type: other

text:
⭐NAISTEN VALMIUSLIITTO RY. Naisten Valmiusliiton visio:
 Download "NAISTEN VALMIUSLIITTO RY. Naisten Valmiusliiton visio:"
 1 NAISTEN VALMIUSLIITTO RY Naisten Valmiusliiton visio: Toimintakatsaus 20082 3 YLEISTÄ Joukko suomalaisia maanpuolustus- ja turvallisuustyötä tekeviä järjestöjä perusti tammikuussa 1997 Naisten Valmiusliitto ry:n huolehtimaan yhteisestä tärkeästä päämäärästä, että suomalaisella naisella on mahdollisuus osallistua kokonaismaanpuolustuksen tehtäviin sekä ylläpitää ja kehittää valmiustaitojaan. Liiton toiminta-ajatuksena on edistää suomalaisten perheiden ja yhteiskunnan varautumiskykyä herättämällä naisten tietoisuutta arjen turvallisuustaitojen tarpeellisuudesta, kehittämällä heidän turvallisuuteen ja varautumiseen liittyviä valmiuksiaan sekä vahvistamalla naisten mahdollisuuksia osallistua normaaliajan häiriötilanteissa ja poikkeusoloissa kokonaismaanpuolustuksen tehtäviin. Toimintavuosi oli liiton 12. toimintavuosi. Vuoden teemana oli henkisen kriisinkestävyyden ja psykologisen puolustuksen edistäminen. Liiton puheenjohtajana toimi maaherra Anneli Taina ja varapuheenjohtajana johtaja Helena Pesola. Liiton alueellisesta toiminnasta vastasivat 12 aktiivista alueneuvottelukuntaa. Liiton jäsenjärjestöt yhdistivät voimansa alueilla esim. koulutusten järjestämisessä. Vuoden päätapahtumat olivat naisille kohdennetut, Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen kanssa yhteistyössä toteutetut NASTA-harjoitukset Siilinjärvellä ja Tammisaaressa, joihin osallistui yhteensä 418 naista. Kevään harjoituksen, Kallavesj 08, toteutti Kuopion alueneuvottelukunta ja syksyn harjoituksen, Tammi 2008, Uudenmaan alueneuvottelukunta. Se oli 22. liiton järjestämä naisten suurharjoitus, joissa on yhteensä valmiuskoulutettu jo yli 4400 naista. Harjoitusten tavoitteena on lisätä osallistujien turvallisuus- ja varautumistaitoja sekä tarjota naisille mahdollisuuksia harjoitella johtaja- ja kouluttajatehtäviä. Liitto järjesti Rintamanaisille Kesäpäivätapahtuman Jyväskylässä. Tapahtuma oli arvostuksenosoitus rintamanaisille ja samalla johtamis- ja huollon organisointiharjoitus naisille. Osallistujia oli 320. Valtakunnallinen turvallisuusseminaari järjestettiin Jyväskylässä Agora Centerissä Henkinen kriisinkestävyys teemalla. Seminaarissa aiheesta alustivat professori Erkki Laatikainen, everstiluutnantti Torsti Sirén, dosentti Pia Olsson, toimittajaopiskelija Katja Sirviö sekä liiton puheenjohtaja, maaherra Anneli Taina. Osallistujia oli 80. Naisten Valmiusliitto kiittää lämpimästi tukijoitaan sekä kiittää yhteistyöstä puolustusministeriötä, puolustusvoimia, sisäasiainministeriötä, liikenne- ja viestintäministeriötä sekä muita yhteistyökumppaneitaan. Naisten Valmiusliitto esittää erityisen kiitoksen kaikille niille naisille, jotka ovat osallistuneet, edistäneet ja kehittäneet liiton toimintaa. JÄSENET Naisten Valmiusliitto ry:n jäseninä olivat vuoden 2008 lopussa seuraavat järjestöt: Jäsenjärjestöjen yhteystiedot löytyvät osoitteesta: Finlands svenska Marthaförbund rf Maa- ja kotitalousnaisten Keskus ry Maanpuolustuskiltojen liitto ry Maanpuolustusnaisten Liitto ry Marttaliitto ry Päällystön Naisten Liitto ry Reservin Upseerien Naisten Perinneliitto ry Rintamanaisten Liitto ry Sotilaskotiliitto ry Suomen Lottaperinneliitto ry Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry Järjestöjen yhteisjäsenmäärä oli noin naista. NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 3 TOIMINTAKATSAUS 20084 HALLINTO 1 Vuosikokoukset Kevätkokous pidettiin Jääkäritalossa Santahaminassa, Helsingissä Maanpuolustuskiltojen liiton vieraana. Syyskokous pidettiin Marttakeskuksessa, Helsingissä Marttaliiton vieraana. 2 Hallitus Hallituksen kokouksia pidettiin viisi: 4.2., 27.3., 1.9., ja Kokoukset pidettiin Helsingissä Döbelninkadun kokoustiloissa, paitsi kokous, joka pidettiin Marttakeskuksessa Helsingissä. Hallituksen jäsenmäärä on ollut yksitoista (11). Puheenjohtajan lisäksi jokaisesta jäsenjärjesöastä on kuulunut yksi edustaja hallitukseen. Varsinaiset jäsenet Järjestö Osallistuminen Taina Anneli Maanpuolustusnaisten Liitto ry 5/5 Pesola Helena Suomen Lottaperinneliitto ry 5/5 Kvanstöam Pirkko Maanpuolustuskiltojen liitto ry 3/5 Peltola Kaarina Rintamanaisten Liitto ry 4/5 Ehrnrooth Anna Finlands svenska Marthaförbund rf 3/5 Ahola Katja Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry 1/5 Dromberg Kaarina Maanpuolustusnaisten Liitto ry 4/5 Siltanen Merja Marttaliitto ry 0/5 Niilola Liisa Maa- ja kotitalousnaisten Keskus ry 2/5 Venesjärvi Anneli Päällystön Naisten Liitto ry 4/5 Jouko Katriina Sotilaskotiliitto ry 3/5 Uusi-Kauppila Pirkko Reservin Upseerien Naisten Perinneliitto ry 4/5 Varajäsenet Järjestö Osallistuminen Tulkki Kirsi Sotilaskotiliitto ry 2/5 Lindell Pia Suomen Lottaperinneliitto ry 0/5 Slotte Kristiina Maanpuolustuskiltojen liitto ry 1/5 Myllys Soili Rintamanaisten Liitto ry 1/5 Raunio Christel Finlands svenska Marthaförbund rf 0/5 Jäämaa Riitta Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry 2/5 Järvinen Anneli Maanpuolustusnaisten Liitto ry 1/5 Merasto Merja Marttaliitto ry 4/5 Tammilehto Paula Maa- ja kotitalousnaisten Keskus ry 1/5 Tyrmi Teija Päällystön Naisten Liitto ry 0/5 Virkajärvi Raija Reservin Upseerien Naisten Perinneliitto ry 1/5 NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 4 TOIMINTAKATSAUS 20085 3 Toimihenkilöt ja työryhmät Liiton toimihenkilöt olivat: Puheenjohtaja Anneli Taina (Maanpuolustusnaisten Liitto ry) Varapuheenjohtaja Helena Pesola (Suomen Lottaperinneliitto ry) Pääsihteeri Lotta Mertsalmi Tiedottaja/tiedotusvastaava Sanna Mertsalmi Työvaliokuntaan kuuluivat puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, pääsihteeri ja alueneuvottelukuntien edustajana Heljä Järvinen (Sotilaskotiliitto ry). Työvaliokunta kokoontui viisi kertaa valmistelemaan päätösasioita hallitukselle. Toimintavuonna perustettiin koulutus- ja järjestötyöryhmät. Koulutustyöryhmän tehtävänä oli kehittää ja suunnitella naisten koulutusta sekä tukea MPK:n koulutusvaliokuntaan kuuluvia edustajia jäsenjärjestöjen yhteistyön kautta. Koulutustyöryhmään kuuluivat: Katja Ahola, puheenjohtaja (Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry), Ritva Mittilä (Maanpuolustusnaisten Liitto ry), Arja Hopsu-Neuvonen (Marttaliitto ry) ja Anelma Laurila (Suomen Lottaperinneliitto ry) sekä sihteerinä Lotta Mertsalmi. Työryhmä kokoontui viisi kertaa. 4 Jäsenyydet ja edustukst Naisten Valmiusliitto on jäsen seuraavissa järjestöissä: Maanpuolustuksen Tuki ry, Maanpuolustuskoulutusyhdistys ja Vapaaehtoinen pelastuspalvelu. Lisäksi liitolla on edustus: Pääesikunnan Reservin neuvottelukunnassa, Maanpuolustusmitalitoimikunnassa, Sotaveteraaniliiton neuvottelukunnassa sekä Sotavainajien muiston vaalimisyhdistys ry:n neuvottelukunnassa. 5 Hallintopalvelut, kirjanpito ja tilintarkastajat Liiton toimisto sijaitsee Helsingissä, Döbelninkatu 2, 5. kerros. Hallintopalvelut on ostettu Maanpuolustusyhtiö MPY Oy:ltä. Kirjanpidon on hoitanut Maanpuolustusyhtiö MPY Oy:ssä kirjanpitäjä Tellervo Lehto. Tilintarkastajina ovat toimineet KHT Markku Alho ja HMT Jyri Favorin. Järjestötyöryhmän tehtävänä oli kehittää liiton ja alueneuvottelukuntien toimintaa ja strategiaa jäsenjärjestöjen yhteistyön kautta. Järjestötyöryhmään kuuluivat: Liisa Niilola, puheenjohtaja (Maa- ja kotitalousnaisten Keskus ry), Heli Jukala (Sotilaskotiliitto ry), Heljä Järvinen (työvaliokunta) ja Kristiina Slotte (Maanpuolustuskiltojen liitto ry) sekä sihteerinä Lotta Mertsalmi. Järjestötyöryhmä kokoontui viisi kertaa. LIPO-koordinaattorit koulutettiin tieliikenteen polttonesteiden säännöstelyyn vuonna Ryhmään kuuluivat: Anne Nikkilä-Soidinniemi (Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry), Raija-Liisa Flink (Maanpuolustusnaisten Liitto ry), Tuija Saura (Suomen Lottaperinneliitto ry) ja Lotta Mertsalmi. NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 5 TOIMINTAKATSAUS 20086 IV YHTEISTOIMINTA/ EDUSTAJAT 1 Maanpuolustuksen Tuki ry Maanpuolustuksen Tuki ry:n hallitukseen on kuulunut liiton edustajana Anneli Taina. Riitta Uosukainen on toiminut Maanpuolustuksen Tuki ry:n hallituksen varapuheenjohtajana. 2 Maanpuolustuskoulutusyhdistys Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen hallitukseen on kuulunut Helena Pesola varsinaisena jäsenenä. Varajäsenenä MPK:n hallitukseen kuului Maanpuolustusnaisten Liiton Kaarina Dromberg. Helena Pesola on kuulunut myös MPK:n työvaliokuntaan. Kevät- ja syyskokousedustajana toimi Anneli Taina ja varalla Merja Siltanen (Marttaliitto ry). 3 Vapaaehtoisen maanpuolustuksen neuvottelukunnat Vapaaehtoisen maanpuolustuksen valtakunnallisen neuvottelukunnan varapuheenjohtajana toimi Anneli Taina ja Naisten Valmiusliiton asiantuntijajäsenenä neuvottelukuntaan kuului Satu Mustalahti (Sotilaskotiliitto ry). Alueellisissa neuvottelukunnissa oli Naisten Valmiusliiton edustus seuraavasti: Etelä-Suomi: Heli Eräkorpi (Suomen Lottaperinneliitto ry), varalla Kristiina Slotte (Maanpuolustuskiltojen liitto ry) Länsi-Suomi: Marjo Tuomaranta (Maanpuolustuskiltojen liitto ry, varalla Pirkko Lokinperä (Päällystön Naisten Liitto ry) Itä-Suomi: Irma Kärkkäinen (Sotilaskotiliitto ry), varalla Aila Väresmaa (Maanpuolustusnaisten Liitto ry) Pohjois-Suomi: Merja Virkkula (Marttaliitto ry), varalla Maija-Liisa Tausta-Ojala (Maa- ja kotitalousnaisten Keskus ry) 5 Maanpuolustusmitalitoimikunta Maanpuolustusmitalitoimikuntaan on kuulunut Anneli Taina, varajäsenenä Lotta Mertsalmi. 6 Reservin neuvottelukunta Reservin neuvottelukuntaan on kuulunut Anneli Taina, varajäsenenä Lotta Mertsalmi. 7 Suomen Sotaveteraaniliitto ry:n neuvottelukunta Suomen Sotaveteraaniliitto ry:n neuvottelukuntaan on kutsuttuna kuulunut Marjatta Nykänen. 8 Maanpuolustuksen kannatussäätiö Maanpuolustuksen kannatussäätiön hallitukseen varajäsenenä on kutsuttuna kuulunut Marjatta Nykänen. 9 Sotavainajien muiston vaalimisyhdistys ry Yhdistyksen neuvottelukuntaan on liiton edustajana kutsuttuna kuulunut Lotta Mertsalmi. 10 Tammenlehvän perinneliitto ry Tammenlehvän Perinneliiton Naisten perinteen työryhmään on liiton edustajana kuulunut Lotta Mertsalmi. 11 Mannerheim-elokuvan kunniatoimikunta Mannerheim-elokuvan kunniatoimikuntaan on kuulunut kutsuttuna Anneli Taina. 