамболиев, В. Попова, Р. Иванова. Цит. съч., с 164 (§ 34). Корнезов, Л. Цит. съч., 278-281 (§ 43, т. 5).
 [33] По-подробно вж. Силяновски, Д. Цит. съч., с. 175-176 (§ 49). Според последния автор колективното процесуално представителство следва да бъде забранено изрично от закона по съображения за простота и бързина на правораздаването. Това становище е изолирано. Вж. още Сталев, Ж., Р. Иванова. – В: Сталев, Ж., А. Мингова, О. Стамболиев, В. Попова, Р. Иванова. Цит. съч., с. 166 (§ 34); с. 169 (§ 35).
 [34] Това е явление е оспорвано от Дабев, Др. Цит. съч., с. 190. Според него „ако едно лице е посочило някого като такова, на което да се връчват призовките и другите съобщения по дадено дело” то няма да е пасивен представител, а пратеник. За узнаването им от адреса ще се призумира, че той е бил осведомен. „Ако това лице поради непреодолими препятствия не е могло да уведоми страната [...] то страната ще може да се позове на своето незнание”, което „не би се слушало, ако казаното лице беше представител. [...] Ако лицето, получило призовката или съобщението, не е уведомило [...] страната по делото” ще сме изправени пред „един небрежен nuntius“.
 Становището на Дружелюб Дабев е изолирано и не може да бъде споделено. Кодексът не предполага, а приема, че с получаването на съобщенията и призовките от получателя те са непосредствено връчени на адресата (чл. 45, изр. 2 и чл. 46, ал. 4, изр. 1, във вр. с чл. 58). Възприемането им от пасивния представител е необходим елемент от фактическия състав на редовното връчване при изявено съгласие от него (чл. 46, ал. 1 in fine ГПК). С това пасивно поведение съставът е завършен, а адресатът се счита за директно уведомен именно към този момент; известяването му post factum не е част от фактическия състав. Видно е още, че получателят не е пратеник, защото ако беше такъв, волеизявлението щеше да се счита за връчено от момента на съобщаването му на адресата (вж. Таков, Кр. Цит. съч., с. 116). А възможността за позоваването на непреодолими обстоятелства (чл. 46, ал. 4, изр. 2 ГПК) не означава, че представляваният не е бил обвързван от получаването – чл. 46, ал. 4, изр. 1 ГПК. Напротив, той трябва да докаже трудностите, които са го възпрепятствали да се осведоми за съобщението, респ. призовката (чл. 64, ал. 2 ГПК). Тогава, ако съдът констатира, че причините са уважителни, следва да поднови срока, постановявайки нов. Определението на му по реда на глава VII, раздел II от ГПК, с което се уважава искането за възстановяване на срок, премахва с обратна сила правните последици на уведомлението.
 [35] Вж. по-подробно Силяновски, Д. Цит. съч., 231-238 (§ 58). Сталев, Ж., Р. Иванова. – В: Сталев, Ж., А. Мингова, О. Стамболиев, В. Попова, Р. Иванова. Цит. съч., 225-236 (§ 48). Корнезов, Л. Цит. съч., 163-171 (§ 24).
 [36] За последиците от различни волеизявленията на представителите вж. Силяновски, Д. Цит. съч., 176-177 (§ 49); Сталев, Ж., Р. Иванова. – В: Сталев, Ж., А. Мингова, О. Стамболиев, В. Попова, Р. Иванова. Цит. съч., с. 166 (§ 34); с. 169 (§ 35).
 [37] В този смисъл и според Таков, Кр. Цит. съч., с. 54, „ако би се приело, че волеизявлението към упълномощителя може да се приеме само заедно от всички представители, на практика би означавало пълна парализа на възможността този упълномощител въобще да получи каквото и да било изявление. Такова удобство за упълномощитетеля обаче правото не може да иска и не може да предвижда”.
