type: legislation

text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 16.12.2015
 COM(2015) 653 final
 2015/0297(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o schválení podpisu Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 S přistoupením Chorvatské republiky rozšířila Evropská unie svoji celní unii. Podle pravidel Světové obchodní organizace (WTO) (článek XXIV:6 GATT 1994) byla Evropská unie následně povinna zahájit jednání se členy WTO, kteří vlastní negociační práva týkající se listiny celních koncesí Chorvatska, s cílem dohodnout se na vyrovnání. Toto vyrovnání je nutné, jestliže výsledkem přijetí vnějšího celního tarifu EU je zvýšení cel nad úroveň, ke které se přistupující země u WTO zavázala.
 Dne 15. července 2013 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání podle článku XXIV:6 GATT 1994. Komise jednala se členy WTO vlastnícími negociační práva o odvolání konkrétních koncesí v souvislosti s odvoláním listiny Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii.
 Výsledkem jednání s Čínskou lidovou republikou je návrh dohody ve formě výměny dopisů, který byl parafován dne 7. října 2015 v Bruselu (dále jen „dohoda“). Evropská komise proto navrhuje, aby Rada podpis dohody schválila.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Návrh je v souladu s praxí, kterou EU uplatňovala v případech předchozích rozšíření EU.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Návrh je v souladu s praxí EU uplatňovanou ve vnější činnosti EU a průmyslové a zemědělské politice EU.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) ve spojení s čl. 218 odst. 5 SFEU, který se týká podpisu mezinárodních dohod.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. e) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
 •Proporcionalita
 Čínská lidová republika byla dotčena odvoláním koncesí Chorvatska. Vyrovnání nepřekračují příslušná čínská práva. Návrh je v souladu se zásadou proporcionality.
 •Volba nástroje
 Podle čl. 218 odst. 5 SFEU musí Rada přijmout rozhodnutí o schválení podpisu dohody.
 3.KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 O obsahu a pokroku v jednání byla pravidelně konzultována Rada (Výbor pro obchodní politiku). Také byl informován Evropský parlament (Výbor pro mezinárodní obchod).
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Viz finanční výkaz.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Prováděcí plány
 Komise navrhuje Radě, aby dohoda ve formě výměny dopisů s Čínskou lidovou republikou byla podepsána jménem Unie. Souběžně s tím Radě rovněž předkládá samostatný návrh týkající se uzavření této dohody.
 Výsledky dohody, pokud jde o průmyslové produkty, se musí začlenit do přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku prostřednictvím prováděcího nařízení Komise o změně této přílohy na základě článku 9 nařízení, aby byla snížena smluvní celní sazba stanovená společným celním sazebníkem, a to následovně:
 –v položce sazebníku 6404 19 90 (obuv se zevní podešví z kaučuku nebo plastů – ostatní) snížení stávajícího vázaného cla EU ze 17 % na 16,9%,
 –v položce sazebníku 8415 10 90 (klimatizační zařízení okenního nebo nástěnného typu („split-systém“)) snížení stávajícího vázaného cla EU ze 2,7 % na 2,5 %.
 Pro zvýšení kvóty u zemědělských produktů přijme Komise podle čl. 187 písm. a) nařízení o společné organizaci trhů (nařízení (EU) č. 1308/2013) prováděcí nařízení k otevření a správě následujících kvót:
 –v položce sazebníku 0703 20 00 zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Čínské lidové republice pro česnek o 2 150 tun, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 9,6 % bude zachována,
 –zvýšení o 650 tun stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Čínské lidové republice pro houby druhu Agaricus, připravené, konzervované nebo prozatímně konzervované, přičemž současná sazba v rámci kvóty bude zachována.
 Tyto prováděcí předpisy se připravují souběžně s tímto návrhem.
 2015/0297 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o schválení podpisu Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dne 15. července 2013 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s některými dalšími členy Světové obchodní organizace podle článku XXIV:6 Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 v průběhu přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
 (2)Jednání byla vedena Komisí podle směrnic pro jednání vydaných Radou.
 (3)Tato jednání byla dokončena a dne 7. října 2015 byla parafována Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii.
 (4)Tato dohoda by měla být podepsána jménem Evropské unie s výhradou jejího pozdějšího uzavření,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii se schvaluje jménem Evropské unie, s výhradou uzavření uvedené dohody.
 Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
 Článek 3
 Rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 FINANČNÍ VÝKAZ
 DATUM: 16. října 2015
 1.
 ROZPOČTOVÁ POLOŽKA:
 Kapitola 12 – Cla a ostatní poplatky
 2.
 NÁZEV:
 Návrh rozhodnutí Rady o schválení podpisu Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii.
 3.
 PRÁVNÍ ZÁKLAD:
 Smlouva o fungování Evropské unie, zejména články 207 a 218.
 4.
 CÍLE:
 Schválit podpis dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou.
 5.
 FINANČNÍ DOPADY
 BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2015
 (v milionech EUR)
 NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK 2016 (v milionech EUR)
 ROZPOČTOVÝ ROK 2017
 (v milionech EUR)
 5.0
 VÝDAJE
 –
 FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU
 (NÁHRADY/INTERVENCE)
 –
 VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ
 –
 JINÝCH SUBJEKTŮ
 –
 –
 –
 5.1
 PŘÍJMY
 –
 VLASTNÍ ZDROJE EU
 (DÁVKY/CLA)
 –
 VNITROSTÁTNÍ
 –
 –2,45
 –4,9
 5.0.1
 ODHADOVANÉ VÝDAJE
 5.1.1
 ODHADOVANÉ PŘÍJMY
 –
 –
 –
 5.2
 METODA VÝPOČTU: –
 6.0
 MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU?
 NE
 6.1
 MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU?
 NE
 6.2
 BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET?
 NE
 6.3
 BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ?
 NE
 POZNÁMKY:
 Po přistoupení Chorvatské republiky rozšířila Evropská unie svoji celní unii. Pravidla WTO (článek XXIV:6 GATT 1994) následně Evropskou unii zavazují zahájit jednání se členy WTO, kteří vlastní negociační práva v listinách kteréhokoli z přistupujících členských států, s cílem dohodnout se na vyrovnání. Výsledkem jednání s Čínskou lidovou republikou je předmětná dohoda:
 – zvýšení stávajícího objemu celních kvót přidělených Číně pro česnek a houby,
 – snížení cla EU o –0,1 % pro obuv zařazenou do tarifní položky 6404 19 90,
 – snížení cla EU o –0,2 % pro klimatizační zařízení zařazená do tarifní položky 8415 10 90.
 Je stanoveno, že tato opatření vstoupí v platnost v druhé polovině roku 2016.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 16.12.2015
 COM(2015) 653 final
 PŘÍLOHA
 EMPTY
 návrhu rozhodnutí Rady
 o schválení podpisu Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii
 DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ
 mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii
 A. Dopis Evropské unie
 [...], [...]
 Vážená paní / vážený pane,
 v návaznosti na jednání podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii mám tu čest navrhnout následující:
 Evropská unie zahrne do své listiny pro celní území EU-28 koncese, které byly uvedeny na předchozí listině pro celní území EU-27, s následujícími změnami:
 V položce sazebníku 0703 20 00 zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Čínské lidové republice pro česnek o 2 150 tun, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 9,6 % bude zachována.
 Zvýšení o 650 tun (čistá hmotnost po odkapání) stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Čínské lidové republice pro houby druhu Agaricus, připravené, konzervované nebo prozatímně konzervované:
 položka v sazebníku 0711 51 00, sazba mimo kvótu ve výši 9,6 + 191 €/100 kg/net eda, sazba v rámci kvóty ve výši 12 %,
 položka v sazebníku 2003 10 20, sazba mimo kvótu ve výši 18,4 + 191 €/100 kg/net eda, sazba v rámci kvóty ve výši 23 %,
 položka v sazebníku 2003 10 30, sazba mimo kvótu ve výši 18,4 + 222 €/100 kg/net eda, sazba v rámci kvóty ve výši 23 %.
 V položce sazebníku 6404 19 90 (obuv se zevní podešví z kaučuku nebo plastů – ostatní) snížení stávajícího vázaného cla EU ze 17 % na 16,9 %.
 V položce sazebníku 8415 10 90 (klimatizační zařízení okenního nebo nástěnného typu („split-systém“)) snížení stávajícího vázaného cla EU ze 2,7 % na 2,5 %.
 Evropská unie a Čínská lidová republika si vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nutných pro vstup této dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáct dní po dni obdržení posledního oznámení.
 Byli bychom Vám zavázáni, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. V takovém případě budou tento dopis společně s Vaším potvrzením tvořit dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou.
 Přijměte prosím, vážený pane / vážená paní, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za Evropskou unii
 B. Dopis Čínské lidové republiky
 [...], [...]
 Vážená paní / vážený pane,
 mám tu čest potvrdit, že jsem dne [...] obdržel Váš dopis tohoto znění:
 „V návaznosti na jednání podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změnách koncesí v listině Chorvatské republiky v průběhu jejího přistoupení k Evropské unii mám tu čest navrhnout následující:
 Evropská unie zahrne do své listiny pro celní území EU-28 koncese, které byly uvedeny na předchozí listině pro celní území EU-27, s následujícími změnami:
 V položce sazebníku 0703 20 00 zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Čínské lidové republice pro česnek o 2 150 tun, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 9,6 % bude zachována.
 Zvýšení o 650 tun (čistá hmotnost po odkapání) stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené Čínské lidové republice pro houby druhu Agaricus, připravené, konzervované nebo prozatímně konzervované:
 položka v sazebníku 0711 51 00, sazba mimo kvótu ve výši 9,6 + 191 €/100 kg/net eda, sazba v rámci kvóty ve výši 12 %,
 položka v sazebníku 2003 10 20, sazba mimo kvótu ve výši 18,4 + 191 €/100 kg/net eda, sazba v rámci kvóty ve výši 23 %,
 položka v sazebníku 2003 10 30, sazba mimo kvótu ve výši 18,4 + 222 €/100 kg/net eda, sazba v rámci kvóty ve výši 23 %.
 V položce sazebníku 6404 19 90 (obuv se zevní podešví z kaučuku nebo plastů – ostatní) snížení stávajícího vázaného cla EU ze 17 % na 16,9 %.
 V položce sazebníku 8415 10 90 (klimatizační zařízení okenního nebo nástěnného typu („split-systém“)) snížení stávajícího vázaného cla EU ze 2,7 % na 2,5 %.
 Evropská unie a Čínská lidová republika si vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nutných pro vstup této dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáct dní po dni obdržení posledního oznámení.
 Byli bychom Vám zavázáni, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. V takovém případě budou tento dopis společně s Vaším potvrzením tvořit dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Čínskou lidovou republikou.“
 Mám tu čest Vám tímto vyjádřit souhlas své vlády s výše uvedeným dopisem.