4 Vapaaehtoinen pelastuspalvelu (Vapepa) Vapaaehtoisen pelastuspalvelun työvaliokuntaan ja keskustoimikuntaan on kuulunut Lotta Mertsalmi. NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 6 TOIMINTAKATSAUS 20087 V ALUENEUVOTTELUKUNNAT JA NIIDEN PUHEENJOHTAJAT Alueellisesta toiminnasta vastaavat liiton jäsenjärjestöjen piiritason edustajista koostuvat alueneuvottelukunnat, aluetason yhteistyöelimet, joita on kaksitoista. Alueneuvottelukunnat eivät ole rekisteröityjä yhdistyksiä. Alueneuvottelukuntien tehtävät liittyvät pääasiassa naisten valmiuskoulutukseen, toiminnasta tiedottamiseen ja yhteistyöhön jäsenyhdistysten ja yhteistyökumppaneiden kanssa tukien liiton toimintaajatuksen toteutumista. Alueneuvottelukuntien toiminta selviää liitteenä olevista alueneuvottelukuntien toimintakertomusten tiivistelmistä. Alueneuvottelukunta Puheenjohtaja Järjestö Helsinki Kristina Slotte Maanpuolustuskiltojen liitto ry Häme Pirkko Lokinperä Päällystön Naisten Liitto ry Keski-Suomi Heljä Järvinen Sotilaskotiliitto ry Kuopio Irma Kärkkäinen Sotilaskotiliitto ry Kymi Marja-Terttu Nuorivuori Maanpuolustusnaisten Liitto ry Lappi Merja Virkkula Marttaliitto ry Mikkeli Aila Väresmaa Maanpuolustusnaisten Liitto ry Oulu Maija-Liisa Tausta-Ojala Maa- ja kotitalousnaisten Keskus Pohjois-Karjala Kaija Pesonen Sotilaskotiliitto ry Turku-Pori Marjo Tuomaranta Maanpuolustuskiltojen liitto ry Uusimaa Heli Eräkorpi Suomen Lottaperinneliitto ry Vaasa Tuula Harjunpää Suomen Lottaperinneliitto ry VI TALOUS Liiton taloudellinen tilanne oli hyvä toimintavuoden aikana. Ennakoitavissa kuitenkin oli, että globaalista taantumasta johtuen vuonna 2009 saatavat yleisavustukset jäävät alle vakiintuneen tason. Tuleviin heikentyviin talousnäkymiin pyrittiin varautumaan loppuvuodesta erityisen tarkalla taloudenpidolla. Kirjanpidollisesti toimintavuoden tulos näyttää ,03 euron voittoa, johon on vaikuttanut se, että saaduista ennakoista purettiin aiempien vuosien ennakot ,00 euroa. NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 7 TOIMINTAKATSAUS 20088 VII TAVOITTEELLINEN TOIMINTA YHTEISKUNNALLINEN VAIKUTTAVUUS 1 Liitto on selkeä osa kokonaismaanpuolustusta STRATEGINEN TAVOITE 1.1 Onnistuttu kehitystyössä ja vaikuttamisessa TOIMENPITEET VUONNA Vapaaehtoista maanpuolustusta käsittelevän lain toimeenpanoon ja soveltamiseen vaikuttaminen, naisten mahdollisuuksien vahvistaminen Laki vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta astui voimaan Sen toimivuutta ja täytäntöönpanoa seurattiin alueellisesti ja valtakunnallisesti mm. vapaaehtoisen maanpuolustuksen neuvottelukuntien kautta. Pääosin lakiin oltiin tyytyväisiä. Lain tarkistusprosessin käynnistäneeseen keskustelutilaisuuteen osallistuttiin Toimintavuoden aikana valmisteltiin puolustusministeriön pyynnöstä lausunto vapaehtoisesta maanpuolustuksesta annetun lain sekä asevelvollisuuslain ja niiden nojalla annettujen asetusten täytäntöönpanosta ja toimivuudesta. Valmiuslain käsittelyn etenemistä seurattiin. Puheenjohtaja osallistui valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja turvallisuusjaoston asiantuntijakuulemiseen vuoden 2009 talousarvioon liittyen. Sosiaali- ja terveysministeriölle annettiin lausunto asiantuntijatyöryhmän raportista Sosiaalitoimen valmiussuunnittelun opasluonnos. marraskuussa 08 pidettäväksi suunniteltu kurssi Kuopiossa peruttiin osallistujien vähäisyyden vuoksi. Koulutuksiin osallistui 21 liiton toimijaa. Kursseille rekrytointia täytyy tehostaa. Liiton LIPO-henkilörekisteriin on vuoden lopussa kirjattu 38 koulutettua naista Psykologisen puolustuksen koulutuksen aloittaminen ja vapaaehtoistoimintojen järjestelyjen organisoiminen Psykologiseen puolustukseen liittyviä peruskursseja toimintakyky kriisitilanteissa järjestettiin molemmissa NASTA-harjoituksissa ja ne saivat hyvän suosion. Syksyn NASTA-harjoitukseen liitettiin orientoiva yleisluento psykologisesta puolustuksesta. NASTA-harjoituksia voidaan pitää esimerkkinä liiton tekemästä työstä siviilien psykologisen puolustuksen vahvistamiseksi. Henkisen maanpuolustuksen vahvistaminen on ollut tavoitteena kaikissa liiton toiminnoissa. Muilta osin asiassa ei edetty Valmiussuunnittelun aloittaminen kartoittamalla jäsenjärjestöjen tarpeet Valmiussuunnittelun valmisteluun ei toimintavuonna riittänyt resursseja Yhteistyön tiivistäminen Suomen Kuntaliiton ja kuntien kanssa Toimintavuonna käytiin epävirallisia keskusteluja Suomen Kuntaliiton kanssa liiton pyrkimysten edistämiseksi. Kuntiin oltiin yhteydessä niillä alueilla, joilla järjestettiin NASTA-harjoitus. Lisäksi Mikkelin alueneuvottelukunta järjesti infotilaisuuden Pieksämäen kaupungin viranhaltijoille ja valtuutetuille sekä seurakunnan työntekijöille Yhteistyö liikenne- ja viestintäministeriön ja Pelastusopiston kanssa kriisiajan liikenteen polttonesteiden säännöstelytoimijoiden koulutuksessa ja rekisterin pitäminen koulutetuista Liikenteen polttonesteiden säännöstelykoulutuksen (LIPO) mahdollisuuteen oltiin erittäin tyytyväisiä. Kursseja järjestettiin kaksi, Oulussa ja Tampereella; NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 8 TOIMINTAKATSAUS 20089 1.1.6 Osallistuminen sisäisen turvallisuuden ohjelman ja turvallisuus- ja puolustuspoliittisen selonteon valmisteluihin Hallitus hyväksyi sisäisen turvallisuuden ohjelman Ohjelman tavoitteena on, että Suomi on Euroopan turvallisin maa vuonna Sisäisen turvallisuuden ohjelma on yksi hallituksen keskeisistä periaatepäätöksistä. Ohjelman toimeenpanoa ja seurantaa koordinoi sisäasiainministeriö. Sisäisen turvallisuuden ohjelman toimeenpanoon liittyen liitolle valmisteltiin toimenpideohjelma. Pääsihteeri kuuluu ohjelman järjestöyhteistyön seurantaryhmään. Turvallisuus- ja puolustuspoliittisen selonteon valmisteluja seurattiin. Selonteon sisältö valmistui YHTEISKUNNALLINEN VAIKUTTAVUUS 2 Naisten Valmiusliitto on nykyistä tunnetumpi STRATEGINEN TAVOITE 2.1 Onnistuttu toiminnassa ja viestinnässä TOIMENPITEET VUONNA Tiedottajan rekrytoiminen ja ulkoisen tiedotuksen terävöittäminen Liitto käytti osa-aikaisesti palkattua tiedottajaa neljän kuukauden ajan projektiluonteisesti messujen valmistelussa sekä tehostamaan ja terävöittämään tiedotusta. Tässä onnistuttiin. Internet-sivuilla otettiin käyttöön postituslista. Sille ilmoittautui toimintavuoden aikana 302 toimijaa. Postituslistalle lähetettiin viesti noin kuukausittain ajankohtaisista asioista. Ulkoinen tiedotus keskittyi valtakunnallisiin tapahtumiin ja LIPO-koulutukseen. Alueneuvottelukunnat vastasivat alueellisesta tiedottamisesta saaden tukea tiedottajalta Liiton näkyvyyden vahvistaminen: uusia ulkoisia tunnuksia Uusia tunnuksia ei taloudellisista syistä hankittu. Liiton lippalakit jaettiin kaikille NASTAharjoituksiin osallistuneille. Harjoituksissa otettiin käyttöön lilat liivit avainhenkilöille. Hihamerkkejä ja avainnauhoja myytiin Sotiemme veteraanit keräykseen osallistuminen Alueneuvottelukunnat osallistuivat keräykseen resurssiensa mukaan lipaskeräyksin liiton tempauspäivinä ja sekä myös järjestämällä mm. konsertteja, kirkkotilaisuuksia ja muotinäytöksiä. Keräykseen osallistuivat seuraavat alueneuvottelukunnat: Helsinki, Lappi, Kuopio, Vaasa ja Keski-Suomi. Kokonaistulos aluekeräyksestä oli euroa. Naisten Valmiusliiton osuus oli euroa eli % kokonaistuloksesta Infotilaisuudet naisvaltaisille tahoille liittotasolla Puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja pääsihteeri ovat toimintavuoden aikana osallistuneet useisiin tilaisuuksiin, joissa on esitelty liiton toimintaa Osallistuminen Turvallisuus ja puolustus 2008 messutapahtumaan Turvallisuus ja puolustus 2008 messut järjestettiin Lahdessa. Liiton osaston teemana olivat naisten mahdollisuudet ja valmiudet. Osaston paikka oli hyvä ja toteutus onnistunut. Hämeen alueneuvottelukunta huolehti esittelystä. Osastolla kävi noin 3000 vierasta, elämysviikonlopun (NASTA-harjoituksen) arvontaan osallistuneita oli noin Lisäksi liitto osallistui Turun ja Porin alueneuvottelukunnan toimesta Osaava Nainen messuille Turussa Valtakunnallisen turvallisuusseminaarin järjestäminen alueella Turvallisuusseminaari järjestettiin Jyväskylässä Agora Centerissä Henkinen kriisinkestävyys teemalla. Seminaari oli anniltaan erinomainen ja kuulijoita oli noin 80. Seminaarissa aiheesta alustivat professori Erkki Laatikainen, everstiluutnantti Torsti Sirén, dosentti Pia Olsson, toimittajaopiskelija Katja Sirviö sekä liiton puheenjohtaja, maaherra Anneli Taina Osallistuminen puolustusvoimien valtakunnallisiin paraateihin Paraateissa oltiin mukana osana lippulinnaa 4.6. Mikkelissä ja Turussa. NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 9 TOIMINTAKATSAUS 200810 YHTEISKUNNALLINEN VAIKUTTAVUUS 3 Koulutettuja naisia on varattu viranomaisten kriisiajan tehtäviin STRATEGINEN TAVOITE 3.1 Onnistuttu koulutuksessa ja rekrytoinnissa TOIMENPITEET VUONNA Naisten sitoutumismahdollisuuksista tiedottaminen Toimintavuonna valmisteltiin uusi, ns. mahdollisuuksien esite, johon on koottu naisten sitoutumismahdollisuudet. Esitettä jaettiin Turvallisuus ja Puolustus messuilla sekä alueneuvottelukuntien kautta NASTA-harjoitusten toteuttaminen: Kallavesj 08 ja Tammi 2008 Toimintavuonna järjestettiin jälleen kaksi suurta, naisille kohdennettua, Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen kanssa yhteistyössä toteutettua NASTA-harjoitusta. Kallavesj 08 harjoitus toteutettiin Siilinjärvellä Kuopion alueneuvottelukunnan toimesta. Se onnistui erinomaisesti ja sai paljon julkisuutta, harjoituksesta kerrottiin mm. MTV3:n Kymmenen Uutisissa. Osallistujia oli 200. Harjoituksen johti Irma Kärkkäinen (Sotilaskotiliitto ry). Tammi 2008 harjoitus toteutettiin Tammisaaressa Uudenmaan alueneuvottelukunnan toimesta. Sekin onnistui hyvin ja oli antoisa. Tutustumistilaisuus oli runsaslukuinen ja harjoitus sai mm. jutun FST:n kaksiin pääuutisiin lauantai-iltana. Osallistujia oli 218. Harjoituksen johti Sari Viirto (Maanpuolustusnaisten Liitto ry) NASTA-harjoitusten valmistelujen aloittaminen FOUGA 2009 ja TIKKA harjoitusten järjestelyt aloitettiin Vaasan ja Keski-Suomen alueneuvottelukunnissa. arviolta noin uutta naista. -> Toteuma selviää kun saadaan tiedot alueilta. YHTEISKUNNALLINEN VAIKUTTAVUUS 4 Alueneuvottelukuntien toiminta on aktiivista ja liiton tavoitteiden mukaista STRATEGINEN TAVOITE 4.1 Toiminta on innostunutta ja sitoutunutta TOIMENPITEET VUONNA Taloudellinen tuki alueneuvottelukunnille Liitto ohjasi osan saamistaan yleisavustuksista kannustavasti alueneuvottelukuntien toimintaan Liiton puheenjohtajien ja pääsihteerin vierailut alueneuvottelukunnissa toimintavuoden aikana Puheenjohtaja Anneli Taina osallistui Vaasan, Hämeen, Uudenmaan, Keski-Suomen ja Kuopion alueneuvottelukuntien järjestämiin tilaisuuksiin. Pääsihteeri Lotta Mertsalmi osallistui Hämeen, Turun ja Porin, Kymen, Oulun, Mikkelin, Kuopion, Lapin, Vaasan, Uudenmaan, Helsingin ja Keski-Suomen alueneuvottelukuntien toimintoihin Alueneuvottelukuntien seminaarit Liitto järjesti kolme koulutustilaisuutta, joissa osallistujat perehdytettiin liiton tavoitteisiin, toimintaan ja toimintaympäristöön: Jyväskylässä, 2.2. Rovaniemellä ja Tampereella. Tilaisuuksiin osallistui yhteensä 70 toimijaa. Alueneuvottelukuntien seminaari järjestettiin Padasjoella. Seminaariin osallistui 20 henkilöä alueneuvottelukunnista sekä liiton hallituksesta. Teemana oli ajankohtaiset asiat Alueneuvottelukuntien yhteistoiminnan tehostaminen Alueneuvottelukuntia kannustettiin yhteistoimintaan yli rajojen. Yhteistoiminta selviää liitteenä olevista alueiden toimintakertomusten tiivistelmistä Koulutettujen naisten määrän kasvattaminen 1800:lla aktiivisen alueneuvottelukuntien koulutustoiminnan