 За правните последици на договор, сключен от мним представител и на договор, сключен при увреждане на представлявания (чл. 40 и чл. 42 ЗЗД)? За ограниченията на представителната власт в хипотезата на множество представители в капиталово търговско дружество ПРИЛОЖНО ПОЛЕ НА ВОДЕНЕТО НА ЧУЖДА РАБОТА БЕЗ ВЪЗЛАГАНЕ СПОРЕД БЪЛГАРСКОТО ОБЛИГАЦИОННО ПРАВО ПРАВНИ ПОСЛЕДИЦИ СЛЕД ВПИСВАНЕ НА ИСКОВИ МОЛБИ И ПОСТАНОВЕНИТЕ ПО ТЯХ СЪДЕБНИ РЕШЕНИЯ ПРАВНИ ПОСЛЕДИЦИ СЛЕД ВПИСВАНЕ НА ИСКОВИ МОЛБИ И ПОСТАНОВЕНИТЕ ПО ТЯХ СЪДЕБНИ РЕШЕНИЯ
 « Преглед на съдебната практика по приложението на чл. 147, ал. 1 ЗЗД
 ПО НЯКОИ ВЪПРОСИ НА УСТАНОВЯВАНЕТО НА ДАНЪЧНИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ПРИ НАЛИЧИЕ НА ПРОИЗВОДСТВО ПО НЕСЪСТОЯТЕЛНОСТ »


type: wikipedia

text:
 1762 (MDCCLXII) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de joi.
 Evenimente
 Epidemie de ciumă la Timișoara.
 În Cetatea Timișoara se construiește prima sinagogă a comunității evreiești.
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 29 aprilie: Jean-Baptiste Jourdan, general francez (d. 1833)
 19 mai: Johann Gottlieb Fichte, filosof german (d. 1814)
 12 august: George al IV-lea (n. George Augustus Frederick), rege al Regatului Unit al Marii Britanii, Irlandei și Hanovrei (d. 1830)
 10 septembrie: Karl Ludwig, Prinț de Hohenlohe-Langenburg (d. 1825)
 30 octombrie: André Chénier, poet francez (d. 1794)
 1 noiembrie: Spencer Perceval, prim-ministru al Regatului Marii Britanii (d. 1812)
 Decese
 5 ianuarie: Împărăteasa Elisabeta a Rusiei (n. Elisabeta Petrovna), 52 ani (n. 1709)
 21 martie: Nicolas Louis de Lacaille, 49 ani, astronom francez (n. 1713)
 26 mai: Alexander Gottlieb Baumgarten, 47 ani, filosof german (n. 1714)
 13 iulie: James Bradley, 69 ani, astronom englez (n. 1693)
 17 iulie: Țarul Petru al III-lea al Rusiei (n. Karl Peter Ulrich), 34 ani (n. 1728)
 31 august: Împăratul Momozono al Japoniei, 21 ani (n. 1741)
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1762


type: caselaw

text:
 25.8.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 282/53
 Acțiune introdusă la 2 iulie 2014 – Fami-Cuatro de Inversiones/Comisia
 (Cauza T-501/14)
 2014/C 282/70
 Limba de procedură: spaniola
 Părțile
 Reclamantă: Fami-Cuatro de Inversiones, SA (Madrid, Spania) (reprezentant: J. De Juan Casadevall, avocat)
 Pârâtă: Comisia Europeană
 Concluziile
 Reclamanta solicită Tribunalului:
 —
 anularea deciziei atacate;
 —
 în subsidiar, în cazul în care se consideră că sistemul fiscal spaniol în materie de leasing constituie un ajutor de stat nelegal, dispunerea recuperării numai până la data publicării în JOUE a deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare, și anume 21 septembrie 2011, și
 —
 obligarea Comisiei Europene la plata cheltuielilor de judecată.
 Motivele și principalele argumente
 Motivele și principalele argumente sunt cele invocate în cauza T-500/14, Derivados del Flúor/Comisia.


text:
Baiano község (comune) Olaszország Campania régiójában, Avellino megyében.
 Fekvése
 A Campaniai-síkságon fekszik. Határai: Avella, Mugnano del Cardinale, Sirignano, Sperone és Visciano.