 Jménem Čínské lidové republiky


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 30.11.2013
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 352/11
 Presuda Općeg suda od 16. listopada 2013. — Vivendi protiv Komisije
 (Predmet T-432/10) (1)
 (Tržišno natjecanje - Zloporaba vladajućeg položaja - Francusko tržište širokopojasnih usluga i telefonskih pretplata - Odluka o odbijanju prigovora - Nepostojanje interesa Zajednice - Važnost navodne povrede za funkcioniranje unutarnjeg tržišta - Vjerojatnost dokazivanja postojanja navodne povrede)
 2013/C 352/20
 Jezik postupka: francuski
 Stranke
 Tužitelj: Vivendi (Paris, France) (zastupnici: prvotno M. Struys, O. Fréget i J. Y. Ollier, potom M. Struys, O. Fréget et L. Eskenazi, odvjetnici)
 Tuženik: Europska komisija (zastupnici: B. Mongin i N. von Lingen, agenti)
 Intervenijent koji podupire tuženika: Orange, bivši France Télécom (Paris, France) (zastupnik: S. Hautbourg, odvjetnik)
 Predmet
 Zahtjev za poništenje odluke C(2010) 4730 Komisije od 2. srpnja 2010., kojom je odbijen prigovor tužitelja protiv France Télécom zbog navodne zloporabe vladajućeg položaja na francuskom tržištu širokopojasnih usluga i telefonskih pretplata (predmet COMP/C-1/39.653 — Vivendi & Iliad/France Télécom).
 Izreka
 1.
 Tužba se odbija.
 2.
 Vivendi snosi svoje troškove kao i troškove Europske komisije.
 3.
 Orange snosi svoje troškove.
 (1) SL C 317, 20.11.2010.


type: contracts

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22003A0925(12)
 Official Journal L 239 , 25/09/2003 P. 0035 - 0037
 Ftehimbejn l-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tat-Turkija dwar il-parteċipazzjoni tar-Repubblika tat-Turkija fil-Missjoni tal-Pulizija ta' l-Unjoni Ewropea (EUPM) fil-Bosnja u Herzegovina (BiH)L-UNJONI EWROPEA,min-naħa ’l waħda, uR-REPUBBLIKA TAT-TURKIJA,min-naħa ’l oħra,flimkien hawnhekk iżjed 'il quddiem imsejħa l- "Partijiet Parteċipanti",WAQT LI JINGĦATA KONT- tal-presenza tat-Task Force tal-Pulizija Internazzjonali tan-Nazzjonijiet Uniti (IPTF) Fil-Bosnja u Herzegovina mill-1996 u l-offerta ta' l-Unjoni Ewropea li tassigura, sa l-1 ta' Jannar 2003, l-insegwiment ta' l-IPTF fil-Bosnja u Herzegovina,- l-aċċettazzjoni mill-Bosnja u Herzegovina ta' dik l-offerta, permezz ta' Skambju ta' Ittri tat-2 u l-4 ta' Marzu 2002, li jipprovdu, fost ġwejjeġ oħra li t-tim ta' ppjanar ta' l-EUPM jingħata l-istatus presentement applikabbli għall-membri tal-Missjoni ta' Monitorjar ta' l-Unjoni Ewropea (EUMM) fil-Bosnja u Herzegovina,- l-adozzjoni mill-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea fil-11 ta' Marzu 2002 ta' l-Azzjoni Konġunta 2002/210/CFSP dwar il-Missjoni tal-Pulizija ta' l-Unjoni Ewropea [1] tiddikjara li membri Ewropew tan-NATO li m'humiex membri ta' l-UE u Stati oħra li huma kandidati għall-adeżjoni fl-Unjoni Ewropea kif ukoll Stati Membri ta' l-OSCE li m'humiex membri ta'l-UE, li fil –present qegħdin jipprovdu impjegati lill-IPTF, huma mistiedna biex jikkontribwixxu għall-EUPM,- il-ftehim konkluż fl-4 ta' Ottubru 2002 bejn l-UE u l-Bosnja u Herzegovina dwar l-attivitajiet tal-EUPM fil-Bosnja u Herzegovina [2], inklużi dispożizzjonijiet dwar l-istatus tal-persunal tal-EUPM,FTIEHMU KIF ĠEJ:Artikolu 1QafasIr-Repubblika tat-Turkija għandha tassoċja ruħha mad-dispożizzjonijiet ta' l-Azzjoni Konġunta 2002/210/CFSP dwar il-Missjoni tal-Pulizija ta' l-Unjoni Ewropea (EUPM) fil-Bosnja u Herzegovina inkluż l-Anness tagħha dwar id-dikjarazzjoni tal-missjoni għall-EUPM, adottat mill-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea fil-11 ta' March 2002, skond id-dispożizzjonijiet stipulati fl-Artikoli li ġejjin.Artikolu 2Il-persunal secondat mal-EUPM1. Ir-Repubblika tat-Turkija għandha tikkontribwixxi lill-EUPM sitt uffiċjali sekondati tal-pulizija. Dan il-persunal għandu jkun sekondat għal minimu ta' sena, waqt li jingħata kont li rotazzjoni xierqa ta' persunal tiġi assigurata.2. Ir-Repubblika tat-Turkija għandha tassigura li l-persunal sekondat tagħha ma’ l-EUPM iwettaq il-missjoni tiegħu b'konformità mad-dispożizzjonijiet ta' l-Azzjoni Konġunta 2002/210/CFSP.3. Ir-Repubblika għandha maż-żmien tinforma lill-EUPM u lis-Segretarjat tal-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea b'kull tibdil fil-kontribuzzjoni tagħha għall-EUPM.4. Il-persunal sekondat ma’ l-EUPM għandu jgħaddi minn eżami mediku estensiv, tilqim u jkun ċertifikat medikament kapaċi għad-dmirijiet minn awtorità kompetenti tar-Repubblika tat-Turkija. Kopja ta' din iċ-ċertifikazzjoni għandha takkumpanja lill-persunal sekondat ma l-EUPM.5. Ir-Repubblika tat-Turkija għandha ġġorr in-nefqa biex tibgħat lill-uffiċjali tal-pulizija u/jew impjegati pajżana sekondati minnha, nklużi s-salarji, allowances, spejjeż mediċi, assigurazzjoni u spejjeż ta' l-ivvjaġġar lejn u mill-Bosnja u Herzegovina.Artikolu 3L-istatus tal-persunal secondat ma’ l-EUPM1. Il-persunal sekondat ma’ l-EUPM mir-Repubblika tat-Turkija għandu jkun kopert, sal-31 ta' Diċembru 2002 taħt il-ftehim applikabbli għġat-tim ta' l-ippjanar, u mill-1 ta' Jannar 2003 taħt il-ftehim konkluż fl-4 ta' Ottubru 2002 bejn l-Unjoni Ewropea u l-Bosnja u Herzegovina dwar l-attivitajiet ta' l-EUPM fil-Bosnja u Herzegovina.2. Ir-Repubblika għandha tkun responsabbli biex tirrispondi għal kull talbiet marbuta mal-membru mpjegat sekondat ma’ l-EUPM, minn jew li jikkonċernaw lil dak il-membru mpjegat. Ir-Repubblika tat-Turkija għandha tkun responsabbli biex iġġib kull azzjoni kontra l-persuna sekondata.3. L-EUPM hija missjoni mhux armata u bħala tali m'għandha ebda regoli ta' ingaġġ.4. Uffiċjali tal-pulizija sekondati għandhom jaħdmu fl-uniformijiet nazzjonali tagħhom tal-pulizija. Il-brieret u l-insinji għandhom ikunu provduti mill-EUPM.Artikolu 4Katina ta' kmand1. Il-kontribuzzjoni tar-Repubblika tat-Turkija lill-EUPM hija mingħajr preġudizzju għall-awtonomija tat-teħid ta' deċiżjonijiet mill-Unjoni. Il-persunal sekondat mir-Repubblika tat-Turkija għandu jwettaq id-dmirijiet tiegħu/tagħha u jikkomporta ruħhu/ruħha skond l-interessi ta' l-EUPM.2. Il-persunal kollu ta' l-EUPM għandu jibqa’ taħt il-kmand sħiħ ta' l-awtoritajiet nazzjonali tiegħu.3. L-awtoritajiet nazzjonali għandhom jittrsferixxu l-kmand operazzjonali OPCOM) lill-Kap tal-Missjoni ta' l-EUPM/Kummissarju tal-Pulizija, li għandu jeżerċita dak il-kmand permezz ta' struttura ġerarkika ta' kmand u kontroll.4. Il-Kap tal-Missjoni/Kummissarju tal-Pulizija għandu jmexxi l-EUPM u jassumi l-amministrazzjoni tagħha ta' kull jum.5. Ir-Repubblika tat-turkija għandu jkollha l-istess drittijiet u obbligi skond it-termini ta' l-amministrazzjoni ta' kull jum ta' l-operazzjoni bħal dawk ta' l-Istati Membri ta' l-Unjoni Ewropea li jieħdu sehem fl-operazzjoni, skond l-Artikolu 8(2) ta' l-Azzjoni Konġunta 2002/210/CFSP. Din għandha sseħħ fl-art fil-kors normali ta' l-operazzjoni, inkluż ġewwa l-kwartieri tal-missjoni tal-pulizija.6. Il-Kap tal-Missjoni EUPM/Kummissarju tal-Pulizija għandu jkun responsabbli għall-kontroll dixxiplinarju fuq il-persunal tal-missjoni. Fejn japplika, azzjoni dixxiplinarja għandha tiġi eżerċitata mill-awtorità nazzjonali konċernata.7. Punt ta' kuntatt kontinġenti nazzjonali (NPCs) għandu jinħatar mir-Repubblika tat-Turkija biex jirrappresenta lill-kontinġent nazzjonali tiegħu fil-missjoni. L-NPCs għandhom jirrapportaw lill-Kap tal-Missjoni EUPM/Kummissarju tal-Pulizija dwar kwistjonijiet nazzjonali u għandu jkun responsabbli għad-dixxziplina kontinġenti ta' kull jum.8. Id-deċiżjoni mill-Unjoni Ewropea biex ittemm l-operazzjoni għandha