kautta Alueneuvottelukuntien toimintakertomuksista käy ilmi, että toimintavuonna koulutettiin NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 10 TOIMINTAKATSAUS 200811 YHTEISKUNNALLINEN VAIKUTTAVUUS 5 Yhteistyö jäsenjärjestöjen kesken on avointa ja kehittävää STRATEGINEN TAVOITE 5.1 Vuorovaikutusta on tehostettu TOIMENPITEET VUONNA Jäsenjärjestöjen johdon neuvottelutilaisuuden järjestäminen Jäsenjärjestöjen puheenjohtajien neuvottelutilaisuus järjestettiin Helsingissä Yhteistyön kehittäminen jäsenjärjestöjen kesken Vuosikokouksia kierrätettiin halukkaiden jäsenjärjestön tiloissa. Liiton tiedotteita lähetettiin jäsenjärjestöille ja edelleen painotettiin hallituksen jäsenen vastuuta tiedottamisessa omalle järjestölleen. Muutamat jäsenjärjestöjen lehdet julkaisivat liittoa koskevia artikkeleja toimintavuonna. YHTEISKUNNALLINEN VAIKUTTAVUUS 6 Kansainvälinen naisten maanpuolustusosaaminen STRATEGINEN TAVOITE 6.1 Kansainvälisten yhteyksien vaaliminen TOIMENPITEET VUONNA Jatketaan yhteydenpitoa Pohjoismaiden ja Baltian maiden vastaavien järjestöjen kanssa, Itämerikonferenssi Epävirallisia yhteyksiä Pohjoismaiden ja Viron naisjärjestöjen kanssa on ollut eri yhteyksissä. Itämerikonferenssia ei järjestetty toimintavuonna Kesäpäivän järjestäminen rintamanaisille Ensimmäinen Naisten Valmiusliiton Rintamanaisten Liiton jäsenille järjestämä Kesäpäivätapahtuma toteutettiin Jyväskylässä. Siihen osallistui noin 330 rintamanaista ja palaute oli kiitollista. Tapahtuman järjestämisen helpottamiseksi tulevaisuudessa luotiin Rintamanaisten Kesäpäivän toimintamalli Vuoden 2009 Kesäpäivien järjestelyt aloitettiin Oulussa ja Mikkelissä. NAISTEN VALMIUSLIITTO RY 11 TOIMINTAKATSAUS 200812 Naisten Valmiusliiton toiminnan pohjalla ovat arvot Voima Yhdessä olemme enemmän. Yhteistyö ja yhteiset tavoitteet ovat tuloksellisen toimintamme perusta. Herkkyys Pidämme rikkautena ja voimavarana jäsenjärjestöjemme monipuolista toimintaa, perinteitä, tavoitteita ja ainutkertaisuutta. Toimintamme perustuu jäsenjärjestöjen ja suomalaisten naisten tarpeisiin ja on rehellistä ja toista ihmistä arvostavaa. Tahto Isänmaanrakkaus (isänmaallisuus) on toimintamme vahva pohja. Toimintamme on päämäärätietoista ja jokainen toiminnassamme mukana oleva tietää tavoitteemme ja mitä ne edellyttävät. Vaikutamme aktiivisesti meille tärkeisiin asioihin. Taito Toimintamme perustuu asiantuntemukseen ja osaamiseen, joita kehitämme jatkuvasti. Toimintamme on johdonmukaista, avointa ja luotettavaa. Olemme toiminnassamme oikeudenmukaisia ja tasapuolisia. Tekemisen riemu Toimitamme perustuu vapaaehtoisuuteen ja tarjoaa yhteenkuuluvaisuuden, onnistumisen ja ilon tunteita. Annamme tilaa uusille ajatuksille ja kannustamme kehittämään uutta. Uskallamme kukoistaa työssämme. Näillä turvaamme huomisen! Döbelninkatu Helsinki puh fax Samankaltaiset tiedostot
 NAISTEN VALMIUSLIITTO RY TOIMINTAKATSAUS 2007 YLEISTÄ Joukko suomalaisia maanpuolustus- ja turvallisuustyötä tekeviä järjestöjä perusti tammikuussa 1997 Naisten Valmiusliitto ry:n huolehtimaan yhteisestä Lisätiedot Toimintasuunnitelma ja talousarvio 2012 Reserviläisliiton hallituksen esitys liiton syyskokouksen käsittelyyn 19.11.2011
 Reserviläisliitto ry Toimintasuunnitelma ja talousarvio 2012 Reserviläisliiton hallituksen esitys liiton syyskokouksen käsittelyyn 19.11.2011 RESERVI maanpuolustuksemme perusta TOIMINTASUUNNITELMA VUODELLE Lisätiedot Päijät-Hä meen. Päijät-Hämeen Re ser vi läis pii ri ry:n tiedotuslehti 4/2007. RETKI SALPALINJALLE s.25. VESIJÄRVEN YMPÄRIAJO s.27
 Päijät-Hä meen Re ser vi läis pii ri ry:n tiedotuslehti 4/2007 Myös Päijät-Hämäläiset osallistuivat eri paikkakunnilla Suomen Sotaveteraaniliiton 50-vuotisjuhlatilaisuuksiin. Kuva Nastolasta. Padasjoen Lisätiedot RESERVILÄISLIITTO. - Reservin Aliupseerien Liitto ry KERTOMUS VUODEN 2011 TOIMINNASTA JA TALOUDESTA
 RESERVILÄISLIITTO - Reservin Aliupseerien Liitto ry KERTOMUS VUODEN 2011 TOIMINNASTA JA TALOUDESTA Liittohallituksen esitys Reserviläisliiton sääntömääräisen vuosikokouksen käsittelyyn 21.4.2012 KERTOMUS Lisätiedot rul VUOSIkertomus 2009
 rul VUOSIkertomus 2009 Suomen reserviupseeriliitto finlands reservofficersförbund ry SUOMEN RESERVIUPSEERILIITTO Liiton toiminta-ajatus Suomen Reserviupseeriliitto on reserviupseerien valmiuksia kehittävä Lisätiedot Reserviläisliiton. toimintasuunnitelma 2015
 Reserviläisliiton toimintasuunnitelma 2015 Luonnos 22.10.2014 2015 Helsinki, 6.10.2014 RESERVILÄISLIITON TOIMINTASUUNNITELMA 2015 1. Juhlavuosi ja uusi strategia Vuonna 2007 hyväksytyssä, RES 2015 -strategiassa Lisätiedot TOIMINTAKERTOMUS 2013
 Reserviläisliitto ry TASEKIRJA 31.12.2014 Reserviläisliitto ry Döbelninkatu 2 00260 HELSINKI Kotipaikka Y-tunnus 0224028-6 Tilinpäätös ja toimintakertomus tilikaudelta 01.01.2014-31.12.2014 Sivu No Toimintakertomus Lisätiedot Liittovaltuusto 21.4.2012. Yhdistyksen sääntöjen mukainen toimintakertomus 2011. Suomen Reserviupseeriliitto - Finlands Reservofficersförbund ry
 Liittovaltuusto 21.4.2012 Yhdistyksen sääntöjen mukainen toimintakertomus 2011 Suomen Reserviupseeriliitto - Finlands Reservofficersförbund ry 1 I SUOMEN RESERVIUPSEERILIITTO 2011 Vuonna 2011 Suomen Reserviupseeriliiton Lisätiedot Sisältö. Yhdistystiedote 5/2013 11.12.2013. Reserviläisliitto Suomen suurin maanpuolustusjärjestö 58. toimintavuosi
 Reserviläisliiton kunniapuheenjohtaja Mikko Pesälän muotokuva paljastettiin 5.12.2013 Helsingissä. Yhdistystiedote 5/2013 11.12.2013 Reserviläisliitto Suomen suurin maanpuolustusjärjestö 58. toimintavuosi Lisätiedot Kuulovammaisten Lasten Vanhempien Liitto ry TOIMINTA- KERTOMUS
 3/2010 CP-LEHTI Toimintakertomus 2009 2 SISÄLLYS CP-LEHTI 2010:3 SUOMEN CP-LIITTO ry Malmin kauppatie 26, 00700 Helsinki puh. 09-540 7540, fax 09-5407 5460 keskus avoinna klo 9.00 16.00 www.cp-liitto.fi, Lisätiedot Toimintakertomus 2010
 Prometheus-leirin tuki ry Toimintakertomus 2010 Hyväksytty hallituksen kokouksessa 6.3.2011 1 SISÄLLYSLUETTELO 1. YLEISTÄ... 3 2. HALLINTO... 3 2.1. Yleinen hallinto... 3 2.2. Kokoukset, seminaarit ja Lisätiedot Dragsvik 16. - 18.5.2014
 Tiedotelehti 1 / Huhtikuu Dragsvik 16. - 18.5.2014 Helene on 33. Nasta-harjoitus! Tässä tiedotelehdessä kerromme Helene 2014 -harjoitukseen liittyviä ohjeita. Lue se tarkoin, näin varmistat harjoituksellesi Lisätiedot TOIMINTAKERTOMUS 2003
 1 YLEISTÄ Vuosi 2003 oli Oulun seudun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta OSAKO:n kuudes toimintavuosi. Oulun seudun ammattikorkeakoulun Opiskelijat ry (OSAKO) perustettiin 5.12.1997. Perustamisasiakirjat Lisätiedot VUOSIKERTOMUS 2011. Suomen liike- ja virkanaisten liitto Finlands yrkeskvinnors förbund ry. Sisältö. 1. Puheenjohtajan katsaus
 Suomen liike- ja virkanaisten liitto Finlands yrkeskvinnors förbund ry VUOSIKERTOMUS 2011 Sisältö 1. Puheenjohtajan katsaus 2. Kansainvälinen toiminta ja yhteistyö 3. Kotimainen toiminta ja yhteistyö 3.1. Lisätiedot Asiakaslähtöisyys - jäsenkeskeisyys. Asiantuntemus - ammattimaisuus. Avoimuus - vuorovaikutus. Yhteishenki - sitoutuminen
 Asiakaslähtöisyys - jäsenkeskeisyys Asiantuntemus - ammattimaisuus Avoimuus - vuorovaikutus Yhteishenki - sitoutuminen Toimintakertomus 2006 1 Toimintakertomus 2006 Kiinteistöliitto lyhyesti 3 Toimitusjohtajan Lisätiedot TOIMINTAKERTOMUS 2004
 1 YLEISTÄ Vuosi 2004 oli Oulun seudun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta OSAKO:n seitsemäs toimintavuosi. Oulun seudun ammattikorkeakoulun Opiskelijat ry (OSAKO) perustettiin 5.12.1997. Perustamisasiakirjat Lisätiedot Pohjanpojan nettisivut avattu! Pohjois-Pohjanmaan Aluetoimiston kutsunnat 2010
 4/2010 POHJOIS-POHJANMAAN MAANPUOLUSTUSLEHTI 17.12.2010 Pohjanpojan nettisivut avattu! Pohjanpojan nettiversio osoitteessa www.pohjanpoika. net on avattu. Sivustolla on tietoa lehdestä, siellä voi lukea Lisätiedot A-KILTOJEN LIITTO RY VUOSIKERTOMUS VUODELTA 2010
 2 A-KILTOJEN LIITTO RY VUOSIKERTOMUS VUODELTA 2010 YLEISTÄ A-Kiltojen Liitto ry on vuonna 1968 perustettu päihdetoipujayhdistysten valtakunnallinen keskusjärjestö. A-Kiltojen Liiton tarkoituksena on toimia Lisätiedot Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto Nuva ry:n vuoden 2013 toimintakertomus
 Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto Nuva ry:n vuoden 2013 toimintakertomus Sisällysluettelo 1 YLEISTÄ 4 2 HALLINTO 4 2.1 LIITTOHALLITUS 5 2.1.1 Puheenjohtaja 5 2.1.2 Varapuheenjohtajat 5 2.1.3 Puheenjohtajisto Lisätiedot Toimintasuunnitelma 2010
 Suomen Rauhanturvaajaliitto ry Pitkäperäntie 16, 33480 Ylöjärvi www.rauhanturvaajaliitto.fi Hyväksytty liittokokouksessa Lahdessa 10.10.2009 Toimintasuunnitelma 2010 1. YLEISTÄ Liiton toimintaa ohjaavat Lisätiedot Liittohallitus 6.3.2014, 22, liite 5 Kevätliittokokous 12.4.2014, 6, liite 1 TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA 2013
 Liittohallitus 6.3.2014, 22, liite 5 Kevätliittokokous 12.4.2014, 6, liite 1 TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA 2013 1(25) Sisältö SISÄLTÖ... 1 1. YLEISTÄ... 2 2. LIITTOKOKOUKSET JA LIITTOHALLITUS... 2 3. HENKILÖKUNTA... Lisätiedot Sisältö. Yhdistystiedote 3/2015 15.6.2015
 Eduskunnan puhemies Eero Heinäluoman juhlapuhe keskeytettiin kolmesti aploodein liiton 60-vuotisjuhlassa 12.4 Baltic Queen -laivalla. Yhdistystiedote 3/2015 15.6.2015 Reserviläisliitto Suomen suurin maanpuolustusjärjestö Lisätiedot KRISTILLISDEMOKRAATIT TOIMINTAKERTOMUS 2012 SISÄLLYSLUETTELO
 KRISTILLISDEMOKRAATIT TOIMINTAKERTOMUS 2012 SISÄLLYSLUETTELO 1. YLEISTÄ 2. JOHDANTO 3. PRESIDENTINVAALIT 4. KUNTAVAALIT 5. EDUSKUNTARYHMÄN TOIMINTA 6. HALLITUSTYÖ JA SISÄASIANMINISTERIÖ 7. EUROPARLAMENTAARIKON Lisätiedot Kertomus yhdistyksen toiminnasta vuodelta 2008
 Suomen Ringetteliitto ry Hämeentie 105 A, 00550 HELSINKI www.ringette.fi JOHDANTO Ringette syntyi tyttöjen ja naisten yhteiseksi jääpeliksi Kanadassa 45 vuotta sitten. Suomeen pelin toi Juhani Juuso Wahlsten Lisätiedot Maanpuolustuskiltojen liitto ry. Tiedote 4-2012
 PÄÄTOIMITTAJA: Inga-Katriina Heinonen JAKELU: Kiltojen ja kiltapiirien toimihenkilöt, MPKL:n jäsenrekisterissä olevat sähköpostilliset kiltajäsenet, kiltalehtien toimitukset ja veljesjärjestöjen toiminnanjohtajat Lisätiedot 1. Puheenjohtajan katsaus 3 2. Toiminnan analyysi ja yhteenveto 4 3. Hallitus ja kehittämisryhmät 6 4. Lasten ja nuorten liikunta 8
 Toimintakertomus 2014 Sisällysluettelo 1. Puheenjohtajan katsaus 3 2. Toiminnan analyysi ja yhteenveto 4 3. Hallitus ja kehittämisryhmät 6 4. Lasten ja nuorten liikunta 8 4.1 KOLIKO, Koulun liikuntakoordinaattorit Lisätiedot Toimintasuunnitelma 2010
 1 Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liitto 2 3 4 Toimintasuunnitelma 2010 Hallituksen esitys 24.10.2009 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: wikipedia

text:
A valódi lepkék (Glossata) közé tartozó szemtakarós bordásmolyfélék (Bucculatricidae) palearktikus elterjedésű családjába egyetlen, ám roppant fajgazdag nemet sorolnak:
 szemtakarós bordásmoly (Bucculatrix Zeller, 1839 – közel 300 fajjal).