 Története
 Egyes vélemények szerint neve a latin praedium Vallejanum megnevezésből származik, aminek jelentése Valleo villája míg mások szerint a praedium Badianumból (Badio villája). Az ókori települést i. e. 79-ben Spartacus lázadó rabszolgái kifosztották. A Nyugatrómai Birodalom bukása után többször is áldozatául esett a barbár népvándorlók fosztogatásainak. 589-ben a Beneventói Hercegség része lett, majd 1075-től a Nápolyi Királyság egyik hűbéri birtoka lett. A következő századokban nemesi birtok volt. A 19. században nyerte el önállóságát, amikor a Nápolyi Királyságban felszámolták a feudalizmust.
 Népessége
 A népesség számának alakulása:
 Főbb látnivalói
 az 1586-ban épült püspöki templom a Santo Stefano
 a 15. században épült Santa Croce-templom
 a reneszánsz SS. Apostoli-templom
 a Gesù and Maria-kolostor
 a 14. századi Palazzo Boccieri
 az 1660-ban épült Fontana Vecchia-templom
 Jegyzetek
 Források
 Comuni-Italiani
 Italy World Club
 Avellino megye települései


text:
 23.11.2013
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 344/57
 Προσφυγή της 3ης Σεπτεμβρίου 2013 — G-Star Raw κατά ΓΕΕΑ — PepsiCo (PEPSI RAW)
 (Υπόθεση T-473/13)
 2013/C 344/105
 Γλώσσα στην οποία ασκήθηκε η προσφυγή: η αγγλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: G-Star Raw CV (Άμστερνταμ, Κάτω Χώρες) (εκπρόσωποι: J. van Manen, M. van de Braak και L. Fresco, δικηγόροι)
 Καθού: Γραφείο Εναρμονίσεως στο πλαίσιο της Εσωτερικής Αγοράς (εμπορικά σήματα, σχέδια και υποδείγματα)
 Αντίδικος ενώπιον του τμήματος προσφυγών: PepsiCo, Inc. (Ν. Υόρκη, Ηνωμένες Πολιτείες)
 Αιτήματα της προσφεύγουσας
 Η προσφεύγουσα ζητεί από το Γενικό Δικαστήριο:
 —
 να ακυρώσει την απόφαση του δευτέρου τμήματος προσφυγών του Γραφείου Εναρμονίσεως στο πλαίσιο της Εσωτερικής Αγοράς (εμπορικά σήματα, σχέδια και υποδείγματα) (ΓΕΕΑ) της 25ης Ιουνίου 2013 στην υπόθεση R 1586/2012-2,
 —
 να καταδικάσει το ΓΕΕΑ στα δικαστικά έξοδα της παρούσας διαδικασίας,
 —
 να καταδικάσει την αντίδικο ενώπιον του τμήματος προσφυγών στα δικαστικά έξοδα της παρούσας διαδικασίας, εφόσον παρέμβει στη δίκη, καθώς και στα έξοδα της διαδικασίας ενώπιον του ΓΕΕΑ.
 Λόγοι και κύρια επιχειρήματα
 Αιτούσα την καταχώριση του κοινοτικού σήματος: Η αντίδικος ενώπιον του τμήματος προσφυγών
 Σήμα προς καταχώριση: Το εικονιστικό σήμα που περιέχει τα λεκτικά στοιχεία «PEPSI RAW» για προϊόντα της κλάσεως 32 — Καταχωρισμένο κοινοτικό σήμα υπ’ αριθ. 6 788 004
 Δικαιούχος του κατά τη διαδικασία ανακοπής αντιταχθέντος σήματος ή σημείου: Η προσφεύγουσα
 Αντιταχθέν σήμα ή σημείο: Το λεκτικό σήμα «RAW» για προϊόντα της κλάσεως 25 — Κοινοτικό σήμα υπ' αριθμόν 4 743 225
 Απόφαση του τμήματος ανακοπών: Δέχεται την ανακοπή και απορρίπτει την αίτηση καταχωρίσεως κοινοτικού σήματος στο σύνολό της
 Απόφαση του τμήματος προσφυγών: Ακυρώνει την προσβαλλομένη απόφαση
 Προβαλλόμενοι λόγοι: Παράβαση του άρθρου 8, παράγραφος 1, στοιχείο β', του κανονισμού για το κοινοτικό σήμα.