ssir wara konsultazzjoni mar-Repubblika tat-Turkija, b'dan illi dak l-Istat ikun għadu jikkontribwixxi għall-EUPM fid-data tat-terminazzjoni tal-missjoni.Artikolu 5Informazzjoni klassifikataIr-Repubblika għandha tieħu l-miżuri xierqa biex tassigura li, meta informazzjoni klassifikata tal-UE tiġi ttrattata mill-persunal tagħha sekondat ma’ l-EUPM, dan il-persunal jirrispetta r-regolamenta ta' sigurtà tal-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea, li jinsabu fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/264/KE [3].Artikolu 6Kontribuzzjonijiet għall-ispejjeż ta' kull jum1. Ir-Repubblika tat-Turkija għandha tikkontribwixxi għall-ispejjeż ta' kull jum ta' l-EUPM ammont ta' ewro 25000 kull sena. Ir-Repubblika għandha tikkonsidra li tagħmel kontribuzzjonijiet addizzjonali ta' natura volontarja għal dawn l-ispejjeż ta' kull jum, waqt li jingħata kont tal-mezzi tagħha u l-livell ta' parteċipazzjoni.2. Għandu jiġi ffirmat arranġament bejn il-Kap tal-Missjoni EUPM/Kummissarju tal-Pulizija u s-servizzi relevanti amminsitrattivi tar-Repubblika tat-Turkija dwar il-kontribuzzjonijiet tar-Repubblika tat-Turkija għall-ispejjeż ta' kull jum ta' l-EUPM. Dan l-arranġament għandu jinkludi d-dispożizzjonijiet li ġejjin dwar:(a) l-ammont konċernat, inkluża l-possibbiltà ta' kontribuzzjonijiet addizzjonali ta' natura volontarja, jekk ikun hemm;(b) l-arranġamenti għall-ħlas u l-amministrazzjoni ta' l-ammont konċernat;(ċ) l-arranġamenti ta' verifikazzjoni li jkopru l-kontroll u l-verifika ta' l-ammont konċernat, fejn xieraq.3. IrRepubblika tat-Turkia għandha formalment tikkomunika lill-EUPM u lis-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea l-ammont totali tal-kontribuzzjoni tagħha għall-ispejjeż ta' kull jum sa l-1 ta' Novembru 2002 u wara sa l-1 ta' Novembru ta' kull sena u għandha tikkonkludi l-arranġament finanzjarju sal-15 ta' Diċembru ta' kull sena.4. Il-kontribuzzjonijiet tar-Repubblika tat-Turkija għall-ispejjeż ta' kull jum ta' l-EUPM għandhom ikunu depositati sal-31 ta' Marzu ta' kull sena fil-kont tal-bank li għandu jiġi ndikat lil dak l-Istat.Artikolu 7Nuqqas ta' ħarsienJekk xi wieħed mill-Partijiet Parteċipanti jonqos milli jħares l-obbligi tiegħu preskritti fl-Artikoli preċedenti, il-Parti l-oħra jkollha d-dritt li tittermina dan il-ftehim billi tagħti avviż ta' xahrejn.Artikolu 8Dħul fis-seħħDan il-Ftehim għandu jidħol fis-seħħ malli jiġi ffirmat. Għandu jibqa' fis-seħħ għat-tul tal-perjodu ta' żmien kollu tal-kontribuzzjoni tar-Repubblika tat-Turkija lill-EUPM.Magħmul fi Brussel, fl' 20-12-2002, fil-lingwa Ingliża f’erba’ kopji.Għall-Unjoni Ewropea+++++ TIFF +++++Għar-Repubblika tat-Turkija+++++ TIFF +++++[1] ĠU L 70, tat-13.3.2002, p. 1.[2] ĠU L 293, tad-29.10.2002, p. 2.[3] ĠU L 101, tal-11.4.2001, p. 1.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
 Udalosti
 2. január – v Glasgowe počas paniky zomrelo 66 futbalových fanúšikov
 15. január – bola ukončená výstavba Asuánskej priehrady
 25. január – v Ugande po nekrvavom prevrate prevzal moc Idi Amin
 2. február – bol prijatý Rámsarský dohovor o mokradiach
 4. február – firma Rolls-Royce skrachovala a bola znárodnená
 5. február – Apollo 14 pristálo na Mesiaci
 7. február – zavedenie volebného práva pre ženy vo Švajčiarsku
 7. február – poľský politik Władysław Gomułka rezignoval na všetky svoje funkcie
 20. február – tornáda v americkom štáte Mississippi zabili 74 ľudí
 26. február – generálny tajomník OSN U Thant vyhlásil deň jarnej rovnodennosti za Deň Zeme
 12. marec – vojenský prevrat v Turecku
 12. marec – Háfiz al-Asad sa stal prezidentom Sýrie
 18. marec – v Peru sa lavína kameňov zrútila do jazera Yanahuani a zabila 200 ľudí
 23. marec – vojenský prevrat v Argentíne
 26. marec – Bangladéš vyhlásil nezávislosť
 5. apríl – erupcia sopky Etna na Sicílii
 17. apríl – Líbya, Sýria a Egypt podpísali dohodu o konfederácii
 19. apríl – Sovietsky zväz vypustil prvú orbitálnu stanicu Saľut 1
 19. apríl – v Sierra Leone bola vyhlásená republika
 24. apríl – 85 metrov vysoká vlna tsunami zaplavila japonské ostrovy Rjúkjú
 25. apríl – Todor Živkov bol znovuzvolený do čela Bulharskej komunistickej strany
 3. máj – Walter Ulbricht bol vo funkcii generálneho tajomníka Zjednotenej socialistickej strany Nemecka vystriedaný Erichom Honeckerom
 25. – 29. máj – v Průmyslovom paláci v Prahe sa už v plne normalizačnom duchu uskutočnil XIV. zjazd KSČ, ktorý schválil plán 5. päťročnice na roky 1971 – 1975
 27. máj – rumunské dopravné lietadlo bolo unesené do Viedne
 28. máj – Portugalsko vystúpilo z UNESCO
 6. jún – Sovietsky zväz vypustil kozmickú loď Sojuz 11
 10. jún – USA ukončili obchodné embargo uvalené na Čínu
 14. jún – Nórsko začalo ťažiť ropu v Severnom mori
 17. jún – Japonsko a USA sa dohodli o vrátení kontroly nad Okinawou Japonsku
 29. jún – po opustení kozmickej stanice Saľut 1 zomrela celá posádka kozmickej lode Sojuz 11
 5. júl – bola znížená veková hranica z 21 na 18 pre voličov v USA
 11. júl – v Čile boli znárodnené medené bane
 12. júl – podpredseda federálnej vlády Ján Gregor uviedol v Prahe na Spořilove do prevádzky prvý úsek diaľnice D1 z Prahy do Mirošovic o dĺžke
 16. júl – španielsky diktátor Francisco Franco menoval princa Juana Carlosa svojim nástupcom
 17. júl – Taliansko a Rakúsko podpísali zmluvu o skončení sporov okolo južného Tirolska
 26. júl – Apollo 15 odštartovalo k letu na Mesiac
 27. – 29. júl – na zasadnutí RVHP v Bukurešti bol prijatý Komplexný program prehlbovania spolupráce medzi členskými štátmi, ktorého naplňovanie viedlo v nasledujúcich rokoch Česko-Slovensko k ďalšiemu hospodárskemu zaostávaniu za štátmi Západnej Európy
 30. júl – posádka Apolla 15 pristála na Mesiaci
 30. júl – pri kolízii japonského dopravného lietadla Boeing 727 so stíhačkou North American F-86 zomrelo všetkých 162 cestujúcich
 6. august – zatmenie Mesiaca
 7. august – Apollo 15 pristálo v Pacifiku
 14. august – Bahrajn vyhlásil nezávislosť od Spojeného kráľovstva
 3. september – Katar vyhlásil nezávislosť
 4. september – počas pristávania v snehovej búrke v meste Juneau na Aljaške narazil Boeing 727 na skalu a všetkých 111 ľudí na palube zahynulo
 18. september – Austrália a Nový Zéland sa rozhodli stiahnuť svoje vojská z Vietnamu
 21. september – Katar, Bhután a Bahrajn sa stali členmi Organizácie Spojených národov
 29. september – v indickom štáte Urísa zabil cyklón okolo 10 000 ľudí
 1. október – bol predstavený funkčný prototyp počítačovej tomografie
 7. október – Omán sa stal členom OSN
 11. október – John Lennon vydal skladbu Imagine
 23. október – firma Daimler-Benz oznámila vývoj airbagu
 15. november – Intel predstavil prvý mikroprocesor Intel 4004
 26. – 27. november – po 7 rokoch sa konali všeobecné voľby do Federálneho zhromaždenia, do oboch národných rád a do všetkých stupňov národných výborov
 9. december – prezident republiky Ludvík Svoboda menoval novú federálnu vládu vedenú Lubomírom Štrougalom, predsedníctvo Českej národnej rady menovalo vládu ČSR vedenú Josefom Korčákom a predsedníctvo Slovenské národnej rady menovalo vládu SSR vedenú Petrom Colotkom
 9. december – Spojené arabské emiráty sa stali členom OSN
 18. december – posledné dve turbíny boli inštalované na Krasnojarskú priehradu, ktorá sa stala najväčšou vodnou elektrárňou na svete
 20. december – bola založená organizácia Lekári bez hraníc
 29. december – Spojené kráľovstvo opustilo vojenskú základňu na Malte
 Nobelove ceny
 za fyziku: Dénes Gábor
 za chémiu: Gerhard Herzberg
 za medicínu: Earl W. Sutherland, Jr.