 A nemek nagy része az északi féltekén terjedt el, de Ausztráliában is sok faj él. Magyarországon 2005-ig 19 fajukat mutatták ki (Mészáros, 2005); 2011-re már 21-et (Pastorális, 2011). Apró lepkéik nagyon hasonlítanak a paránypillefélékhez (Nepticulidae). Hernyóik kezdetben aknáznak, később a levél felületén táplálkoznak (hámozgatják, illetve lyukakat rágnak bele).
 A lágy szárúak közül gyakori tápnövényeik:
 cickafark (Achillea sp.),
 üröm (Artemisia sp.);
 a fás szárúak közül pedig:
 éger (Alnus sp.),
 hárs (Tilia sp.),
 szil (Ulmus sp.).
 Magyarországi fajok
 Hazánkban viszonylag ismert képviselőjük a
 hársaknázó bordásmoly (Bucculatrix thoracella Thunberg, 1794) – általánosan elterjedt (Fazekas, 2001; Mészáros, 2005; Pastorális, 2011)
 További magyarországi fajok:
 fehérüröm-bordásmoly (Bucculatrix absinthii Gärtner) – az ország több pontjáról ismert (Horváth, 1997; Pastorális, 2011)
 szilaknázó bordásmoly (Bucculatrix albedinella Zeller, 1839) – általánosan elterjedt (Horváth, 1997; Fazekas, 2001; Pastorális, 2011)
 ezüstmintás bordásmoly (Bucculatrix argentisignella Herrich-Schäffer, 1855) – szórványos (Pastorális, 2011)
 ürömrágó bordásmoly (Bucculatrix artemisiella Herrich-Schäffer, 1855) – az ország több pontjáról ismert (Pastorális, 2011)
 galagonya-bordásmoly (Bucculatrix bechsteinella Bechstein & Scharfenberg, 1805) – általánosan elterjedt (Fazekas, 2001; Pastorális, 2011)
 selymes bordásmoly (Bucculatrix benacicolella Hartig, 1937 ) – sokfelé megtalálható (Pastorális, 2011)
 szulákrágó bordásmoly (Bucculatrix cantabricella Chrétien, 1898) – sokfelé megtalálható (Pastorális, 2011)
 égerrágó bordásmoly (Bucculatrix cidarella Zeller, 1839) – sokfelé megtalálható sokfelé megtalálható (Fazekas, 2001; Pastorális, 2011)
 cickafark-bordásmoly (Bucculatrix cristatella Zeller, 1839) – általánosan elterjedt (Pastorális, 2011)
 mogyorós bordásmoly (Bucculatrix demaryella Duponchel, 1840) – sokfelé megtalálható (Pastorális, 2011)
 mocsári bordásmoly (Bucculatrix frangutella Goeze, 1783) – általánosan elterjedt (Fazekas, 2001; Pastorális, 2011)
 homoki bordásmoly (Bucculatrix gnaphaliella Treitschke, 1833) – az ország több pontjáról ismert (Pastorális, 2011)
 déli bordásmoly (Bucculatrix herbalbella Chrétien, 1898) – szórványos (Pastorális, 2011)
 sziki bordásmoly (Bucculatrix maritima Stainton, 1851) – sokfelé megtalálható (Fazekas, 2001; Pastorális, 2011)
 fekete fejű bordásmoly (Bucculatrix nigricomella Zeller, 1839) – az ország több pontjáról ismert (Pastorális, 2011)
 feketeüröm-bordásmoly (Bucculatrix noltei Petry, 1912) – sokfelé megtalálható (Horváth, 1997; Fazekas, 2001; Pastorális, 2011)
 pannon bordásmoly (Bucculatrix pannonica Deschka, 1982) – szórványos (Pastorális, 2011)
 homályos bordásmoly (Bucculatrix ratisbonensis Stainton, 1861) – szórványos (Pastorális, 2011)
 erdei bordásmoly (Bucculatrix ulmella Zeller, 1848) – általánosan elterjedt (Fazekas, 2001; Pastorális, 2011)
 szilrágó bordásmoly (Bucculatrix ulmifoliae M. Hering), 1931 – sokfelé megtalálható (Pastorális, 2011)
 Névváltozatok
 szemtakarós-bordásmolyfélék
 szemtakarós bordásmolyok
 Források
 Mészáros, 2005: Mészáros Zoltán: A magyarországi molylepkék gyakorlati albuma
 Pastorális, 2011: Pastorális Gábor: A Magyarországon előforduló molylepkefajok jegyzéke. Microlepidoptera.hu 3: 37–136. (2011.09.30.) HU
 Fazekas, 2001: FAZEKAS IMRE: Somogy megye molylepke faunája
 Csóka, 2003: Csóka György: Levélaknák és levélaknázók. Agroinform Kiadó, Budapest. 192 old.
 Horváth, 1997: HORVÁTH Gyula János: Újabb adatok a Szigetköz lepke faunájának ismeretéhez
 Jegyzetek
 2
 Rovarcsaládok


text:
Navadni hren (znanstveno ime Armoracia rusticana, syn. Cochlearia armoracia) je trajnica iz družine križnic (Brassicaceae), kamor spadata npr. tudi gorčica in zelje. Rastlina verjetno izvira iz jugovzhodne Evrope in zahodne Azije, razširili pa so jo po vsem svetu. Zraste do višine 1,5 metra in jo gojijo predvsem zaradi velike bele korenine, čeprav so užitni tudi listi.
 Hren so poznali že v antiki - še danes je viden na stenskih freskah v Pompejih. Z njim se je v svojih spisih o poljedelstvu obširno ukvarjal tudi Kato. V srednji Evropi je hren znan od srednjega veka. V Slovenijo je prišel iz Rusije, od koder izvira tudi njegovo ime. Ko poper še ni bil splošno dostopen in dovolj poceni, je bil z gorčico edina ostra začimba v Evropi.
 Uporaba hrena v kulinariki
 V kulinariki se uporablja korenina. Preden se nareže ali nariba, je skoraj brez vonja, potem pa dobi značilen oster, pekoč vonj. Da nariban hren ne potemni, se mu pogosto doda malo limonovega soka. Oster vonj pri ribanju se lahko omili, če se da hren pred uporabo za nekaj časa v zmrzovalnik.
 Poleg hrena v naravni obliki (korenine) je danes v trgovinah na razpolago nariban, konzerviran hren in razne (bolj ali manj ostre) hrenove omake.
 Hren se dodaja k:
 pečenkam, narezkom, klobasam, hrenovkam – nariban hren
 rostbifu, kuhani govedini, jajcem – hrenove omake
 Uporaba hrena v ljudskem zdravilstvu
 Hren so že stari narodi uporabljali v zdravilstvu, predvsem svež hrenov koren kot sredstvo proti skorbutu, pri pljučnih, kožnih in mnogih drugih obolenjih. Uporabljali so tudi spomladanske mlade liste kot solato ker imajo oster okus in delujejo čistilno. Spomladanski listi so bogat izvor vitamina C. Preiskusi so pokazali da sveži listi vsebujejo spomladi od 292 do 405 mg askorbinske kisline in do 13,8 mg karotena. Oster okus hrena, zlasti korena, je vsebnost močno hlapljivega, alil-gorčičnega olja.
 Viri
 Ljubomir Grlić: Naše samoniklo jestivo bilje, Poljoprivredni nakladni zavod ZG- 1956
 Gööck Roland, Gewürze und Krauter von A - Z" (V svetu začimb in dišav), Založba Mladinska knjiga in HP Droga Portorož, Ljubljana, 1979
 Zunanje povezave
 Križnice
 Korenčnice
 Začimbe
 Zdravilne rastline
 Dodatki jedem
 Flora Slovenije
 Flora Evrope
 Rastline z belimi cvetovi in štirimi venčnimi listi


text:
Skøde baseret på muslimsk finansiering kunne ikke tinglyses
 Kendelse afsagt den 26. januar 2010.
 Amanah Kredit A/S
 Højesteret udtalte, at et betinget skøde baseret på muslimsk finansiering ikke kunne tinglyses, da skødets betingelser ikke var endelig fastsat.
 Amanah Kredit A/S havde anmeldt et skøde til tinglysning, som var betinget af købesummens endelige indfrielse. I et underliggende tillæg, der angav at supplere, men samtidig at gå forud for det betingede skøde, var handlen betegnet: ”Formindskende Musharaka med Ijara med henblik på endeligt skøde”. Formindskende Musharaka med Ijara er en islamisk låneform typisk anvendt ved huskøb. Idéen er, at banken/finansieringsselskabet køber det hus, kunden er interesseret i. Banken videresælger herefter huset til slutkunden, som hver måned betaler banken et beløb, hvoraf en del udgør betaling for ”en bid af huset”.
 Handelsvilkårene i det konkrete hussalg baserede sig på samme principper. Af det anmeldte skøde fremgik bl.a. kontantværdien af købesummen, og at beløbet forventedes endeligt indfriet efter 301⁄2 år. Af det underliggende aftalegrundlag, hvortil der var henvist i skødet, fremgik, at den løbende ydelse i låneperioden bestod af en indfrielsessum og en ”aftalebetaling”. Aftalebetalingen var fastsat efter et matematisk kursreguleringsprincip og udgjorde en faldende procentdel af den samlede ydelse. Den samlede årlige ydelse på boliglånet var fast, og betalingsprofilen mindede om et almindeligt annuitetslån.
 Tinglysningsdommeren afviste skødet fra tinglysning, hvilket landsretten stadfæstede, men med en anden begrundelse. Højesteret tiltrådte også, at skødet ikke kunne tinglyses.