text:
Usora je rijeka u Bosni i Hercegovini, lijeva pritoka Bosne, u koju se ulijeva južno od Doboja.
 Nastaje u Tesliću, spajanjem Male Usore (s lijeva) i Velike Usore (s desna). Dužina rijeke Usore je 82 kilometra. Lijeve pritoke rijeke Usore su: Djedovac, Katića rijeka, Lukića rijeka i Grabovača. Desne pritoke rijeke Usore su: Grgin potok, Radušica, Kopajka, Talin potok i Tešanjka koja je najveća i naznačajnija pritoka. Usora se ulijeva u Bosnu u Karušama, općina Doboj-jug. Najviši vodostaj Usore je u travnju kad je i najveći protok, a najniži u kolovozu, čijem niskom vodostaju prethodi najniži protok vode srpnju i kolovozu. Razlog su velike travanjske oborine i otapanje snijega s okolnih brda, a kolovoz je u ovim krajevima najsušniji mjesec u godini. Uz Usoru prevladaju hidromorfna tla - aluvijalno tlo – fluvisol, kojeg je osobito na lijevoj obali. Šume hrasta lužnjaka i običnog graba (Carpino betuli – Quercetum roboris incl. Genisto elatae – Quercetum roboris) rastu u dolini rijeke Usore.
 Cijeli prostor oko ove rijeke i njezinih pritoka nosi povijesni naziv Usora.
 Izvori
 Rijeke u Bosni i Hercegovini
 Porječje Bosne


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22001D0066
 Oficiālais Vēstnesis L 238 , 06/09/2001 Lpp. 0010 - 0011
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 66/2001(2001. gada 19. jūnijs),ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, normas, testēšana un sertificēšana)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) Līguma II pielikums grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2001. gada 31. janvāra Lēmumu Nr. 2/2001 [1];(2) Līgumā jāiekļauj Komisijas 2000. gada 15. septembra Regula (EK) Nr. 1960/2000, ar kuru groza I un III pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko paredz Kopienas procedūru maksimālā pieļaujamā veterināro zāļu atliekvielu daudzuma noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos [2];(3) Līgumā jāiekļauj Komisijas 2000. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 2391/2000, ar kuru groza I, II un III pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko paredz Kopienas procedūru maksimālā pieļaujamā veterināro zāļu atliekvielu daudzuma noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos [3],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma II pielikuma XIII nodaļas 14. punktu (Padomes Regula (EEK) Nr. 2377/90) papildina ar šādiem ievilkumiem:"— 32000 R 1960: Komisijas 2000. gada 15. septembra Regula (EK) Nr. 1960/2000 (OV L 234, 16.9.2000., 5. lpp.).— 32000 R 2391: Komisijas 2000. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 2391/2000 (OV L 276, 28.10.2000., 5. lpp.).".2. pantsKomisijas Regulu (EK) Nr. 1960/2000 un 2391/2000 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kurš jāpublicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2001. gada 20. jūnijā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi atbilstīgi līguma 103. panta 1. punktam [4].4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ pielikuma EEZ iedaļā.Briselē, 2001. gada 19. jūnijāEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsP. Westerlund[1] OV L 66, 8.3.2001., 44. lpp.[2] OV L 234, 16.9.2000., 5. lpp.[3] OV L 276, 28.10.2000., 5. lpp.[4] Konstitucionālas prasības nav norādītas.--------------------------------------------------


text:
De keizerspinguïn (Aptenodytes forsteri) is de grootste pinguïnsoort.
 Kenmerken
 De meest op de keizerspinguïn gelijkende pinguïnsoort is de koningspinguïn, tevens de tweede grootste soort. De koningspinguïn is echter iets kleiner en feller gekleurd. De gekleurde vlekken langs de zijkant van de kop zijn bij deze soort ook niet verbonden met hun witte voorkant, in tegenstelling tot de keizerspinguïn. Het verenkleed is bij beide geslachten gelijk.
 Koningspinguïns zijn vaak te verwarren met keizerspinguïns, keizerspinguïns hebben echter een kromme snavel, koningspinguïns niet. Mannetjes en vrouwtjes kunnen van elkaar onderscheiden worden aan de hand van de roep. De lichaamslengte bedraagt gemiddeld ongeveer 110 cm en het gewicht 22 tot 37 kg. Keizerspinguïns worden ongeveer 20 jaar oud, hoewel ook leeftijden tot 40 jaar gemeld zijn.