 za literatúru: Pablo Neruda
 za mier: Willy Brandt
 za ekonómiu: Simon Kuznets
 Narodenia
 3. január – Alice Nellis, česká filmová režisérka
 4. január – Pavol Fedor, slovenský hokejista
 8. január – Branislav Jánoš, slovenský hokejista
 8. január – Jaroslav Miller, český historik
 12. január – Daniel Takáč, český moderátor
 14. január – Lasse Kjus, nórsky lyžiar
 14. január – Antonios Nikopolidis, grécky futbalový brankár
 16. január – Sergi Bruguera, španielsky tenista
 17. január – Kid Rock, americký spevák
 17. január – Stanislav Šurin, slovenský organista
 18. január – Josep Guardiola, španielsky futbalista a tréner
 20. január – Andrej Skabelka, bieloruský hokejista
 1. február – Michael C. Hall, americký herec
 3. február – Sarah Kane, anglická dramatička a režisérka
 5. február – Michal Mravík, slovenský hokejista († 2008)
 13. február – Mats Sundin, švédsky hokejista
 17. február – Denise Richardsová, americká herečka
 17. február – Sergej Jevgenievič Zviagin, ruský hokejový brankár
 20. február – Jari Litmanen, fínsky futbalista
 25. február – Kaskade, americký DJ a hudobný producent
 27. február – David Rikl, český tenista
 2. marec - Roman Čechmánek, český hokejista
 4. marec – Anders Kjølholm, dánsky basgitarista
 6. marec – Massimo Ardinghi, taliansky tenista
 7. marec – Peter Sarsgaard, americký herec
 7. marec – Rachel Weiszová, britská herečka
 8. marec – Bohdan Pomahač, český plastický chirurg
 10. marec – Timbaland, americký spevák a raper
 11. marec – Martin Ručínský, český hokejista
 18. marec – Wayne Arthurs, austrálsky tenista
 24. marec – Albrecht Behmel, nemecký spisovateľ a historik
 26. marec – Rennae Stubbsová, austrálska tenistka
 27. marec – David Coulthard, britský automobilový závodník
 30. marec – Jamie Heward, kanadský hokejista
 31. marec - Pavel Bure, ruský hokejista
 31. marec – Ewan McGregor, škótsky filmový herec
 1. apríl – Daniel Vacek, český tenista
 2. apríl – Todd Woodbridge, austrálsky tenista
 3. apríl – Picabo Streetová, lyžiarka USA
 8. apríl – Thomas Rhodin, švédsky hokejista
 9. apríl – Jacques Villeneuve, kanadský automobilový pretekár
 12. apríl – Shannen Doherty, herečka USA
 16. apríl – Nataša Zverevová, bieloruská tenistka
 23. apríl – Vladimir Kopať, bieloruský hokejista
 23. apríl – Július Nôta, slovenský futbalista a tréner († 2009)
 1. máj – Allen Johnson, atlét USA
 11. máj – Robert Kaliňák, slovenský politik
 14. máj – Sofia Coppola, americká režisérka, scenáristka, producentka a herečka
 16. máj – Andrzej Duda, poľský prezident
 23. máj – Miloš Jesenský, slovenský spisovateľ a publicista
 24. máj – Kris Draper, kanadský hokejista
 25. máj – Stefano Baldini, taliansky atlét
 27. máj – Paul Bettany, britský herec
 27. máj – Grant Stafford, juhoafrický tenista
 30. máj – Roman Gavalier, slovenský hokejista
 30. máj – Jiří Šlégr, český hokejista
 30. máj – Idina Menzel, americká herečka, speváčka a textárka
 31. máj – Jaroslav Ivančo, slovenský politik
 4. jún - Joseph Kabila, prezident Demokratickej republiky Kongo
 5. jún – Mark Wahlberg, americký herec
 6. jún – Attila Pinte, slovenský futbalista
 8. jún – Mark Feuerstein, americký herec
 13. jún – Stefano Pescosolido, taliansky tenista
 16. jún – Tupac Shakur, americký raper, herec a básnik († 1996)
 20. jún – Josh Lucas, americký herec
 21. jún – Massimo Boscatto, taliansky tenista
 27. jún – Svetozár Sprušanský, slovenský dramaturg a režisér
 28. jún – Elon Musk, americký podnikateľ
 1. júl – Oleg Antonenko, bieloruský hokejista
 2. júl – Jared Palmer, americký tenista
 3. júl – Julian Assange, austrálsky internetový aktivista
 10. júl – Adam Foote, kanadský hokejista
 14. júl – Howard Webb, anglický futbalový rozhodca
 16. júl – Eduard Kolesár, slovenský politik
 20. júl – Sandra Oh, kanadská herečka
 28. júl – Abu Bakr al-Bagdádi, vodca teroristickej organizácie Islamský Štát († 2019)
 7. august – Juraj Čobej, slovenský futbalový brankár
 9. august – Roman Romanenko, ruský kozmonaut
 10. august – Roy Keane, írsky futbalista a tréner
 11. august – Alexandr Makrickij, bieloruský hokejista
 11. august – Vincenzo Santopadre, taliansky tenista
 12. august – Pete Sampras, americký tenista
 13. august – Moritz Bleibtreu, nemecký herec
 23. august – Demetrio Albertini, taliansky futbalista
 27. august – Felix da Housecat, americký DJ
 29. august – Carla Gugino, americká herečka
 4. september – Mark Knowles, bahamský tenista
 5. september – Kamila Špráchalová, česká filmová a divadelná herečka
 6. september – Dolores O’Riordan, írska speváčka, gitaristka a skladateľka († 2018)
 8. september – David Arquette, americký herec
 8. september – Ján Pardavý, slovenský hokejista
 9. september – Henry Thomas, americký herec
 13. september – Goran Ivanišević, chorvátsky tenista
 17. september – Adriana Karembeu, slovenská modelka
 18. september – Lance Armstrong, americký cyklista
 18. september – Anna Jurievna Netrebková, ruská operná speváčka
 18. september – Jada Pinkett Smith, americká herečka
 19. september – Roman Čech, slovenský hokejista
 21. september – Luke Wilson, americký herec
 25. september – Jozef Voskár, slovenský hokejista
 10. október – Markus Heitz, německý spisovatel fantasy
 12. október – Pavol Rybár, slovenský hokejový brankár
 13. október – Sacha Baron Cohen, anglický herec
 18. október – Andrej Rajčák, slovenský hokejista
 19. október – Richard Šechný, slovenský hokejista
 20. október – Snoop Dogg, americký raper a herec
 20. október – Dannii Minogue, austrálska speváčka
 20. október – Kimberly Poová, americká tenistka
 22. október – Amanda Coetzerová, juhoafrická tenistka
 23. október – Bohuslav Sobotka, bývalý premiér
 26. október – Slavomír Vorobeľ, slovenský hokejista
 29. október – Winona Ryder, americká herečka
 4. november – Marco Büchel, lichtenštajnský lyžiar
 11. november – Soňa Mihoková, slovenská biatlonistka
 23. november – Martin Kollár, slovenský fotograf
 24. november – Keith Primeau, kanadský hokejista
 29. november – Klára Melíšková, česká herečka
 1. december – Emily Mortimerová, britská herečka
 1. december – Jaroslav Török, slovenský hokejista
 6. december – Richard Krajicek, holandský tenista
 11. december – Miroslav Šmidriak, slovenský hokejista
 12. december – Martin Mrva, slovenský šachový veľmajster
 16. december – Paul van Dyk, nemecký DJ a hudobný producent
 18. december – Arantxa Sánchezová Vicariová, španielska tenistka
 22. december – Pavlína Wolfová, česká redaktorka a moderátorka
 25. december – Robert Opatovský, slovenský spevák
 25. december – Justin Trudeau, kanadský premiér
 26. december – Jared Leto, americký herec
 26. december – Tatiana Sorokko, ruská a americká modelka a redaktorka
 Úmrtia
 10. január – Coco Chanel, francúzska módna tvorkyňa (* 1883)
 26. január – Hermann Hoth, nemecký generál (* 1885)
 27. január – Jacobo Arbenz Guzmán, guatemalský prezident (* 1913)
 5. február – Andrej Dudich, maďarský zoológ, speleológ, entomológ, profesor a akademik (* 1895)
 25. február – Theodor Svedberg, švédsky chemik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1884)
 26. február – Fernandel, francúzsky herec (* 1903)
 11. marec – Charlie Dunbar Broad, anglický filozof (* 1887)
 5. marec – Ján Vesel, slovenský včelár (* 1899)
 8. marec – Harold Lloyd, americký filmový herec-komik a producent († 1893)
 24. marec - Arne Jacobsen, dánsky architekt (* 1902)
 6. apríl – Igor Fiodorovič Stravinskij, ruský skladateľ (* 1882)
 12. apríl - Igor Jevgenievič Tamm, sovietsky fyzik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1895)
 29. apríl – Nikolaj Pavlovič Barabašov, ukrajinský astronóm (* 1894)
 11. máj - Rafał Wojaczek, poľský básnik (* 1945)
 26. máj – Július Adamiš, slovenský evanjelický kňaz a cirkevný historik (* 1885)
 1. jún – Reinhold Niebuhr, americký protestantský teológ a politický filozof (* 1892)
 3. jún – Heinz Hopf, nemecký matematik (* 1894)
 4. jún – György Lukács, marxistický filozof a literárny kritik (* 1885)
 15. jún – Wendell Meredith Stanley, americký biochemik a virológ, nositeľ Nobelovej ceny za chémiu (* 1904)
 18. jún – Paul Karrer, švajčiarsky chemik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1889)
 28. jún – Martin Benka, slovenský maliar (* 1888
 30. jún – Georgij Dobrovoľskij, ruský kozmonaut (* 1928)
 30. jún – Viktor Pacajev, ruský kozmonaut (* 1933)
 30. jún – Vladislav Volkov, ruský letecký inžinier a kozmonaut (* 1935)
 1. júl – William Lawrence Bragg, britský fyzik (* 1890)
 3. júl – Jim Morrison, americký spevák skupiny The Doors (* 1943)
 6. júl – Louis Armstrong, americký džezový hudobník (* 1901)
 8. júl – Kurt Reidemeister, nemecký matematik (* 1893)
 11. júl – John W. Campbell, jr., americký spisovateľ sci-fi (* 1910)
 15. júl – Ernst Wiesner, slovenský architekt (* 1890)
 21. júl – Yrjö Väisälä, fínsky astronóm a fyzik (* 1891)
 3. august – Georgij Nikolajevič Babakin, sovietsky radiotechnik a letecký konštruktér (* 1914)
 1. september – Dezider Milly, slovenský maliar, grafik a pedagóg (* 1906)
 11. september – Nikita Chruščov, sovietsky politik (* 1894)
 15. september – John Desmond Bernal, britský fyzik, sociológ vedy a profesor (* 1901)
 20. september – Jorgos Seferis, grécky básnik, nositeľ Nobelovej ceny(* 1900)
 12. október - Gene Vincent, americký hudobník (* 1935)
 23. október – Jan Roubla, český entomológ a profesor (* 1880)
 29. október – Arne Tiselius, švédsky biochemik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1902)
 5. november – Július Stano, slovenský politik (* 1900)
 14. november – Hanna Neumannová, nemecká matematička (* 1914)
 15. november – Rudoľf Ivanovič Abeľ, ruský špión (* 1903)
 4. december – Šunrjú Suzuki, japonský zenbuddhista (* 1904)
 5. december – Jiří Grossman, český herec, spevák a textár (* 1941)
 1971


text:
 21.3.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 106/5
 Euroopa Kohtu (esimene koda) 4. veebruari 2016. aasta otsus (Amtsgericht Sonthofeni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – kriminaalasi Sebat Ince süüdistuses
 (Kohtuasi C-336/14) (1)
 ((Teenuste osutamise vabadus - ELTL artikkel 56 - Hasartmängud - Spordikihlvedude riiklik monopol - Eelnev haldusluba - Eraettevõtjate välistamine - Kihlveopanuste vastuvõtmine teises liikmesriigis asuva ettevõtja arvel - Kriminaalkaristused - Liidu õigusega vastuolus olev liikmesriigi õigusnorm - Kõrvaldamine - Üleminek korrale, kus eraettevõtjatele antavate kontsessioonide arv on piiratud - Läbipaistvuse ja erapooletuse põhimõte - Direktiiv 98/34/EÜ - Artikkel 8 - Tehnilised eeskirjad - Teenuseid puudutavad eeskirjad - Teatamiskohustus))
 (2016/C 106/05)
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 Amtsgericht Sonthofen
 Põhikohtuasja menetluse pool
 Sebat Ince
 Resolutsioon
 1.
 ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriigi õiguskaitseasutused karistavad eraettevõtjat, kes tegevusluba omamata vahendab spordikihlvedusid niisuguse teise eraettevõtja arvel, kellel ei ole tegevusluba spordikihlvedude korraldamiseks selles liikmesriigis, kuid kellel on vastav litsents teises liikmesriigis, kui kohustus omada spordikihlvedude korraldamise või vahendamise luba tuleneb riikliku monopoli korrast, mille liikmesriigi kohtud on tunnistanud liidu õigusega vastuolus olevaks. Niisugune karistus on ELTL artikliga 56 vastuolus ka juhul, kui eraettevõtjal on teoreetiliselt võimalik spordikihlvedude korraldamise või vahendamise luba omandada, kuid niisuguse tegevusloa andmise menetlus ei ole teada ja spordikihlvedude riikliku monopoli kord, mille liikmesriigi kohtud on tunnistanud liidu õigusega vastuolus olevaks, kestab hoolimata tegevusloa andmise menetluse vastuvõtmisest edasi.