 Amanah Kredit, som er Skandinaviens første finansieringsinstitut, der i overensstemmelse med de muslimske forskrifter tilbyder boliglån uden renter, ønskede med kæremålet at få afgjort, om den islamiske finansieringsmodel også kan anvendes i Danmark, som det er tilfældet i bl.a. England og USA. Amanah Kredit anførte navnlig, at der var indgået en bindende aftale om endelig overdragelse af ejendomsretten til ejendommen, at den endelige betingelse for ejendommens overdragelse (købesummens berigtigelse) fremgik af skødet, og at skødet alene skal angive de vigtigste dele af aftalen.
 Højesteret pegede på, at skødet ikke angav købesummens nominelle værdi, eller hvornår betaling kunne eller skulle ske, og at tillægget til skødet efter sit indhold angav at gå forud herfor. Højesteret pegede endvidere på, at det af tillæggets betingelse om forsikringsdækning fremgik, at der var aftalt en successiv overgang af ejendomsretten, idet Amanah Kredit efter totalskade uden genopførelse af ejendommen skulle udbetale en del af forsikringssummen til kunden ”svarende til Kundens andel af ejendommen”, hvilket ikke stemte overens med skødets betingelse om, at ejendommen blev solgt og skødet til kunden betinget af købesummens betaling. Skødet rummede derfor sådanne uklarheder, at dets indhold ikke kunne anses for endelig fastsat, og Højesteret tiltrådte, at skødet var afvist fra tinglysning. Højesteret bemærkede, at der ikke ved afgørelsen var taget stilling til, om ufravigelige regler i tinglysningslovens kapitel om pant ville være til hinder for tinglysning af skødet.
 Med disse grunde stadfæstede Højesteret herefter landsrettens afgørelse.
 Sidst opdateret: 08-12-2011


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
108 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/4. sēj.
 22000D0615(02)
 L 141/46 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 15.6.2000.
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 26/2000
 (2000. gada 31. marts),
 ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertificēšana)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas pielāgots ar Protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekono-
 mikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — “līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā
 (1) līguma II pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2000. gada 28. janvāra Lēmumu Nr. 4/
 2000 (1);
 (2) līgumā jāiekļauj Komisijas 1999. gada 26. aprīļa Regula (EK) Nr. 864/1999, ar ko nosaka atsevišķu
 piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos (2);
 (3) līgumā jāiekļauj Komisijas 1999. gada 16. jūlija Regula (EK) Nr. 1566/1999, ar kuru groza Regulu
 (EK) Nr. 194/97, ar ko nosaka atsevišķu piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas pro-
 duktos (3),
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54.r punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 194/97) pievieno šādus ievil-
 kumus:
 “— 399 R 0864: Komisijas 1999. gada 26. aprīļa Regula (EK) Nr. 864/1999 (OV L 108, 27.4.1999.,
 16. lpp.),
 — 399 R 1566: Komisijas 1999. gada 16. jūlija Regula (EK) Nr. 1566/1999 (OV L 184, 17.7.1999.,
 17. lpp.).”
 2. pants
 Autentiski ir Komisijas Regulu (EK) Nr. 864/1999 un Nr. 1566/1999 teksti islandiešu un norvēģu
 valodā, kuri jāpublicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā.
 (1) Vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī.
 (2) OV L 108, 27.4.1999., 16. lpp.
 (3) OV L 184, 17.7.1999., 17. lpp.
 ---pagebreak--- 11/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 109
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2000. gada 1. aprīlī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi
 saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (*).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.
 Briselē, 2000. gada 31. martā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs
 F. BARBASO
 (*) Nav norādītas nekādas konstitucionālās prasības.


text:
11 Tcu 282/2003
 Podle § 4 odst. 2 zákona č. 269/1994 Sb., o Rejstříku trestů, se do evidence Rejstříku trestů zaznamenají údaje o odsouzení občana České republiky M. K ., rozsudkem Okresního soudu v Görlitz, Spolková republika Německo, ze dne 15. 9. 2000, sp. zn. 3 Ds 954 Js 10748/00, a to pro trestný čin převádění cizinců podle § 92a odst. 1 č. 1 a 2 cizineckého zákona Spolkové republiky Německo a pro trestný čin úmyslné jízdy motorovým vozidlem bez řidičského oprávnění podle § 21 odst. 1 č. 1 zákona o silniční dopravě Spolkové republiky Německo a § 52 trestního zákoníku Spolkové republiky Německo, k trestu odnětí svobody v trvání dvou let a k trestu zákazu řízení motorových vozidel na dobu dvou let.
 Rozsudkem Okresního soudu v Görlitz, Spolková republika Německo, ze dne 15. 9. 2000, sp. zn. 3 Ds 954 Js 10748/00, jenž nabyl právní moci dne 15. 9. 2000, byl M. K. uznán vinným trestným činem převádění cizinců podle § 92a odst. 1 č. 1 a 2 cizineckého zákona Spolkové republiky Německo a trestným činem úmyslné jízdy motorovým vozidlem bez řidičského oprávnění podle § 21 odst. 1 č. 1 zákona o silniční dopravě Spolkové republiky Německo a § 52 trestního zákoníku Spolkové republiky Německo, za které byl odsouzen k trestu odnětí svobody v trvání dvou let a k trestu zákazu řízení motorových vozidel na dobu dvou let. Uvedené trestné činnosti se jmenovaný podle skutkových zjištění soudu dopustil tím, že na základě předchozí domluvy s jedním blíže neztotožněným českým státním příslušníkem a čtyřmi neznámými Vietnamci byl v noci z 21. na 22. 5. 2000 přepraven do D., kde u letiště převzal vozidlo značky Daimler-Chrysler a podle objednávky do něj poblíž státní hranice mezi Českou republikou a Německem u obce E. naložil 34 afghánských uprchlíků bez povolení k pobytu v Německu a během cesty s nimi do B. byl u K. zadržen hlídkou Spolkové ostrahy hranic. Za svůj podíl na přepravě osob mu byla přislíbena odměna ve výši 4.000,- DM.
 Dne 11. 12. 2003 pod sp. zn. 2453/2002-MO-M podalo Ministerstvo spravedlnosti České republiky podle § 4 odst. 2 zákona č. 269/1994 Sb., o Rejstříku trestů, Nejvyššímu soudu České republiky návrh na zapsání výše uvedeného odsouzení německého soudu do evidence Rejstříku trestů České republiky.
 Z podaného návrhu a z obsahu připojeného spisového materiálu vyplývá, že odsouzený je občanem České republiky, který byl odsouzen cizozemským soudem, přičemž odsouzení se týká skutku, který vykazuje znaky trestného činu i podle právního řádu České republiky (trestný čin nedovoleného překročení státní hranice podle § 171a českého trestního zákona korespondující trestnému činu převádění cizinců podle § 92a odst. 1 německého cizineckého zákona, oproti tomu jízda motorovým vozidlem bez řidičského oprávnění naplňující ve Spolkové republice Německo skutkovou podstatu trestného činu podle § 21 odst. 1 německého zákona o silniční dopravě zakládá v České republice pouze skutkovou podstatu přestupku proti bezpečnosti a plynulosti silničního provozu podle § 22 zákona o přestupcích). Tím jsou splněny formální podmínky ustanovení § 4 odst. 2 zákona o Rejstříku trestů.
 V posuzované věci jsou ovšem dány i podmínky materiální povahy. M. K. se pro finanční prospěch významným způsobem podílel na organizované ilegální přepravě velkého počtu cizinců přes státní hranici na území jiného státu. Jedná se o nebezpečnou a v současnosti velmi rozšířenou trestnou činnost, která zároveň poškozuje i zájmy České republiky. Pokud jde o druh trestu, byl mu uložen nepodmíněný trest odnětí svobody v nikoli zanedbatelné výměře. Lze tedy dovodit, že podmínky ustanovení § 4 odst. 2 zákona o Rejstříku trestů týkající se závažnosti činu a druhu uloženého trestu jsou splněny.


text:
Nr. L 196/ 10 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19 . 7 . 74
 ABKOMMEN
 zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Tunesien
 über die Lieferung von Weichweizen im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN
 einerseits,
 DIE REGIERUNG DER REPUBLIK TUNESIEN
 andererseits
 HABEN BESCHLOSSEN, dieses Abkommen zu schließen und haben dafür als Bevollmächtigte
 ernannt :
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN :
 DIE REGIERUNG DER REPUBLIK TUNESIEN :
 DIESE SIND WIE FOLGT ÜBEREINGEKOMMEN :
 Artikel 1 Es verpflichtet sich, mit größter Sorgfalt darüber zu
 wachen, daß bei der Vergabe der Seefracht die freie
 Im Rahmen ihres Programms für Nahrungsmittel Entfaltung eines angemessenen Wettbewerbs nicht be
 hilfe in Form von Getreide für das Jahr 1972/73 lie einträchtigt wird. Über Probleme, die sich in dieser
 fert die Europäische Wirtschaftsgemeinschaft — nach Hinsicht ergeben könnten, finden Konsultationen
 stehend „Gemeinschaft" genannt — der Republik gemäß Artikel IX statt.
 Tunesien — nachstehend „Empfängerland" ge
 nannt — unentgeltlich 10 000 t Weichweizen.
 Artikel V
 Artikel 11
 Das Empfängerland verpflichtet sich, die im Rahmen
 der Hilfe gelieferte Ware für Verbrauchszwecke zu
 Die Lieferungen erfolgen in loser Schüttung fob Ge verwenden und bei deren Verkauf auf seinem Markt
 meinschaftshäfen.
 die dort für Erzeugnisse vergleichbarer Qualität üb
 lichen Marktpreise anzuwenden.
 Artikel 111
 Der Erlös aus diesem Verkauf wird abzüglich der
 Seetransportkosten, der Versicherungskosten und der
 Die Verpflichtungen und Verantwortlichkeiten der normalen Vermarktungskosten auf dem Markt des
 Gemeinschaft und des Empfängerlandes, insbeson Empfängerlandes einem Sonderkonto bei der Zen
 dere betreffend die Lieferung und die Übernahme, tralbank dieses Landes gutgeschrieben, aus dem das
 sind im Anhang festgelegt, der Bestandteil dieses Ab oder die Entwicklungsvorhaben finanziert werden,
 kommens ist.
 die vom Empfängerland vorgeschlagen und von der
 Gemeinschaft genehmigt worden sind.
 Artikel IV
 Das Empfängerland verpflichtet sich, alle erforder Artikel VI
 lichen Vorkehrungen für die Beförderung und Ver
 sicherung der gelieferten Ware von den Verschif Die Vertragsparteien verpflichten sich, bei der Durch
 fungshäfen bis zu den Bestimmungsorten zu treffen. führung dieses Abkommens jegliche Beeinträchtigung
 ---pagebreak--- 19 . 7 . 74 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften Nr. L 196/ 11
 der normalen Struktur der einheimischen Produktion macht es der Kommission der Europäischen Ge
 und des internationalen Handels zu vermeiden. Sie meinschaften folgende Angaben :
 treffen zu diesem Zweck die erforderlichen Maßnah
 men, um sicherzustellen, daß die im Rahmen der 1 . spätestens 30 Tage nach Beendigung des Löschens
 Hilfe getätigten Lieferungen nicht an die Stelle der jeder Ladung: Ankunftshafen und Ankunftstag
 normalerweise ohne diese Lieferungen zu erwarten des Schiffes ; Art, Menge und Qualität der ge
 den Handelsgeschäfte treten, sondern zu diesen hin löschten Ware ; Zeitpunkt der Beendigung des
 zukommen. Das Empfängerland verpflichtet sich ins Löschens ;
 besondere, in der Zeit vom 1 . Juli 1973 bis zum
 30. Juni 1974 eine Mindestmenge von 85 000 t 2. alle drei Monate bis zur vollständigen Verwen
 Weichweizen oder eine entsprechende Menge Weich dung der im Rahmen der Hilfe gelieferten Men
 weizenmehl jeglicher Herkunft handelsmäßig einzu gen : verkaufte Mengen, Vermarktungsform, Ver
 führen. kaufspreise; übliche Vermarktungskosten auf
 dem Markt des Empfängerlandes ;
 Artikel VII
 3 . am 15 . Januar eines jeden Jahres bis zur völligen
 Das Empfängerland trifft alle zweckdienlichen Maß Auflösung des Sonderkontos :
 nahmen, um folgendes zu verhindern : a) Stand dieses Kontos (Eingänge und Ausgänge)
 zum 31 . Dezember des jeweiligen Vorjahres;
 — die Wiederausfuhr des im Rahmen der Hilfe ge
 lieferten Erzeugnisses sowie daraus hergestellter b) Stand der Durchführung des oder der Vor
 Erzeugnisse und Nebenerzeugnisse ; haben mit Angabe der bei diesem Stand
 durchgeführten Gesamtfinanzierung.
 — während eines Zeitraums von sechs Monaten
 nach der letzten Lieferung die kommerzielle oder
 nichtkommerzielle Ausfuhr von im Inland her
 Artikel IX
 gestellten Waren der gleichen Art wie das im
 Rahmen der Hilfe gelieferte Erzeugnis oder von Auf Antrag einer Vertragspartei konsultieren diese
 daraus hergestellten Erzeugnissen und Nebener einander in allen Fragen der Durchführung dieses
 zeugnissen. Abkommens .