 Voedsel
 Keizerspinguïns eten schaaldieren (zoals krill), inktvissen (voornamelijk pijlinktvissen) en vis. De pinguïns duiken 150 tot 550 meter diep om deze dieren te vangen. Daarbij kunnen ze tot 27 minuten onder water blijven en 'vliegen' ze als het ware door het water. Hun hartslag verlaagt daarbij van 70 tot 10 slagen per minuut en ze hebben ook een speciale hemoglobinestructuur die dit mogelijk maakt.
 Predators zijn zeeluipaard, orka en haai.
 Voortplanting
 In tegenstelling tot andere pinguïns broedt de keizerspinguïn in de volle Antarctische winter. Hierbij trotseren de dieren temperaturen van vele tientallen graden Celsius onder het vriespunt, soms wel 60 graden onder nul.
 In mei of juni (in de herfst op het zuidelijke halfrond) legt het wijfje op het ijs ver van de zee één ei. De vrouwtjes vertrekken daarna onmiddellijk weer naar zee, waar ze een vetlaag aanleggen vooraleer ze in de lente terugkeren.
 De mannetjes blijven in een groep achter in de poolnacht. Het ei houden ze op hun voeten onder een beschermende huidplooi. Omdat ze door het ei worden gehinderd in hun bewegingen vasten ze maandenlang en overleven op hun vetreserves. Om de snijdend koude wind, met soms snelheden tot 200 kilometer per uur, te overleven gaan al de dieren dicht bij elkaar staan en blijven voortdurend in beweging, zodat niet steeds dezelfde mannetjes aan de buitenkant staan.
 Na twee maanden keert het vrouwtje terug en neemt de zorg van het net uitgekomen kuikentje over. De uitgeputte mannetjes, die ongeveer de helft van hun lichaamsgewicht hebben verloren, gaan terug naar zee, die ondertussen veel dichterbij is (het is dan lente en het winterpakijs is al gedeeltelijk gesmolten).
 De kuikens worden door de vrouwtjes opgevoed in een soort crèche. De kuikens zijn grijzig met een zwart-witte kop. Bij de koningspinguïn zijn de kuikens volledig bruin.
 Wanneer de jongen ongeveer vier jaar oud zijn, beginnen ze zelf ook aan de lange tochten naar de broedplaats. Tot die tijd blijven ze het hele jaar in het water, behalve wanneer ze in de rui zijn want dan krijgen ze kale plekken waardoor ze onderkoeld kunnen raken.
 Voorkomen
 Volgens een studie uit 2012 zijn er 46 broedkolonies van keizerspinguïns. Het aantal broedparen werd geschat op circa 238.000, het totaal aantal volwassen dieren in het wild werd daaruit geschat op circa 595.000.
 Bedreiging
 Sinds 2012 beschouwt het IUCN de soort als 'gevoelig'; daarvoor was dat 'niet bedreigd'. De keizerspinguïn wordt bedreigd door de klimaatverandering, waardoor er minder ijs en minder dik ijs is. Dat kan onder meer een impact hebben op het zee-ijs, waar pinguïns in het broedseizoen op rekenen om uit te rusten tijdens hun lange foerageertochten. Ook verstoring door de mens, zoals de nabijheid van luchtvaart en wetenschappelijke basissen, vormt een mogelijke bedreiging.
 Pinguïns
 IUCN-status gevoelig


text:
 11/Sv. 47
 HR
 Službeni list Europske unije
 230
 22006A0824(02)
 L 231/136
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 SPORAZUM U OBLIKU RAZMJENE PISAMA
 između Europske zajednice i Republike Čilea u vezi s izmjenama Dodatka II. Sporazumu o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima priloženog Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, te Republike Čilea, s druge strane
 Bruxelles, 24. travnja 2006.