 2.
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiviga 98/48/EÜ) artikli 8 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et piirkondliku õigusakti eelnõu suhtes, mis jätab asjassepuutuvas piirkonnas jõusse liikmesriigi erinevate piirkondade ühise õigusakti sätted, mille kehtivusaeg on lõppenud, kehtib nimetatud artikli 8 lõikes 1 sätestatud teatamiskohustus, kui see eelnõu sisaldab tehnilisi eeskirju nimetatud direktiivi artikli 1 tähenduses, mis tähendab, et selle kohustuse rikkumise korral ei saa nendele tehnilistele eeskirjadele isiku vastu kriminaalmenetluses tugineda. Seda kohustust ei muuda asjaolu, et kõnealune ühine õigusakt edastati komisjonile varem eelnõu vormis vastavalt selle direktiivi artikli 8 lõikele 1 ja selles oli sõnaselgelt ette nähtud pikendamise võimalus, mida küll ei kasutatud.
 3.
 ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriik karistab spordikihlvedude loata vahendamist tema territooriumil ettevõtja arvel, kellel on litsents spordikihlvedude korraldamiseks teiseks liikmesriigis:
 —
 kui spordikihlvedude korraldamise loa väljastamise tingimus on, et ettevõtja omandab kontsessiooni niisuguses kontsessiooni andmise menetluses, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, juhul kui eelotsusetaotluse esitanud kohus tuvastab, et selle menetluse puhul ei järgita võrdse kohtlemise ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtteid ja sellest tulenevat läbipaistvuse põhimõtet, ja
 —
 juhul, kui olenemata eraettevõtjatele kontsessiooni andmist võimaldava siseriikliku sätte jõustumisest jätkub tegelikult selliste sätete kohaldamine, mis kehtestavad spordikihlvedude korraldamise ja vahendamise riikliku monopoli ja mille liikmesriigi kohtud on tunnistanud liidu õigusega vastuolus olevaks.
 (1) ELT C 339, 29.9.2014.


text:
Een verhaspeling of malapropisme is het onjuiste gebruik van een woord of uitdrukking, bijvoorbeeld doordat het woord of de uitdrukking wordt verward met een ander woord of een andere uitdrukking die er qua vorm sterk op lijkt. Vaak brengt dit een (onbedoeld) komisch effect teweeg.
 Iemand die bijvoorbeeld zegt de flamingo een mooie dans te vinden, bedoelt eigenlijk de flamenco. Een persoon die "Gronings verkouden" zegt te zijn, bedoelt waarschijnlijk dat hij chronisch verkouden is.
 Het woord "malapropisme" is een eponiem, genoemd naar het karakter Mrs. Malaprop uit het toneelstuk The Rivals uit 1775 van Richard Sheridan, een Iers-Engelse toneelschrijver en politicus. Mrs. Malaprops naam is afgeleid van het Franse mal à propos, dat "ongepast" betekent; ze is niet erg welbespraakt, al doet zij zich wel zo voor.
 Nederlandse voorbeelden zijn:
 de ovulatie-theorie van Darling in plaats van "evolutie-theorie van Darwin"
 vaccinerend eigenlijk in plaats van "fascinerend eigenlijk", in de cabaretshow van De Vliegende Panters
 Zie ook
 Verbastering
 Catachrese
 Contaminatie
 Stijlfiguur


text:
Bura je jak, suh i hladan, mahovit (naglo mijenja smjer i brzinu) i turbulentan vjetar s kopna, koji pretežno u hladno doba godine puše duž istočne obale Jadranskoga mora. Naziv vjetra je sveslavenskog porijekla, njegovo značenje je "vihor, zao vjetar". U drugim slavenskim jezicima postoje slični nazivi: bora u ruskom jeziku, bilrja i bora u ukrajinskom itd.
 U unutrašnjosti za bure pušu umjereni sjeverni i sjeveroistočni vjetrovi s kopna koji se ubrzavaju prelazeći preko planinskih lanaca, osobito na mjestima gdje postoje sniženi gorski prijevoji (na primjer Senjska vrata), pa se pritom bura pojavljuje kao padajući, slapovit vjetar, to jest ima izrazitu, prema dolje usmjerenu komponentu gibanja. Bura puše više dana, rijetko 2 do 3 tjedna (s prekidima), i jača je noću, a na našoj obali može katkad dosegnuti i orkansku jakost. Najjača je na području Tršćanskog i Kvarnerskog zaljeva, u Velebitskom kanalu, osobito kraj Senja, u Ninskom zaljevu, Kaštelanskom zaljevu i kraj uvale Vrulje (između Omiša i Makarske). Na obali od Trsta do Dubrovnika česte su bure s brzinama od 20 do 35 m/s (od 70 do 125 km/h), koje prekidaju promet na izloženim mjestima i između obale i otoka. U kanalima je opasna za manje brodove jer se može pojaviti iznenada, gotovo bez ikakva predznaka, i odmah zapuhati orkanskom snagom.
 Učestalost bure smanjuje se od sjevera Jadrana prema jugoistoku. Na moru bura svojim udarima raspršuje morsku vodu u vrlo sitne kapljice i pjenu stvarajući tanak, magličast sloj, takozvano dimljenje mora (lat. fumarea). Prema otvorenom moru brzina bure se smanjuje i mahovitost slabi, ali su valovi sve veći. Ciklonalna bura (bura scura ili mračna bura) nastaje kada se nad Sredozemnim morem nalazi izraženo polje sniženoga tlaka (ciklona), a nad istočnim dijelom europskoga kontinenta anticiklona. Praćena je oblačnim, kišovitim, čak i snježnim vremenom. Anticiklonalna bura (jasna bura, vedra bura) nastaje kada nad europskim kontinentom postoji jako izražena anticiklona, koja se pruža i do naših krajeva, dok je nad Sredozemljem slabije izražena depresija. Vidljivost za vrijeme i nakon anticiklonalne bure jako je dobra, a vrijeme vedro i suho.
 Bura mehaničkim djelovanjem, sušenjem tla i stvaranjem posolice onemogućava razvoj vegetacije na izloženim sjevernim dijelovima pojedinih otoka sjevernoga Jadrana. Slični vjetrovi pojavljuju se i u drugim dijelovima svijeta: na sjeveroistočnoj obali Crnoga mora, na obali Bajkalskoga jezera (sarma), na oceanskim obalama Japana (oroši), u Novoj zemlji i drugdje.
 Nastanak bure
 Bura nastaje tako što se hladan zrak iz kopnenog zaleđa ruši niz strme obronke gorskog lanca i kroz uske primorske drage prema moru, pa struja zraka, gibajući se niz strmu kosinu, postiže uz neke uvjete vrlo veliku brzinu. Ima izrazitu okomitu komponentu gibanja (odatle naziv padajući vjetar) te jaku nemirnu struju zraka ili turbulentnosti. Ova se osobina očituje osobito u tome što glavna struja vjetra nije jednolična, pa tako bura puše na mahove, pri čemu se slabiji i jači udarci refuli (tal. raffica, tal. dial. refolo) odmjenjuju uz kraće ili duže stanke, za kojih vjetar znatno oslabi.
 Opći su preduvjeti za nastanak bure da uz topografski značajnu konfiguraciju tla (relativno strmu terensku kosinu, koja leži na rubu prostranijeg gorskog masiva), moraju vezati dva klimatski različna, inkoherentna područja (prostrano hladno kopneno zaleđe i toplo more).
 S meteorološkog gledišta, elementi pogodni za razvoj bure moraju djelovati kongruentno s razvojem tla. Meteorološki preduvjeti dolaze do izražaja u značajnoj razdiobi temperature i tlaka zraka. Velika i trajna toplinska razlika između hladnog zaleđa i toplog morskog područja podno terenske kosine čini da se duže održava velik barički gradijent (velika razlika barometrijskog tlaka na razmjerno malim udaljenostima). Barički gradijent, usmjeren u pravcu predjela nižeg tlaka nad morem, važan je preduvjet za to da se pokreću uzdužne mase od zaleđa prema moru.
 Opisana razdioba meteoroloških elemenata temperature i tlaka nastupa redovno u zimsko doba, kad polarni hladni zrak prekriva srednju Europu i stvara ovdje široko područje visokog tlaka zraka (anticiklonu), dok u južnoj Europi vladaju istodobno više temperature i razmjerno niži tlak.
 Trajanje bure i brzine
 Bura zna potrajati i po više dana, počinje obično dosta naglo, a jenjava nešto polakše. Brzina struje zraka kod udaraca jače bure vrlo je velika te često prelazi 20 m/s (72 km/h), što po Beaufortovoj ljestvici za jačinu vjetra odgovara stupnju 9, a katkad premašuje 50 m/s (oko 180 km/h). Pojedini udarci bure često i znatno mijenjaju svoju jačinu i smjer, te se po smjeru katkada znatno razlikuju od općeg smjera glavne struje vjetra. Značajno je kod bure, da dnevni hod jačine vjetra ima dvostruku periodu: glavni maksimum i minimum jačine padaju oko 21h i 14h, sporedni na 7h i 2h.
 Rušeći se prema moru bura svojim udarcima pokreće i diže morsku vodu stvarajući vrlo nemirno more i raspršuje ga u vrlo sitne kapljice, od kojih se na moru stvara osebujna, katkada neprozirna magla (fumarea); od koje se na površini predmeta i raslinja stvara posolica (slana), to jest naslaga morske soli, koja znatno uništava vegetaciju.
 Bura je hladan i suh vjetar pa snižava temperaturu i vlagu. Svojstvo bure je što vjetar zbog dinamičkog zagrijavanja zraka pri njegovom spuštanju u nižu površinu sprečava kondenzaciju vodene pare, a time i nastajanje oblaka i mogućnost padanja oborina.
 Najveća brzina bure izmjerena je od 22. do 25. prosinca 2003. na autocesti A1 od čvorišta sv. Roka do čvorišta Posedarja. Brzina udara vjetra tada je dosegla 304 km/h.
 Doseg bure
 Opseg i doseg bure obično nije velik, no pod određenim uvjetima može uz mjesne razlike u jakosti i smjeru vladati istodobno i na većem dijelu morske obale i u neposrednom zaleđu. Ona puše najjače na obali, u uskim primorskim dragama i prijelazima na gorskom bilu. U daljem gorskom zaleđu vjetar je istodobno znatno slabiji te obično nema značajnih osobina bure; na moru, nešto udaljenije od obale, snaga bure opada dosta naglo, tako da na tu stranu doseže do desetak morskih milja. Katkada ona zahvaća velikom snagom i udaljenije otoke našeg primorja, a katkada puše samo na jednom dijelu obale, gdje su prilike za njen razvoj osobito povoljne.