 Artikel X
 Artikel VU1
 Dieses Abkommen ist in zwei Urschriften abgefaßt,
 Das Empfängerland verpflichtet sich, die Gemein jede in dänischer, deutscher, englischer, französischer,
 schaft über die Einzelheiten der Durchführung dieses italienischer und niederländischer Sprache, wobei
 Abkommens zu unterrichten. Zu diesem Zweck jeder Wortlaut verbindlich ist.
 ANHANG
 Tn Artikel III des Abkommens vorgesehene Bestimmungen
 Artikel 1 hen zu Lasten der Gemeinschaft oder werden ihr gutge
 schrieben und werden vor Abgang des Schiffes festge
 Die Lieferung ist zu dem Zeitpunkt erfolgt, zu dem die legt. Ihre Höhe und Modalitäten, die in dem Vertrag
 Ware in den Laderaum des Schiffes im Verladehafen zwischen dem Empfängerland und dem Verkehrsunter
 verbracht worden ist. Zu dem gleichen Zeitpunkt geht nehmer festgelegt sind, müssen zuvor zwischen dem
 die Gefahr von der Gemeinschaft auf das Empfänger Empfängerland und dem in Artikel 9 bezeichneten Be
 land über. vollmächtigten der Gemeinschaft vereinbart worden
 sein .
 Das Empfängerland übernimmt sämtliche nach Lieferung Artikel 2
 der Ware entstehenden Kosten, einschließlich Stauungs
 kosten und gegebenenfalls Kosten für Nivellieren und Die Gemeinschaft bezeichnet dem Empfängerland recht
 Einsacken. zeitig den oder die Verladehäfen, die in den einzelnen
 Häfen zu liefernden Mengen, den Zeitraum, in dem mit
 Etwaige Überliegegelder oder ein etwaiger Zuschlag für dem Verladen begonnen werden muß, und die tägliche
 rasches Verladen (dispatch money) im Verladehafen ge Verladeleistung.
 ---pagebreak--- Nr. L 196/ 12 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19 . 7. 74
 Artikel 3 In diesem Fall lagert die Ware auf Kosten und Gefahr
 Die Gemeinschaft muß bereit sein, die Ware an dem des Empfängerlandes bis zur Verladung dieser Rest
 aus den in Artikel 8 vorgesehenen Angaben hervorgehen menge oder bis zu dem Zeitpunkt, zu dem das Emp
 den Tag zu verladen, an dem das Schiff ladeklar sein fängerland schriftlich seinen Verzicht auf diese Rest
 muß. menge bekanntgibt.
 Artikel 4 Das Empfängerland muß die Gemeinschaft über den Be
 ginn des Verladens der Restmenge oder seinen Verzicht
 Bei Lieferung der Ware ist eine Unterschreitung der in auf die Restmenge innerhalb von höchstens 30 vollen
 Artikel I des Abkommens vorgesehenen Liefermenge um Tagen unterrichten, gerechnet von dem Zeitpunkt, zu
 5 °/o zulässig. dem mit der Verladung der Ware hätte begonnen wer
 den müssen.
 Artikel S
 Nach Verbringung der Ware an Bord unterrichtet die Bei Nichteinhaltung dieser Verpflichtung kann die Ge
 Gemeinschaft das Empfängerland unverzüglich über den meinschaft ihre in Artikel I des Abkommens vorgesehene
 Verladezeitpunkt und die bei der Verladung festgestellte Verpflichtung gegenüber dem Empfängerland als erfüllt
 betrachten.
 Menge und Qualität der Ware.
 Artikel 6 Artikel 8
 Das Empfängerland stellt der Gemeinschaft innerhalb Das Empfängerland bezeichnet der Gemeinschaft das
 des in Artikel 2 vorgesehenen Zeitraums ein Schiff zur Schiff, das die Ware befördern soll, mindestens 10 volle
 Verfügung, dessen Größe den normalen Lademöglich Tage vor dem voraussichtlichen Tag seiner Ankunft im
 keiten des Verladehafens entspricht. Hafen, möglichst jedoch volle 20 Tage vor diesem Da
 tum ; es teilt ihr dabei die voraussichtliche Frist mit, die
 Falls das Schiff nicht innerhalb des in Artikel 2 vorge nach diesem Zeitpunkt notwendig ist, bis das Schiff lade
 sehenen Zeitraums mit dem Verladen beginnen kann klar ist.
 und das Empfängerland die Gemeinschaft hiervon nicht
 spätestens zu dem Zeitpunkt schriftlich in Kenntnis ge Das Empfängerland macht dem Kapitän in der Charter
 setzt hat, zu dem das Schiff gemäß Artikel 8 hätte lade partie zur Auflage, die Gemeinschaft mindestens
 klar sein müssen, so kann die Gemeinschaft über die 72 Stunden vorher von dem voraussichtlichen Zeitpunkt
 Ware verfügen. der Ankunft des Schiffes im Verladehafen in Kenntnis
 zu setzen .
 In jedem Fall lagert die Ware auf Kosten und Gefahr
 des Empfängerlandes.
 Artikel 9
 Artikel 7
 Zur Durchführung der Bestimmungen dieses Anhangs
 Stellt das Empfängerland kein Seeschiff mit geeigneter benennt die Gemeinschaft einen Bevollmächtigten, des
 Tonnage bereit oder kann die zur Verladung auf ein sen Namen und Anschrift sie dem Empfängerland recht
 Schiff mit geeigneter Tonnage vorgesehene Menge aus zeitig mitteilt.
 Gründen, die nicht vom Willen der Gemeinschaft ab
 hängig sind, nicht vollständig an Bord verbracht wer Das Empfängerland benennt in jedem Verladehafen
 den, so wird die Restmenge zu den in diesem Anhang einen Empfangsberechtigten, dessen Namen und An
 vorgesehenen Bedingungen an Bord des nächstfolgenden schrift es der Gemeinschaft vor Durchführung des Ab
 Schiffes verbracht. kommens mitteilt.
 Mitteilung betreffend die Unterzeichnung des Lieferabkommens zwischen der
 Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Tunesien im Rahmen
 der Nahrungsmittelhilfe
 Das Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und Tunesien
 über die Lieferung von Weichweizen im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe, dessen
 Abschluß der Rat am 4. Juni 1974 beschlossen hat, ist am 5 . Juni 1974
 im Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften vom außerordentlichen und
 bevollmächtigten Botschafter und Präsidenten des Ausschusses der Ständigen Vertreter,
 Herrn Ulrich Lebsanft, sowie vom Generaldirektor für Entwicklung und Zusammenarbeit
 der Kommission der Europäischen Gemeinschaften, Herrn Hans-Broder Krohn,
 und im Namen der Regierung Tunesiens vom außerordentlichen und bevollmächtigten
 Botschafter und Leiter der Vertretung dieses Landes bei den Europäischen Gemein
 schaften, Herrn Ismael Khelil,
 in Brüssel unterzeichnet worden .


text:
Milenii: Mileniul I î.Hr. - Mileniul I - Mileniul al II-lea
 Secole: Secolul al II-lea - Secolul al III-lea - Secolul al IV-lea
 Decenii: Anii 150 Anii 160 Anii 170 Anii 180 Anii 190 - Anii 200 - Anii 210 Anii 220 Anii 230 Anii 240 Anii 250
 Ani: 201 202 203 204 205 - 206 - 207 208 209 210 211
 Evenimente
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 Decese
 206


type: legislation

text:
 16.10.2012
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 282/6
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 943/2012 VAN DE RAAD
 van 15 oktober 2012
 tot uitvoering van artikel 12, lid 1, en artikel 13 van Verordening (EU) nr. 356/2010 tot vaststelling van bepaalde specifieke beperkende maatregelen tegen sommige natuurlijke personen of rechtspersonen, entiteiten of lichamen, in het licht van de situatie in Somalië
 DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 356/2010 van de Raad (1), en met name artikel 12, lid 1, en artikel 13,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 De Raad heeft op 26 april 2010 Verordening (EU) nr. 356/2010 vastgesteld.
 (2)
 Het Sanctiecomité dat bij Resolutie 751 (1992) van de Veiligheidsraad van de Verenigde Naties betreffende Somalië is ingesteld, heeft op 11 juli, 25 juli en 23 augustus 2012 de lijst van personen en entiteiten die het voorwerp uitmaken van beperkende maatregelen geactualiseerd.
 (3)
 Bijlage I bij Verordening (EU) nr. 356/2010 moet derhalve dienovereenkomstig worden gewijzigd,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Afdeling I van bijlage I bij Verordening (EU) nr. 356/2010 wordt als volgt gewijzigd:
 1)
 Punt 11 wordt vervangen door de tekst in bijlage I bij deze verordening.
 2)
 De op de lijst in bijlage II vermelde personen worden toegevoegd.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Luxemburg, 15 oktober 2012.
 Voor de Raad
 De voorzitter
 C. ASHTON
 (1) PB L 105 van 27.4.2010, blz. 1.
 BIJLAGE I
 Tekst bedoeld in artikel 1, punt 1)
 „11.
 Jim’ale, Ali Ahmed Nur; (alias a) Jim’ale, Ahmed Ali, b) Jim’ale, Ahmad Nur Ali, c) Jim’ale, Sheikh Ahmed, d) Jim’ale, Ahmad Ali, e) Jim’ale, Shaykh Ahmed Nur)
 Geboortedatum: 1954. Geboorteplaats: Eilbur, Somalië. Nationaliteit: Somalië. Andere nationaliteit: Djibouti. Paspoort: A0181988 (Somalië), verstr. 23 januari 2011. Plaats: Djibouti, Republiek Djibouti. Datum van VN-aanwijzing: 17 februari 2012.
 Ali Ahmed Nur Jim’ale (Jim’ale) heeft leidende functies bekleed bij de vroegere Somalische Raad van islamitische rechtbanken, ook bekend als Unie van islamitische rechtbanken van Somalië, die als radicaal islamistisch werd beschouwd. De meest radicale elementen van de Unie van islamitische rechtbanken van Somalië gingen uiteindelijk op in de groep die bekend is onder de naam Al-Shabaab. Het Comité van de Veiligheidsraad van de Verenigde Naties dat is opgericht uit hoofde van de Resoluties 751 (1992) en 1907 (2009) betreffende Somalië en Eritrea (het „Sanctiecomité Somalië/Eritrea”) heeft Al-Shabaab in april 2010 op de lijst geplaatst van entiteiten waarop gerichte sancties van toepassing zijn. Al-Shabaab is door het Comité op de sanctielijst geplaatst als entiteit die handelingen verricht welke rechtstreeks of indirect de vrede, de veiligheid of de stabiliteit in Somalië bedreigen, onder meer, maar niet uitsluitend, handelingen die een bedreiging vormen voor de federale overgangsregering van Somalië.
 In het rapport d.d. 18 juli 2011 van de onder het Sanctiecomité Somalië/Eritrea ressorterende monitoringgroep (S/2011/433) wordt Jim’ale aangeduid als prominent zakenman en boegbeeld van het door Al-Shabaab gerunde handelsnetwerk voor houtskool en suiker, die profiteert van zijn goede relaties met Al-Shabaab.
 Jim’ale wordt beschouwd als een van de belangrijkste geldschieters van Al-Shabaab en zit ideologisch op dezelfde lijn als Al-Shabaab. Jim’ale heeft een doorslaggevende rol gespeeld als geldschieter en politieke steunpilaar van Hassan Dahir Aweys („Aweys”), die eveneens door het Sanctiecomité Somalië/Eritrea op de sanctielijst is geplaatst. De voormalige tweede man van Al-Shabaab, Emir Muktar Robow, was naar verluidt medio 2011 nog steeds politiek actief binnen Al-Shabaab. Het was Robow die Aweys en Jim’ale inschakelde om hun gedeelde doelstellingen te promoten en samen sterker te staan in de strijd om het leiderschap van Al-Shabaab die zich op dat moment afspeelde.
 Vanaf het najaar van 2007 heeft Jim’ale in Djibouti onder de naam Investors Group een bedrijf opgericht dat als dekmantel voor extremistische activiteiten fungeerde. Op korte termijn werd met het bedrijf beoogd extremistische activiteiten en wapenaankopen te financieren teneinde Somaliland te destabiliseren. Het bedrijf hielp bij het smokkelen van handwapens vanuit Eritrea, via Djibouti, naar het 5e district van Ethiopië waar extremisten het wapentransport in ontvangst namen. Medio 2008 leidt Jim’ale nog steeds de Investors Group.
 Vanaf eind september 2010 heeft Jim’ale ZAAD opgericht, een firma die geldovermakingen via mobiele telefoons regelt. Voor Al-Shabaab regelde hij een manier om de geldovermakingen anoniemer te maken doordat er geen identificatie geëist wordt.
 Eind 2009 stond Jim’ale te boek als exploitant van een hawalafonds waarmee hij zakat inde en aan Al-Shabaab ter beschikking stelde.
 Vanaf december 2011 werd er door niet-geïdentificeerde donoren uit het Midden-Oosten geld overgemaakt aan Jim’ale, die op zijn beurt financiële stromannen gebruikte om het geld aan Al-Shabaab te doen toekomen.
 In 2009 werkte Jim’ale met andere gelijkgestemden samen om de federale overgangsregering van Somalië te ondermijnen door niet aan de Somalische verzoeningsinspanningen deel te nemen. Vanaf eind 2011 ondersteunde Jim’ale Al-Shabaab actief door gratis communicatie, gebruik van voertuigen, voedselhulp en politiek advies aan te bieden en door via allerlei bedrijven fondsenwerving voor Al-Shabaab op te zetten.”