 Poštovani gospodine,
 čast mi je uputiti na sastanke o tehničkim prilagodbama koji su održani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Sporazuma o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima priloženog Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, te Republike Čilea, s druge strane, od 18. studenoga 2002., koji predviđa da Ugovorne stranke mogu, zajedničkim dogovorom, izmijeniti dodatke ovom Sporazumu kako bi se uzele u obzir sve izmjene zakona i drugih propisa stranaka.
 Na tim je sastancima zaključeno da se neki čileanski žigovi, koji se podudaraju s oznakama zemljopisnog podrijetla iz Zajednice, trebaju uključiti u Dodatak II. (Popis žigova iz članka 7.).
 Čast mi je stoga predložiti da se Dodatak II. Sporazumu o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima zamijeni ovdje priloženim Dodatkom, s učinkom od današnjeg dana.
 Bila bih Vam zahvalna kad biste potvrdili da je Vaša Vlada suglasna sa sadržajem ovog pisma.
 Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja.
 U ime Europske zajednice
 Mariann FISCHER BOEL
 Bruxelles, 24. travnja 2006.
 Poštovana gospođo,
 čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma s današnjim datumom koje glasi:
 „Čast mi je uputiti na sastanke o tehničkim prilagodbama koji su održani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Sporazuma o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima priloženog Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, te Republike Čilea, s druge strane, od 18. studenoga 2002., koji predviđa da Ugovorne stranke mogu, zajedničkim dogovorom, izmijeniti dodatke ovom Sporazumu kako bi se uzele u obzir sve izmjene zakona i drugih propisa stranaka.
 Na tim je sastancima zaključeno da se neki čileanski žigovi, koji se podudaraju s oznakama zemljopisnog podrijetla iz Zajednice, trebaju uključiti u Dodatak II. (Popis žigova iz članka 7.)
 Čast mi je stoga predložiti da se Dodatak II. Sporazumu o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima zamijeni ovdje priloženim Dodatkom, s učinkom od današnjeg dana.
 Bila bih Vam zahvalna kad biste potvrdili da je Vaša Vlada suglasna sa sadržajem ovog pisma.”
 Čast mi je obavijestiti Vas da je Republika Čile suglasna sa sadržajem ovog pisma.
 Primite, gospođo, izraze mog najdubljeg poštovanja.
 U ime Republike Čilea
 Oscar ALCAMÁN RIFFO
 „DODATAK II.
 ŽIGOVI IZ ČLANKA 7.
 A. Popis žigova iz članka 7. stavka 2.
 Cognac Juanico
 Coña Col
 Gran Coñac
 Grappa San Remo
 B. Popis žigova iz članka 7. stavka 2. točke (a) (1)
 Coñac Mabille
 Coñac Basin – Pasquier
 Coñac Casino, Camar
 Coñac Mendoza
 Coñac Cepa de Oro Traverso
 Coñac Black Mont
 Coñac Lomas de Bellavista
 Gran Coñac Rucalban
 Coñac Jormus
 Coñac el Lagar de los Lagos
 Coñac Tres Pinos
 Coñac Riobar
 Coñac Mirador
 Coñac Tres Aguilas, Fray Francisco
 Coñac Subercaseaux, 96, Blanc 96
 Coñac el Gaitero
 Coñac 103, Tres Palos Cruzados
 Coñac Quinta Normal
 Coñac Mónaco
 Coñac Ponce de León
 Coñac Adasme
 Coñac Monte Grande
 Coñac Casa Dieguez, Saint Pierre du Roi
 Coñac D’ Cuza
 Coñac Trianero
 Calvados Quinta Normal
 Armagnac Quinta Normal
 Grapa Mabille
 Grapa Casino
 Grapa Ivren
 Grapa Lomas de Bellavista
 Grapa Rucalban
 Grapa Valle del Sur
 Grapa Tres Pinos
 Grapa Riobar
 Grapa el Gaitero
 Grapa Sol Andino, Uvita
 Grapa Monte Grande
 (1) Ukupna količina vina, jakih alkoholnih i aromatiziranih pića navedenih u popisu B Sporazuma o trgovini vinom i Sporazuma o trgovini jakim alkoholnim i aromatiziranim pićima, priloženih Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i Republike Čilea, iznosi maksimalno 20 000 hl godišnje.”