 Vrste bure
 Razlikuju se dvije vrsti bure: anticiklonalna i ciklonalna. Kod ciklonalne bure je značajno, da se uz visoki tlak u srednjoj Europi istodobno nalazi na Jadranu jača barometrijska depresija, dok kod anticiklonalne nema izrazite depresije, ali postoji pruga izrazito višeg tlaka nad našim primorjem.
 Anticiklonalna bura
 Kod anticiklonalne bure vlada obično dosta vedro vrijeme, samo je vrh gorskog bila stalno zastrt sa za ovu vrstu bure značajnim stojnim oblakom ("brv").
 Ciklonalna bura (škura bura)
 Kod ciklonalne bure opći je smjer vjetra više sjeverni nego sjeveroistočni ili istočni, nebo je obično oblačno (otud naziv škura bura od tal. bora scura), a katkada prati ovu buru i nešto kiše ili snijega, a uzrok je što se nad strujom bure održava mnogo toplija struja vlažnog zraka (južina, scirocco), koja kod uzdizanja kondenzacijom vodene pare daje veliku naoblaku i oborine.
 Vjetrovi slični buri
 Po vanjskim učincima jača, a i po znatnijem snižavanju temperature poznata je
 Kavkaska bura kod Novorosijska na sjeveroistočnoj obali Crnoga mora, gdje bura dolazi kroz klanac Marhot i ruši se prema luci grada. Značajno je, da je visinska razlika ovdje manja (400 m) nego u našem primorju, pa ipak bura postiže vrlo veliku snagu.
 Bura koja vlada u Arktiku na Novoj Zemlji ima slične uvjete i značajke kao i na ostalim mjestima.
 Buri je po učinku i karakteru posve srodan vjetar mistral, koji se kao uobičajena pojava javlja na francuskoj i ligurskoj obali Sredozemnog mora.
 Buri su posve srodni i vjetrovi, koji zimi s kopna pušu u sjevernijem dijelu norveške obale, kao i vjetrovi na pacifičkoj obali Srednje Amerike (pod imenom Tehuantepecer), koji se ruše s visokih Kordiljera prema moru.
 Slični vjetrovi pušu i na obali Perzijskog zaljeva, zaljeva Oman, na južnoj obali Arabije, a mjestimično i u Antarktiku i drugdje.
 Utjecaj bure
 Utjecaj bure na kraj, u kome vlada, odražava se mnogostruko.
 Po mehaničkim učincima može bure zbog razorne snage biti vrlo štetna građevinama i brodovima, znatno sprječava i ugrožava kopneni i pomorski promet i uništava veći dio vegetacije, osobito drveće i šume, kod čega osim mehaničkog utjecaja dolazi još i djelovanje posolice. Goli krš našega primorja bez sumnje je više posljedica djelovanja bure nego utjecaja pedološkog karaktera ili drugih klimatskih uvjeta.
 S fiziološko-balneološkog (terapeutskog) gledišta može utjecaj bure biti specifično različan, no načelno se bura u tom pogledu može smatrati povoljnim čimbenikom, jer izdašno dovođenje čistoga gorskog zraka i njegovo snažno miješanje s toplijim morskim zrakom uz neko sniženje temperature osvježuje organizam, dok istodobno suhoća zraka pospješuje transpiraciju, a udarci vjetra (ako nisu prejaki) vrše povoljne fiziološke podražaje. Pritom će ponešto utjecati i sadržaj sitno raspršene morske soli i joda u zraku, a vjerojatno u nekoj mjeri i njegova ionizacija. Samo u slučajevima, kad je bura vrlo hladna i prejaka, postaje fiziološki nepodnošljiva i opasna.
 I u društvenom je pogledu u životu čovjeka utjecaj bure razvidan; on se odrazio na primjer u načinu gradnje kuća (niski jaki krovovi), u izgradnji naselja (odabiranje zaštićenih mjesta), u načinu uzgajanja šumskih i poljodjelskih kultura (izbor otpornih vrsta i zaštita), u osobito razvijenom osjećaju pomoraca za upoznavanje promjena vremena i u njihovim otpornim sposobnostima pri otežanom brodarskom prometu i ribarenju kao i općenito u tipu čovjeka i njegovu živu temperamentu, načinu života i naviklosti za borbu s nesklonim prirodnim elementom.
 Temperatura
 Za održavanje bure kroz duže vremena bitan je momenat stalan pridolazak hladnog (polarnog) zraka u zaleđu uz postojanu toplinsku opreku između oba područja. U pogledu ove temperaturne razlike važno je istaknuti, da je u zoni granice oprečnih klimatskih tipova i okomito opadanje temperature i općenito uzevši vrlo naglo, a osobito je taj pad temperature s visinom velik, kad postoje preduvjeti za buru. Taj okomiti temperaturni gradijent premašuje tada iznos takozvanog adiabatičkog gradijenta (1° C/100 m), a s time je u savezu, da takozvana potencijalna temperatura mora biti u gornjoj razini niža nego u donjoj. To znači, da kod bure hladni zrak, silazeći u nizinu usprkos znatnom dinamičkom ugrijavanju ipak nadolazi razmjerno hladniji od zraka u nižem području. Ipak treba naglasiti, da temperatura zraka nadošlog s burom nije redovno (po apsolutnom iznosu) abnormalno niska. Fiziološki osjećaj hladnoće dolazi dijelom od spomenute temperaturne razlike, a u velikoj mjeri i od nagloga isparivanja vlage na ljudskoj koži (zbog suhoće zraka i njegove snažne i brze izmjene), a ovo znatno snižava temperaturu kože.
 Znanstveno istraživanje bure ispituje podatke o brzini i smjeru struje zraka, o unutarnjoj strukturi vjetra i općim meteorološkim prilikama, kod kojih ona nastaje. Podaci o brzini i smjeru dobivaju se mjerenjem ili registracijom na posebnim spravama (anemometrima ili anemografima).
 Narodna vjerovanja
 U narodnim vjerovanjima, postoje razne legende o Buri u liku mlade djevojke. Petar Zoranić u svom romanu Planine zapisao je jednu verziju legende. Prema toj narodnoj priči, Bura je bila mlada i vrlo lijepa, ali i ohola djevojka, plemenitog roda. Zbog svoje naprasitosti i oholosti, odbijala je redom sve prosce. Svoju ljepotu ipak je previše hvalila i dičila se njome, i jednom prilikom izjavila je da je ljepša i od samih besmrtnih vila. Zbog takve oholosti, Bog ju je ošinuo gromom i bacio u pakao. Kad god neka žena zgriješi istim grijehom, ohološću, ona gorko uzdahne sjećajući se svog nekada sretnog života. Od njenih uzdaha nastaje snažan i hladan vjetar, bura.
 Prema drugoj legendi, bura je djevojka koja se muči i ranjava po krovovima i drveću kad netko opsuje vjetar. Za osvetu, može onome tko je opsovao vjetar zapaliti kuću iskrom iz dimnjaka. Zbog toga, prema narodnim običajima, buru se nikad nije smjelo opsovati.
 Izreke
 Narodna izreka iz Dalmacije za jačinu bure: "Na Dinari se rodila, u Makarskoj krstila, a u Senj udala."
 Na sjevernom Jadranu kažu: "Bura se rađa u Senju, caruje u Bakru, a piruje u Trstu."
 U gradu Pagu kažu: "Covik lavra i snuje, a bura odlucuje!", ova izreka se odnosi na paške vinograde i polja koja unatoč ljudskom radu i nadanju u ubiranju plodova trebaju vidjeti hoće li bura poštedjeti ili uništiti njihov rad.