 BIJLAGE II
 Personen bedoeld in artikel 1, punt 2)
 1.
 Aboud Rogo Mohammed (alias a) Aboud Mohammad Rogo, b) Aboud Seif Rogo, c) Aboud Mohammed Rogo, d) Sheikh Aboud Rogo, e) Aboud Rogo Muhammad, f) Aboud Rogo Mohamed)
 Geboortedatum: 11 november 1960. Alternatieve geboortedata: a) 11 november 1967, b) 11 november 1969, c) 1 januari 1969. Geboorteplaats: Lamu Island, Kenia. Datum van VN-aanwijzing: 25 juli 2012.
 De zich in Kenia ophoudende extremist Aboud Rogo Mohammed bedreigt de Somalische vrede, veiligheid of stabiliteit door financiële, materiële, logistieke en/of technische ondersteuning te bieden aan Al-Shabaab, een entiteit die door het (bij Resolutie 751 (1992) betreffende Somalië en bij Resolutie 1907 (2009) betreffende Eritrea opgerichte) UNSC-comité op de lijst is geplaatst vanwege het verrichten van handelingen die een directe of indirecte bedreiging vormen voor de vrede, de veiligheid of de stabiliteit in Somalië.
 Aboud Rogo Mohammed is een extremistische Islamitische geestelijke die zich in Kenia ophoudt. Hij blijft in het kader van zijn campagne voor het aanzetten tot geweld in heel Oost-Afrika invloed op extremistische groepen in Oost-Afrika uitoefenen. Aboud Rogo houdt zich onder meer bezig met het werven van fondsen voor Al-Shabaab.
 Als voornaamste ideologische voorman van Al Hijra, voorheen bekend als het Muslim Youth Center, gebruikt Aboud Rogo Mohammed de extremistische groep als wegbereider voor het radicaliseren en het rekruteren van hoofdzakelijk Swahilisprekende Afrikanen teneinde gewelddadige militante activiteiten te verrichten in Somalië. In een reeks opruiende lezingen tussen februari 2009 en februari 2012 heeft Aboud herhaaldelijk opgeroepen tot gewelddadige verwerping van het Somalische vredesproces. Tijdens die lezingen riep Rogo herhaaldelijk op tot het gebruik van geweld tegen de troepen in Somalië van zowel de Verenigde Naties als de missie van de Afrikaanse Unie in Somalië (Amisom), en spoorde hij zijn gehoor herhaaldelijk aan om naar Somalië te reizen om deel te nemen aan de strijd van Al-Shabaab tegen de Keniaanse regering.
 Tevens licht Aboud Rogo Keniaanse Al-Shabaab-rekruten voor over de wijze waarop zij onopgemerkt kunnen blijven voor de Keniaanse autoriteiten en langs welke routes zij moeten reizen van Mombasa en/of Lamu naar Al-Shabaab-bolwerken in Somalië, met name Kismayo. Hij heeft voor tal van Keniaanse Al-Shabaab-rekruten de reis naar Somalië gefaciliteerd.
 In september 2011 wierf Rogo mensen in Mombasa (Kenia) aan om naar Somalië reizen, vermoedelijk om daar terroristische operaties uit te voeren. In september 2008 hield Rogo een fondsenwervingbijeenkomst in Mombasa om Al-Shabaab-activiteiten in Somalië te helpen financieren.
 2.
 Abubaker Shariff Ahmed (alias a) Makaburi, b) Sheikh Abubakar Ahmed, c) Abubaker Shariff Ahmed, d) Abu Makaburi Shariff, e) Abubaker Shariff, f) Abubakar Ahmed)
 Geboortedatum: 1962. Alternatieve geboortedatum: 1967. Geboorteplaats: Kenia. Locatie: Majengo-wijk, Mombasa, Kenia. Datum van VN-aanwijzing: 23 augustus 2012.
 Abubaker Shariff Ahmed is een leidende figuur bij het faciliteren van en het aanwerven van jonge Keniaanse moslims voor gewelddadig militantisme in Somalië, en heeft nauwe banden met Aboud Rogo. Hij verleent materiële steun aan extremistische groepen in Kenia (en elders in Oost-Afrika). Door zijn veelvuldige reizen naar Al-Shabaab-bolwerken in Somalië, zoals Kismayo, kan hij nauwe banden met hooggeplaatste Al-Shabaab-leden onderhouden.
 Tevens houdt Abubaker Shariff Ahmed zich bezig met het bijeenbrengen en beheren van fondsen voor Al-Shabaab, een entiteit die door het (bij Resolutie 751 (1992) betreffende Somalië en bij Resolutie 1907 (2009) betreffende Eritrea opgerichte) UNSC-comité op de lijst is geplaatst vanwege het verrichten van handelingen die een directe of indirecte bedreiging vormen voor de vrede, de veiligheid of de stabiliteit in Somalië.
 Abubaker Shariff Ahmed heeft in moskeeën in Mombasa ertoe opgeroepen dat jonge mannen naar Somalië reizen, extremistische daden stellen, voor Al-Qaida vechten en VS-burgers doden.
 Abubaker Shariff Ahmed werd eind december 2010 door de Keniaanse autoriteiten gearresteerd op verdenking van betrokkenheid bij de bomaanslag op een busstation in Nairobi. Abubaker Shariff Ahmed is tevens een voorman van een in Kenia gevestigde jeugdorganisatie in Mombasa die banden met Al-Shabaab onderhoudt.
 Vanaf 2010 hield Abubaker Shariff Ahmed zich bezig met aanwerven en faciliteren voor Al-Shabaab in de Majengo-wijk van Mombasa, Kenia.


type: caselaw

text:
 9.5.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 C 116/29
 Rikors ippreżentat fil-31 ta' Marzu 2008 — Gres La Sagra vs L-UASI — Ceramicalcora (VENATTO MARBLE STONE)
 (Kawża T-130/08)
 (2008/C 116/53)
 Lingwa tar-rikors: L-Ispanjol
 Partijiet
 Rikorrenti: Gres La Sagra, SL (Alamedada de la Sagra, Spanja) (rappreżentanti: T. Villate Consonni, avukat, u J. Calderón Chavero, avukat)
 Konvenut: L-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni)
 Parti oħra fil-proċeduri quddiem il-Bord ta' l-Appell ta' l-UASI: Ceramicalcora, SA (Alcora, Spanja)
 Talbiet tar-rikorrenti
 —
 Tannualla d-deċiżjoni tar-Raba' Bord ta' l-Appell ta' l-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni) (UASI) tat-30 ta' Jannar 2008 fil-każ R-1609/2006-4;
 —
 B'konsegwenza ta' dan l-annullament, tagħti l-applikazzjoni għat-trade mark 3109006, mhux biss għas-servizzi fil-klassi 39 (diġà mogħtija meta ġiet miċħuda l-oppożizzjoni B690695 fir-rigward ta' dawk is-servizzi, li issa saret res judicata), iżda wkoll għall-bqija tal-prodotti u servizzi koperti mill-applikazzjoni fil-klassijiet 19, 21 u 40, u
 —
 tikkundanna lill-UASI, u lill-partijiet l-oħra quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja, għall-ispejjeż ta' dawn il-proċeduri jekk ikunu kkontestati, u tiċħad it-talbiet ta' l-UASI u l-partijiet l-oħra quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Applikant għal trade mark Komunitarja: Gres La Sagra, SL.
 Trade mark Komunitarja kkonċernata: Trade mark figurattiva “VENATTO (irħam)” (applikazzjoni Nru 3 109 066) għal prodotti u servizzi fil-klassijiet 19, 21, 39 u 40.
 Proprjetarju tat-trade mark jew sinjal iċċitat fil-proċeduri ta' oppożizzjoni: CERAMICALCORA, SA.
 Trade mark jew sinjal iċċitat fl-oppożizzjoni: Trade mark Spanjola għas-sinjal “VENETO (céramicas)” (Nru 2 115 543; 2 056 688; 2 056 689 u 2 056 699) għal prodotti u servizzi fil-klassijiet 27, 19, 21 u 39 rispettivament.
 Deċiżjoni tad-Diviżjoni ta' l-Oppożizzjoni: Oppożizzjoni milqugħa parzjalment, Id-Diviżjoni ta' l-Oppożizzjoni iddeċidiet li kien hemm probabbiltà ta' konfużjoni fit-territorju rilevanti għall-oġġett u s-servizzi in kwistjoni fil-klassijiet 19, 21 u 40, iżda li ma kienx hemm tali probabbiltà ta' konfużjoni fir-rigward ta' dawk is-servizzi in kwistjoni fil-klassi 39.
 Deċiżjoni tal-Bord ta' l-Appell: Ċaħda ta' l-appell.
 Motivi invokati: Applikazzjoni żbaljata ta' l-Artikolu 8(1)(b) tar-Regolament (KE) Nru 40/94 dwar it-trade mark Komunitarja.


text:
 Avis juridique important
 |
 31989D0596
 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 13. Oktober 1989 über die Annahme von Verpflichtungen im Rahmen des Antidumpingverfahrens betreffend bestimmte serielle Punkt-Matrix-Drucker, die in der Gemeinschaft von NEC Technology Ltd und Star Micronics Manufacturing Ltd montiert werden (89/596/EWG) -
 Amtsblatt Nr. L 340 vom 23/11/1989 S. 0025 - 0026
 ***** ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 13. Oktober 1989 über die Annahme von Verpflichtungen im Rahmen des Antidumpingverfahrens betreffend bestimmte serielle Punkt-Matrix-Drucker, die in der Gemeinschaft von NEC Technology Ltd und Star Micronics Manufacturing Ltd montiert werden (89/596/EWG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2423/88 des Rates vom 11. Juli 1988 über den Schutz gegen gedumpte oder subventionierte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft gehörenden Ländern (1), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 10, nach Konsultationen in dem mit der genannten Verordnung eingesetzten Beratenden Ausschuß, in Erwägung nachstehender Gründe: A. Verfahren (1) Die Kommission erhielt im November 1988 einen Antrag von dem »Committee of European Printer Manufacturers (EURO PRINT)" im Namen von Herstellern, auf die der grösste Teil der Gemeinschaftsproduktion von seriellen Punkt-Matrix-Druckern (SIDM-Drucker) entfällt. Der Antrag enthielt genügend Beweismittel dafür, daß nach der Einleitung des Verfahrens gegenüber SIDM-Druckern mit Ursprung in Japan (2), das zum Erlaß der Verordnung (EWG) Nr. 3651/88 des Rates (3) zur Einführung endgültiger Antidumpingzölle auf die Einfuhren dieser Waren führte, mehrere Unternehmen in der Gemeinschaft SIDM-Drucker unter Bedingungen montierten, wie sie in Artikel 13 Absatz 10 der Verordnung (EWG) Nr. 2423/88 vorgesehen sind. Nach Konsultationen veröffentlichte die Kommission daraufhin im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften eine Bekanntmachung (4) über eine Untersuchung nach Artikel 13 Absatz 10 der genannten Verordnung gegenüber den SIDM-Druckern, die in der Gemeinschaft von Unternehmen montiert werden, die mit folgenden japanischen Herstellern verbunden sind, auf deren Einfuhren ein endgültiger Antidumpingzoll erhoben wird: - Brother Industries Ltd, - Citizen Watch Co. Ltd, - Fujitsu Ltd, - Juki Corporation, - Matsushita Electric Co., - NEC Corporation, - OKI Electric Industry Co. Ltd, - Seiko Epson Corporation, - Seikosha Co. Ltd, - Star Micronics Co. Ltd, - Tokyo Electric Company. B. Ergebnisse der Untersuchung (2) Die Untersucung ergab, daß Brother, Citizen, Fujitsu, Matsushita, OKI, Seikosha und TEC während des Untersuchungszeitraums den erforderlichen Anteil von 40 % an nichtjapanischen Teilen erreichten. Folglich wurden die geltenden Antidumpingzölle nicht auf die von diesen Unternehmen in der Gemeinschaft montierten Punkt-Matrix-Drucker ausgedehnt. Ferner boten Epson, Frankreich, und Epson, Vereinigtes Königreich, während des Verfahrens Verpflichtungen an, die von der Kommission mit Beschluß 89/543/EWG (1) angenommen wurden. (3) Im Falle von NEC und Star wurde nach gebührender Berücksichtigung der Umstände eines jeden Einzelfalls mit der Verordnung (EWG) Nr. 3042/89 des Rates (2) der mit der Verordnung (EWG) Nr. 3651/88 eingeführte Antidumpingzoll auf bestimmte Punkt-Matrix-Drucker ausgedehnt, die von diesen Unternehmen in der Gemeinschaft montiert wurden. C. Verpflichtung (4) NEC und Star haben inzwischen ebenfalls Verpflichtungen angeboten. Die Kommission prüfte in den Betrieben dieser Unternehmen nach, ob die Voraussetzungen entfallen sind, welche die Ausdehnung des Antidumpingzolls auf in der Gemeinschaft montierte Punkt-Matrix-Drucker mit Verordnung (EWG) Nr. 3042/89 gerechtfertigt hatten. Angesichts der angebotenen Verpflichtungen und der Ergebnisse der Nachprüfung sowie nach Konsultationen stellt die Kommission fest, daß die Veränderungen in den Bezugsquellen der verwendeten Teile und Werkstoffe, die Zusagen hinsichtlich der künftigen Lieferquellen und der anderen Aspekte der Montage- oder Fertigungsvorgänge der betreffenden Unternehmen in der Gemeinschaft ausreichen, um die Verpflichtungen anzunehmen - BESCHLIESST: Einziger Artikel Die von NEC Technology (UK) Ltd und Star Micronics Manufacturing Ltd angebotenen Verpflichtungen für serielle Punkt-Matrix-Drucker des KN-Code 8471 92 90, die in den Wirtschaftskreislauf der Gemeinschaft gebracht werden, nachdem sie dort von diesen Unternehmen montiert worden sind, werden angenommen. Brüssel, den 13. Oktober 1989 Für die Kommission Karel VAN MIERT Mitglied der Kommission (1) ABl. Nr. L 209 vom 2. 8. 1988, S. 1. (2) ABl. Nr. C 111 vom 25. 4. 1987, S. 2. (3) ABl. Nr. L 317 vom 24. 11. 1988, S. 33. (4) ABl. Nr. C 327 vom 20. 12. 1988, S. 8. (1) ABl. Nr. L 291 vom 10. 10. 1989, S. 57. (2) ABl. Nr. L 291 vom 10. 10. 1989, S. 52.