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Meterološke karte
 Vjetrovi


text:
 27.4.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 123/24
 Žaloba podaná dne 13. března 2013 — Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology v. Komise
 (Věc T-144/13)
 2013/C 123/41
 Jednací jazyk: francouzština
 Účastnice řízení
 Žalobkyně: Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co. Ltd (Hangzhou, Čína) (zástupci: V. Akritidis a Y. Melin, advokáti)
 Žalovaná: Evropská komise
 Návrhová žádání
 Žalobkyně navrhuje, aby Tribunál:
 —
 v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování Evropské unie zrušil rozhodnutí Evropské komise č. H4/JN/Ref.t13.000011, oznámené dopisem ze dne 3. ledna 2013, kterým byla žalobkyně informována o tom, že Komise nepřezkoumá žádost žalobkyně o přiznání statusu podniku působícího v tržním hospodářství, která byla podána podle čl. 2 odst. 7 písm. b) nařízení Rady č. 1225/2009 v rámci antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů pocházejících z Čínské lidové republiky, jež bylo zahájeno dne 6. září 2012 (AD 590);
 —
 rozhodl, že v souladu s článkem 277 Smlouvy o fungování Evropské unie není v tomto řízení na žalobkyni použitelné nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 344, s. 1),
 —
 a v důsledku toho nařídil Komisi a případným vedlejším účastníkům řízení, že ponesou veškeré náklady řízení.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Na podporu své žaloby se žalobkyně dovolává jediného žalobního důvodu, který je totožný se žalobním důvodem uplatňovaným ve věci T-143/13, Zhejiang Heda Solar Technology v. Komise.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A1223(15)
 Multilaterala förhandlingar i Ururguayrundan (1986- 1994) - Bilaga 1 - Bilaga 1A - Avtal om skyddsåtgärder (WTO-GATT 1994)
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 336 , 23/12/1994 s. 0184 - 0189 Finsk specialutgåva Område 11 Volym 38 s. 0186 Svensk specialutgåva Område 11 Volym 38 s. 0186
 AVTAL OM SKYDDSÅTGÄRDERMEDLEMMARNA,som beaktar det övergripande målet för medlemmarna att förbättra och stärka det internationella handelssystemet grundat på GATT 1994,som erkänner behovet att klargöra och förstärka efterlevnaden av GATT 1994, och särskilt dess artikel XIX (Nödfallsåtgärder beträffande import av särskilda varor), för att återupprätta den multilaterala kontrollen av skyddsåtgärder och avskaffa åtgärder som undgår sådan kontroll,som erkänner betydelsen av strukturanpassning och behovet att främja snarare än begränsa konkurrensen på världsmarknaden, ochsom vidare erkänner att det för dessa syften erfordras ett omfattande avtal, bindande för alla medlemmarna och baserat på de grundläggande principerna i GATT 1994,KOMMER HÄRMED ÖVERENS OM FÖLJANDE:Artikel 1Allmänna bestämmelserDetta avtal fastställer regler för tillämpningen av skyddsåtgärder, varmed avses de åtgärder som föreskrivs i artikel XIX i GATT 1994.Artikel 2Villkor1. En medlem (1) får vidta en skyddsåtgärd mot en vara endast om den med stöd av nedan angivna bestämmelser har fastställt att denna vara importeras till dess territorium i så ökade kvantiteter, räknat i absoluta tal eller i förhållande till inhemsk produktion, och under sådana förhållanden att importen därigenom förorsakar eller hotar att förorsaka allvarlig skada för den inhemska industri som tillverkar varor av samma slag eller direkt konkurrerande varor.2. Skyddsåtgärder skall vidtas mot en importerad vara oavsett dess ursprung.Artikel 3Undersökning1. En medlem får vidta en skyddsåtgärd endast om en undersökning har företagits av dess behöriga myndigheter i enlighet med förfaranden som tidigare fastställts och offentliggjorts i överensstämmelse med artikel X i GATT 1994. Under utredningen skall bl.a. alla berörda intressenter hållas underrättade i skälig omfattning genom offentliga meddelanden och förhör eller på annat lämpligt sätt, varigenom importörer, exportörer och andra berörda intressenter kan framlägga bevis och synpunkter och beredas möjlighet att svara på andra parters inlagor och att framlägga sina synpunkter bl.a. på om vidtagandet av en skyddsåtgärd skulle ligga i det allmännas intresse eller inte. De behöriga myndigheterna skall offentliggöra en rapport innehållande de motiverade slutsatser som framkommit i alla sakliga och rättsliga aspekter på ärendet i fråga.2. Uppgifter som till sin natur är konfidentiella eller som lämnats som konfidentiella uppgifter skall, om skäl härtill redovisas, behandlas som sådana av de behöriga myndigheterna. Sådana uppgifter skall inte utlämnas utan tillstånd av den part som lämnat dem. Parter som lämnat konfidentiella uppgifter kan anmodas att lämna icke-förtroliga sammanfattningar därav eller, om dessa parter uppger att uppgifterna inte kan sammanfattas, skälen till varför en sammanfattning inte kan lämnas. Om de behöriga myndigheterna emellertid finner att en begäran om konfidentiell behandling inte är motiverad och om berörd part är ovillig att offentliggöra uppgifterna eller att godkänna att de offentliggörs i allmän eller sammanfattad form, kan myndigheterna bortse från sådana uppgifter om det inte med stöd av lämpliga källor på ett tillfredsställande sätt kan redovisas att uppgifterna är riktiga.Artikel 4Fastställande av allvarlig skada eller hot därom1. I detta avtal(a) skall med "allvarlig skada" avses en betydande allmän försämring för en inhemsk industri,(b) skall med "hot om allvarlig skada" avses allvarlig skada som är tydligt förestående, i enlighet med bestämmelserna i punkt 2. Fastställandet av huruvida hot om allvarlig skada föreligger skall grundas på fakta och inte enbart på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter, och(c) skall, vid fastställande av skada eller hot därom, med "inhemsk industri" avses alla tillverkare av varor av samma eller direkt konkurrerande slag som är verksamma inom en medlems område, eller dem vars sammanlagda tillverkning av varor av samma eller direkt konkurrerande slag utgör en övervägande del av den totala inhemska tillverkningen av dessa varor.2. (a) Vid undersökningen för att fastställa om ökad import har orsakat eller hotar att orsaka allvarlig skada för en inhemsk industri enligt villkoren i detta avtal, skall de behöriga myndigheterna värdera alla relevanta faktorer som är objektiva och kvantifierbara och som harbetydelse för denna industris situation, i synnerhet takten och storleken på importökningen av den berörda varan i absoluta och relativa tal, den marknadsandel som tagits av den ökade importen, förändringar i försäljningsnivå, tillverkning, produktivitet, kapacitetsutnyttjande, vinst och förlust samt sysselsättning.(b) Det fastställande som avses i 2(a) skall inte göras om inte denna undersökning, på grundval av objektiva bevis visar att det finns ett orsakssamband mellan ökad import av berörd vara och allvarlig skada eller hot därom. Om andra faktorer än ökad import samtidigt orsakar skada på den inhemska industrin, skall sådan skada inte tillskrivas ökad import.(c) Behöriga myndigheter skall omgående, i enlighet med föreskrifterna i artikel 3, offentliggöra en detaljerad redovisning av det fall som är föremål för undersökning jämte bevis för de undersökta faktorernas betydelse i sammanhanget.Artikel 5Användande av skyddsåtgärder1. En medlem skall vidta skyddsåtgärder endast i den utsträckning som är nödvändig för att förhindra eller avhjälpa allvarlig skada och för att underlätta anpassning. Om kvantitativ begränsning används, skall en sådan åtgärd inte minska den importerade kvantiteten under en nivå för en näraliggande period, som skall utgöra medelvärdet för importen under de senaste tre representativa åren för vilka statistik är tillgänglig, såvida det inte klart kan motiveras att en annan nivå är nödvändig för att förhindra eller avhjälpa allvarlig skada. Medlemmarna skall välja de åtgärder som bäst passar för att uppnå dessa mål.2. (a) I fall då en kontingent fördelas mellan leverantörsländer, kan den medlem som tillämpar restriktionerna söka nå överenskommelse beträffande fördelningen av andelarna av kontingenten med alla andra medlemmar som har ett väsentligt intresse av att leverera varan i fråga. I de fall då denna metod inte rimligen kan tillämpas, skall medlemmen i fråga tilldela de medlemmar som har ett väsentligt intresse av att leverera varan, andelar av sammanlagda kvantiteten eller värdet av importen av varan grundade på de proportioner i vilka varan levererats av dessa medlemmar under en tidigare representativ period, varvid vederbörlig hänsyn tas till alla särskilda omständigheter som kan ha påverkat eller kan påverka handeln med varan i fråga.(b) En medlem kan göra avsteg från bestämmelserna i moment (a) förutsatt att samråd enligt artikel 12.3 sker under överinseende av Skyddsåtgärdskommittén såsom föreskrivs i artikel 13.1 och att det klart visas för kommittén att (i) importen från vissa medlemmar procentuellt sett har ökat oproportionerligt i förhållande till den totala importökningen för den aktuella varan under den representativa perioden, (ii) skälen för avsteg från bestämmelserna i (a) är berättigade, och (iii) att villkoren för ett sådant avsteg är skäliga för alla leverantörer av varan i fråga. Varaktigheten för en sådan åtgärd skall inte förlängas utöver den inledande perioden enligt artikel 7.1. Det ovannämnda avsteget tillåts inte vid fall av hot om allvarlig skada.Artikel 6Provisoriska skyddsåtgärderUnder kritiska omständigheter då dröjsmål skulle kunna orsaka skada som skulle vara svår att avhjälpa, får en medlem vidta en provisorisk skyddsåtgärd om det preliminärt fastställts att det föreligger klara bevis för att ökad import har orsakat eller hotar orsaka allvarlig skada. Varaktigheten av den provisoriska åtgärden får inte överstiga 200 dagar och under denna tid skall de tillämpliga kraven i artiklarna 2 7 och 12 uppfyllas. Sådana åtgärder skall ske i form av tullhöjningar som genast skall restitueras om den efterföljande undersökning, som avses i artikel 4.2, inte fastslår att ökad import har orsakat eller hotar att orsaka allvarlig skada för den inhemska industrin. Varaktigheten av varje sådan provisorisk åtgärd skall räknas som en del av den ursprungliga perioden och av varje förlängning härav enligt artikel 7.1 3.Artikel 7Varaktighet och översyn av skyddsåtgärder1. En medlem skall tillämpa en skyddsåtgärd endast under den tidsperiod som behövs för förhindra eller avhjälpa allvarlig skada och underlätta anpassning. Tidsperioden får inte överstiga fyra år, såvida den inte förlängs med stöd av punkt 2.2. Den tidsperiod som avses i punkt 1 får förlängas under förutsättning att den importerande medlemmens behöriga myndigheter har fastslagit, i enlighet med de förfaranden som regleras i artiklarna 2 5, att skyddsåtgärden fortfarande är nödvändig för att förhindra eller avhjälpa allvarlig skada och att det finns bevis för att industrin undergår anpassning samt under förutsättning att tillämpliga bestämmelser i artiklarna 8 och 12 iakttas.3. Den sammanlagda tidsperiod en skyddsåtgärd kan tillämpas, inklusive perioden för en provisorisk åtgärd jämte tiden för den ursprungliga åtgärden och eventuella förlängningar av denna, får inte överstiga åtta år.4. För att underlätta anpassning i en situation, där den förväntade varaktigheten av en skyddsåtgärd som anmälts enligt föreskrifterna i artikel 12.1, överstiger ett år, skall den medlem som vidtar åtgärden successivt avveckla den med regelbundna mellanrum under åtgärdens löptid. Om åtgärdens varaktighet överstiger tre år, skall den medlem som tillämpar en sådan åtgärd se över senast när halva löptiden för åtgärden förflutit och, om det är lämpligt, dra tillbaka den eller öka avvecklingstakten. En åtgärd som förlängs med stöd av punkt 2 får inte vara mer restriktiv än den var vid den ursprungliga periodens början och skall fortsätta att avvecklas.5. Ingen skyddsåtgärd får återinföras mot importen av en vara som har varit föremål för en sådan åtgärd, som vidtagits efter ikraftträdandet av WTO-avtalet, under lika lång tid som en sådan åtgärd tidigare har tillämpats, under förutsättning att perioden av icke-tillämpning uppgår till minst två år.6. Oaktat bestämmelserna i punkt 5 kan en skyddsåtgärd med en varaktighet på 180 dagar eller mindre återinföras mot importen av en vara, om:(a) minst ett år förflutit sedan införandet av en skyddsåtgärd mot importen av denna vara, och(b) en sådan skyddsåtgärd inte har tillämpats mot samma vara mer än två gånger under den femårsperiod som närmast föregår tidpunkten för införandet av åtgärden.Artikel 8Nivå på medgivanden och andra förpliktelser1. En medlem som avser att vidta en skyddsåtgärd eller söka förlängning av en skyddsåtgärd skall bemöda sig om att vidmakthålla en väsentligen likvärdig nivå av medgivanden och andra förpliktelser i förhållande till den som gäller enligt GATT 1994 mellan medlemmen i fråga och de exporterande medlemmar som drabbas av sådan åtgärd, i enlighet med bestämmelserna i artikel 12.3. För att uppnå detta mål kan berörda medlemmar överenskomma om lämpliga sätt för handelskompensation för de negativa återverkningarna av en sådan åtgärd på deras handel.2. Om ingen överenskommelse nås inom 30 dagar under de samråd som avses i artikel 12.3, skall de berörda exporterande medlemmarna vara fria att, senast 90 dagar efter det att åtgärden införts och efter av 30 dagar räknat från den dag då skriftlig anmälan om sådant upphävande mottas av Varuhandelsrådet, upphäva tillämpningen av väsentligen likvärdiga medgivanden enligt GATT 1994 på den medlems handel som vidtagit skyddsåtgärden, under förutsättning att Varuhandelsrådet inte avslår detta.3. Den rätt till upphävande som avses i punkt 2 skall inte tillämpas under de tre första åren som en skyddsåtgärd är i kraft, förutsatt att skyddsåtgärden har vidtagits till följd av en ökning av importen i absoluta tal och att en sådan åtgärd är förenlig med bestämmelserna i detta avtal.Artikel 9U-landsmedlemmar1. Skyddsåtgärder skall inte tillämpas mot en produkt som härrör från en u-landsmedlem om dess andel av importen av den aktuella varan till den importerande medlemmen inte överstiger tre procent, förutsatt att u-landsmedlemmar med en mindre importandel än tre procent tillsammans svarar för högst nio procent av den totala importen av den aktuella varan (2).2. En u-landsmedlem skall ha rätt att förlänga varaktigheten av en skyddsåtgärd upp till två år utöver den maximala tidsperiod som föreskrivs i artikel 7.3. Oaktat bestämmelserna i artikel 7.5 skall en u-landsmedlem ha rätt att återinföra en skyddsåtgärd mot importen av en vara som varit föremål för en sådan åtgärd, vidtagen efter WTO-avtalets ikraftträdande, efter en tidsperiod som motsvarar hälften av den tid en sådan åtgärd tidigare tillämpats, förutsatt att perioden av icke-tillämpning uppgår till minst två år.Artikel 10Ikraftvarande åtgärder enligt artikel XIXMedlemmarna skall avveckla alla skyddsåtgärder som vidtagits enligt artikel XIX i GATT 1947 och som var i kraft vid ikraftträdandet av WTO-avtalet, vilket skall ske senast åtta år efter den tidpunkt då de började tillämpas eller fem år efter ikraftträdandet av WTO-avtalet, beroende på vilken tidpunkt som inträffar sist.Artikel 11Förbud och avveckling av vissa åtgärder1. (a) En medlem skall inte vidta eller begära att få någon skyddsåtgärd mot import av varor varom stadgas i artikel XIX i GATT 1994, annat än om en sådan åtgärd överensstämmer med bestämmelserna i nämnda artikel, tillämpade i enlighet med detta avtal.(b) Vidare skall en medlem inte begära, vidta eller upprätthålla någon frivillig exportbegränsning, reglering av marknadstillträde eller andra liknande åtgärder på export- eller importsidan. (3), (4) Till dem räknas bl.a. åtgärder vidtagna av en enskild medlem och åtgärder enligt avtal, arrangemang och överenskommelser som ingåtts mellan två eller flera medlemmar. Sådana åtgärder som tillämpas när WTO-avtalet träder i kraft skall bringas i överensstämmelse med detta avtal eller avvecklas i enlighet med punkt 2.(c) Detta avtal gäller inte för åtgärder som begärts, vidtagits eller upprätthålls av en medlem med stöd av andra bestämmelser i GATT 1994 än artikel XIX och multilaterala handelsavtal i bilaga 1A, med undantag för detta avtal, eller enligt protokoll och överenskommelser eller arrangemang som träffats inom ramen för GATT 1994.2. Avvecklingen av åtgärder som avses i punkt 1(b) skall ske enligt tidtabeller som skall föreläggas Skyddsåtgärdskommittén av berörda medlemmar, senast 180 dagar efter WTO-avtalets ikraftträdandet. Enligt dessa tidtabeller skall alla åtgärder som nämns i punkt 1 avvecklas eller bringas i överensstämmelse med detta avtal inom en tidsperiod som inte överstiger fyra år efter WTO-avtalets ikraftträdande, med undantag för en specifik åtgärd per importerande medlem (5), vars varaktighet inte skall sträcka sig längre än till och med den 31 december 1999. Sådana undantag skall ömsesidigt överenskommas mellan direkt berörda medlemmar och anmälas till Skyddsåtgärdskommittén för att granskas och godtas inom 90 dagar efter WTO-avtalets ikraftträdande. I bilagan till detta avtal redovisas en åtgärd som har godtagits som fallande under denna undantagsbestämmelse.3. Medlemmarna skall inte uppmuntra eller stödja offentliga eller privata företags vidtagande eller upprätthållande av icke officiella åtgärder som är likvärdiga med dem som åsyftas i punkt 1.Artikel 12Anmälan och konsultation1. En medlem skall omedelbart underrätta Skyddsåtgärdskommittén när:(a) en undersökning avseende förekomsten av allvarlig skada eller hot därom påbörjas och skälen till undersökningen,(b) ett fastställande görs om allvarlig skada eller hot därom orsakad av ökad import, och(c) ett beslut fattas om att tillämpa eller förlänga en skyddsåtgärd.2. När anmälan görs med stöd av punkterna 1(b) och 1(c), skall den medlem som avser att vidta eller förlänga en skyddsåtgärd tillställa Skyddsåtgärdskommittén alla relevanta uppgifter, vartill räknas bevis om allvarlig skada eller hot därom som orsakats av ökad import, noggrann beskrivning av den berörda varan och den föreslagna åtgärden, föreslagen tidpunkt för införandet, förväntad löptid och tidtabell för successiv avveckling. När en åtgärd förlängs skall det även påvisas att berörd industri anpassar sig. Varuhandelsrådet eller Skyddsåtgärdskommittén kan begära sådana ytterligare uppgifter som de anser nödvändiga av den medlem som ämnar vidta eller förlänga åtgärden.3. En medlem som ämnar vidta eller förlänga en skyddsåtgärd skall sörja för att tillräckligt utrymme ges för föregående samråd med de medlemmar som har ett väsentligt intresse som exportörer av den berörda varan, i syfte att bl.a. granska den information som inkommit i enlighet med punkt 2, utbyta åsikter om åtgärden och nå en överenskommelse om hur målet i artikel 8.1 skall uppnås.4. En medlem skall göra en anmälan till Skyddsåtgärdskommittén innan en provisorisk åtgärd enligt artikel 6 vidtas. Konsultationer skall inledas omedelbart sedan åtgärden vidtagits.5. Resultatet av samrådet med stöd av denna artikel, liksom resultatet av halvtidsöversyner enligt artikel 7.4, varje form av kompensation enligt artikel 8.1 samt föreslagna upphävanden av medgivanden och andra förpliktelser enligt artikel 8.2, skall omedelbart anmälas till Skyddsåtgärdskommittén av berörda medlemmar.6. Medlemmarna skall omgående anmäla sina lagar, andra författningar och administrativa förfaranden, samt varje ändring av dem, till Skyddsåtgärdskommittén.7. Medlemmar som upprätthåller åtgärder beskrivna i artikel 10 och artikel 11.1 och som existerar när WTO-avtalet träder i kraft, skall anmäla dessa till Skyddsåtgärdskommittén senast 60 dagar efter det at WTO-avtalet trätt i kraft.8. Medlemmarna får till Skyddsåtgärdskommittén anmäla alla lagar, andra författningar, administrativa förfaranden och åtgärder som behandlas i detta avtal, som inte har anmälts av andra medlemmar som enligt detta avtal är skyldiga att göra sådan anmälan.9. Medlemmarna får till Skyddsåtgärdskommittén anmäla alla icke-statliga åtgärder som avses i artikel 11.3.10. Anmälningar till Varuhandelsrådet enligt detta avtal skall normalt göras genom Skyddsåtgärdskommittén.11. Bestämmelserna om anmälan i detta avtal skall inte innebära krav på någon medlem att utlämna förtroliga uppgifter som skulle hindra lagarnas verkställighet eller på annat sätt strida mot det allmännas intresse eller som skulle skada vissa allmänna eller enskilda företags legitima kommersiella intressen.Artikel 13Övervakning1. Härmed inrättas en Skyddsåtgärdskommitté under överinseende av Varuhandelsrådet, som skall vara öppen för deltagande av alla medlemmar som önskar ingå i kommittén. Kommittén skall ha följande uppgifter:(a) att övervaka och årligen rapportera till Varuhandelsrådet om den allmänna tillämpningen av detta avtal och avge rekommendationer om förbättringar av detta,(b) att, på begäran av en berörd medlem, avgöra om de procedurmässiga kraven i avtalet har iakttagits i samband med en skyddsåtgärd och rapportera resultatet till Varuhandelsrådet,(c) att bistå medlemmar som så begär vid samråd i enlighet med bestämmelserna i detta avtal,(d) att granska åtgärder som omfattas av artikel 10 och artikel 11.1, övervaka avvecklingen av sådana åtgärder och verderbörligen rapportera till Varuhandelsrådet,(e) att, på begäran av den medlem som vidtar en skyddsåtgärd, granska om förslag att upphäva medgivanden och andra förpliktelser är "i huvudsak likvärdiga", och verderbörligen rapportera till Varuhandelsrådet,(f) att motta och se över alla anmälningar enligt detta avtal och verderbörligen rapportera till Varuhandelsrådet, och(g) att utföra sådana andra uppgifter som har samband med detta avtal som Varuhandelsrådet bestämmer.2. För att bistå kommittén i dess övervakningsarbete, skall sekretariatet årligen utarbeta en saklig redogörelse för hur avtalet fungerar, på grundval av anmälningar och annan tillgänglig tillförlitlig information.Artikel 14TvistlösningBestämmelserna i artiklarna XXII och XXIII i GATT 1994, såsom de vidareutvecklats och tillämpas i Överenskommelsen om tvistlösning, skall gälla för samråd och tvistlösning enligt detta avtal.BILAGA>Plats för tabell>(1) En tullunion får tillämpa en skyddsåtgärd som en enhet eller på en medlems vägnar. När en tullunion tillämpar en skyddsåtgärd som en enhet, skall alla villkor för fastställande av skada eller hot därom enligt detta avtal vara baserade på förhållanden som råder i tullunionen som helbet. När en skyddsåtgärd tillämpas på en medlems vägnar, skall alla villkor för fastställande av skada eller hot därom vara baserad förhållanden som råder i det medlemslandet och åtgärden skall vara begränsad till denna medlem. Inget i detta avtal föregriper tolkningen av förhållandet mellan artikel XIX och artikel XXIV.8 i GATT 1994.(2) En medlem skall omedelbart anmäla en åtgärd vidtagen enligt i artikel 9.1 till Skyddsåtgärdskommittén.(3) En importkvot som tillämpas som skyddsåtgärd i enlighet med tillämpliga bestämmelser i GATT 1994 och detta får, efter ömsesidig överenskommelse, administreras av den exporterande medlemmen.(4) Exempel på liknande åtgärder inkluderar exportanpassning, övervakningssystem för export- eller importpriser, export- eller importövervakning, obligatoriska importkarteller och icke-automatiska export- eller importlicenssystem, om någon av dessa medför skydd.(5) Det enda sådant undantag som Europeiska Gemenskaperna är berättigad till finns angivet i bilagan till detta avtal.(6) Termen "icke-diskriminerande" åsyftar mest gynnad nations- och nationell behandling såsom detta definieras i avtalet, och vid sektorsspecifik användning av termen åsyftas "villkor som inte är mindre fördelaktiga än de som beviljats en annan användare av likvärdiga allmänt tillgängliga telenät eller teletjänster under likartade förhållanden".