text:
62008CJ0002
 3 ta’ Settembru 2009 ( *1 )
 “VAT — Supremazija tad-dritt Komunitarju — Dispożizzjoni tad-dritt nazzjonali li tistabbilixxi l-prinċipju ta’ res judicata”
 Fil-Kawża C-2/08,
 li għandha bħala suġġett talba għal deċiżjoni preliminari skont l-Artikolu 234 KE, imressqa mill-Corte suprema di cassazione (l-Italja), permezz ta’ deċiżjoni tal-10 ta’ Ottubru 2007, li waslet fil-Qorti tal-Ġustizzja fit-2 ta’ Jannar 2008, fil-proċeduri
 Amministrazione dell’Economia e delle Finanze,
 komposta minn C. W. A. Timmermans, President tal-Awla, K. Schiemann (Relatur), P. Kūris, L. Bay Larsen u C. Toader, Imħallfin,
 wara li rat il-proċedura bil-miktub u wara s-seduta tat-22 ta’ Jannar 2009,
 għal Fallimento Olimpiclub Srl, minn G. Tinelli, avukat,
 għall-Gvern Taljan, minn I. Bruni, bħala aġent, assistita minn P. Gentili u W. Ferrante, avvocati dello Stato,
 għall-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej, minn E. Traversa u M. Afonso, bħala aġenti,
 wara li semgħet il-konklużjonijiet tal-Avukat Ġenerali, ippreżentati fis-seduta tal-24 ta’ Marzu 2009,
 It-talba għal deċiżjoni preliminari tirrigwarda l-applikazzjoni tal-prinċipju ta’ res judicata f’kawża dwar it-taxxa fuq il-valur miżjud (iktar ’il quddiem il-“VAT”).
 Din it-talba ġiet ippreżentata fil-kuntest ta’ kawża bejn Fallimento Olimpiclub Srl (Olimpiclub Srl fi stralċ, iktar ’il quddiem “Olimpiclub”) u l-Amministrazione dell’Economia e delle Finanze (administration de l’Économie et des Finances, iktar ’il quddiem l-“amministrazzjoni finanzjarja” dwar erba’ avviżi ta’ aġġustament tal-VAT mibgħuta lill-Olimpiclub għas-snin ta’ tassazzjoni mill-1988 sal-1991.
 L-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan (codice civile), intitolat “Awtorità ta’ res judicata ”, jipprovdi kif ġej:
 “Konklużjonijiet magħmula f’sentenzi li kisbu l-forza ta’ res judicata għandhom jorbtu lill-partijiet, lis-suċċessuri legali u l-aventi kawża tagħhom.”
 Dan l-Artikolu ġie interpretat mill-Corte suprema di cassazione (Qorti tal-Kassazzjoni) fis-sentenza tagħha Nru 13916/06 kif ġej:
 “[...] meta żewġ proċeduri bejn l-istess partijiet jirrigwardaw l-istess relazzjoni ġuridika u meta waħda minnhom ġiet konkluża permezz ta’ sentenza li akkwistat il-forza ta’ res judicata, il-konstatazzjonijiet hekk magħmula dwar din is-sitwazzjoni ġuridika jew dwar is-soluzzjoni tal-punti ta’ fatt jew ta’ dritt li jirrigwardaw punt fundamentali komuni għaż-żewġ kawżi, u li b’hekk jifformaw il-premessa loġika indispensabbli għad-deċiżjoni li tinsab fid-dispożittiv tas-sentenza, jipprekludu illi dan l-istess punt ta’ dritt, issa deċiż, jiġi eżaminat mill-ġdid, anki jekk il-proċeduri sussegwenti għandhom għanijiet differenti minn dawk li kienu s-suġġett u t-talbiet fl-ewwel proċeduri.”
 Olimpiclub, kumpannija b’responsabbiltà limitata li l-għanijiet tagħha huma l-kostruzzjoni u l-immaniġġjar ta’ faċilitajiet sportivi, hija s-sid ta’ kumpless sportiv li jinsab fuq art proprjetà tal-Istat Taljan. Fis-27 ta’ Diċembru 1985, flimkien mal-Associazione Polisportiva Olimpiclub (iktar ’il quddiem l-“Assoċjazzjoni”), assoċjazzjoni mingħajr skop ta’ lukru li kważi l-membri fundaturi kollha tagħha kellhom ukoll ishma f’Olimpiclub, hija kkonkludiet kuntratt li kien jippermetti lill-Assoċjazzjoni tuża l-kumpless sportiv kollu (iktar ’il quddiem il-“kuntratt ta’ kommodat”). Inkambju ta’ dan, l-Assoċjazzjoni kellha, l-ewwel nett, tħallas it-tariffa lill-Istat Taljan (ammont pagabbli għall-għoti tal-użu tal-art), it-tieni nett, tħallas kull sena ITL 5 miljuni għar-rimborż tal-ispejjeż standard annwali u, it-tielet nett, tittrasferixxi lil Olimpiclub id-dħul gross kollu tal-Assoċjazzjoni, li jikkonsisti fl-ammont totali tal-miżati annwali mħallsa mill-membri tagħha.
 Fl-1992, l-amministrazzjoni finanzjarja għamlet investigazzjonijiet dwar dan il-kuntratt ta’ kommodat u waslet għall-konklużjoni li l-partijiet f’dan il-kuntratt, permezz ta’ att formalment legali, fir-realtà, riedu esklużivament li tiġi evitata l-liġi sabiex jiksbu vantaġġ fiskali. B’hekk, Olimpiclub kienet ittrasferiet lill-assoċjazzjoni bla skop ta’ lukru l-ħlasijiet amministrattivi u maniġerjali kollha tal-kumpless sportiv ikkonċernat, filwaqt li bbenefikat mid-dħul li għamlet din l-assoċjazzjoni fil-forma ta’ miżati mħallsa mill-membri tagħha u, b’hekk ma ġietx suġġetta għall-VAT. Peress li l-amministrazzjoni finanzjarja għalhekk ikkunsidrat li l-kuntratt ta’ kommodat ma setax jiġi invokat kontra tagħha, hija attribwiet lil Olimpiclub id-dħul gross kollu tal-Assoċjazzjoni matul is-snin taħt investigazzjoni u konsegwentement, permezz ta’ erba’ avviżi ta’ aġġustament, ikkorreġiet id-dikjarazzjonijiet tal-VAT ippreżentati minn Olimpiclub għas-snin ta’ tassazzjoni mill-1988 sal-1991.
 Olimpiclub ippreżentat rikors kontra dawn l-avviżi quddiem il-Commissione tributaria provinciale di primo grado di Roma (Qorti Provinċjali tat-Taxxa tal-Prim’Istanza ta’ Ruma), li laqgħet dan ir-rikors, billi ddeċidiet li l-amministrazzjoni finanzjarja ma setgħetx teskludi l-effetti legali tal-kuntratt ta’ kommodat peress li ma kinitx ippruvat li l-eżistenza ta’ ftehim frodulenti.
 L-amministrazzjoni finanzjarja appellat minn din id-deċiżjoni quddiem il-Commissione tributaria regionale del Lazio (Qorti Reġjonali tat-Taxxa tal-Lazio), li kkonfermat l-imsemmija deċiżjoni. Skont din il-qorti, l-amministrazzjoni finanzjarja ma ppruvatx l-eżistenza ta’ intenzjoni frodulenti taż-żewġ partijiet li kkonkludew il-kuntratt ta’ kommodat, peress li r-raġunijiet li għalihom kien ġie konkluż dan il-kuntratt setgħu leġittimament ikunu minħabba l-fatt li ma kienx ekonomiku għal kumpannija kummerċjali li timmaniġġja dawk li huma essenzjalment attivitajiet sportivi.
 L-amministrazzjoni finanzjarja ppreżentat appell fil-Kassazzjoni minn din l-aħħar sentenza quddiem il-qorti tar-rinviju. Peress li sadattant Olimpiclub ġiet iddikjarata falluta, kien il-kuratur fil-proċeduri tal-istralċ li deher bħala konvenut fil-proċeduri fil-Kassazzjoni.
 Fil-kuntest ta’ dawn il-proċeduri, il-kuratur ibbaża ruħu fuq l-eżistenza ta’ żewġ sentenzi tal-Commissione tributaria regionale del Lazio li akkwistaw il-forza ta’ res judicata u li kienu jikkonċernaw avviżi ta’ aġġustament tal-VAT li saru wara l-istess investigazzjoni fiskali li tikkonċerna lil Olimpiclub, iżda relatati ma’ snin ta’ tassazzjoni oħra, jiġifieri s-sentenzi Nri 138/43/00 u 67/01/03, relatati, rispettivament, mas-snin ta’ tassazzjoni 1992 u 1987.
 Minkejja li dawn is-sentenza kienu jirrigwardaw snin ta’ tassazzjoni differenti, il-konstatazzjonijiet fihom u s-soluzzjonijiet mogħtija huma, skont l-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan li jistabbilixxi l-prinċipju ta’ res judicata, ta’ natura vinkolanti fil-kawża prinċipali.
 Mid-deċiżjoni tar-rinviju jirriżulta li, fi kwistjonijiet ta’ taxxa, il-qrati Taljani, meta jinterpretaw l-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan, minn dejjem baqgħu jaderixxu mal-prinċipju ta’ separazzjoni ta’ sentenzi finali, skont liema kull sena ta’ tassazzjoni tibqa’ awtonoma meta mqabbla ma’ oħrajn u tkun is-suġġett, bejn il-persuna taxxabbli u l-awtorità tat-taxxa, ta’ relazzjoni legali distinta meta mqabbla mas-snin ta’ tassazzjoni preċedenti u sussegwenti, b’tali mod li, meta kawżi relatati ma’ snin ta’ tassazzjoni differenti dwar l-istess taxxa (anki jekk jirrigwardaw kwistjonijiet simili) huma s-suġġett ta’ sentenzi separati, kull kawża tibqa’ awtonoma u d-deċiżjoni finali ma jkollha l-ebda forza ta’ res judicata fil-konfront tal-kawżi relatati mas-snin ta’ tassazzjoni oħrajn.
 Madankollu, dan l-approċċ ġie modifikat reċentement, b’mod partikolari minħabba l-abbandun tal-prinċipju ta’ separazzjoni ta’ sentenzi finali. Issa, id-deċiżjoni li tirriżulta f’sentenza mogħtija f’kawża, li fiha l-konstatazzjonijiet huma relatati ma’ kwistjonijiet simili, tista’ tiġi invokata f’kawża oħra, minkejja li l-imsemmija sentenza tkun relatata ma’ perijodu ta’ tassazzjoni differenti minn dak inkwistjoni fil-proċeduri li fihom ġiet invokata.
 Peress li ż-żewġ sentenzi msemmija fil-punt 10 ta’ din is-sentenza kkonstataw l-eżistenza ta’ raġunijiet ekonomiċi validi li jiġġustifikaw il-konklużjoni tal-kuntratt ta’ kommodat bejn l-Assoċjazzjoni u Olimpiclub, u peress li dawn kienu favur Olimpiclub, il-konvenut fil-kawża prinċipali sostna li l-appell fil-Kassazzjoni għandu jiġi ddikjarat bħala inammissibbli inkwantu huwa intiż sabiex jerġgħu jiġu deċiżi mill-ġdid l-istess kwistjonijiet ta’ fatt u ta’ dritt.
 Huwa fid-dawl ta’ dawn il-fatturi li l-qorti tar-rinviju tqis li hija marbuta bl-imsemmija sentenzi, li juru b’mod definittiv li l-kuntratt ta’ kommodat huwa verament legali u mhux frodulenti. Madankollu, hija tirrileva li dan jista’ jipprekludiha milli teżamina l-kawża prinċipali fid-dawl tar-regoli Komunitarji u tal-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja dwar il-VAT, b’mod partikolari tal-kawża tal-21 ta’ Frar 2006, Halifax et (C-255/02, Ġabra p. I-1609), u eventwalment milli tikkonstata l-eżistenza ta’ abbuż ta’ dritt.
 Il-qorti tar-rinviju tikkunsidra b’mod partikolari s-sentenza tat-18 ta’ Lulju 2007, Lucchini (C-119/05, Ġabra p. I-6199), li fiha l-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li d-dritt Komunitarju jipprekludi l-applikazzjoni ta’ dispożizzjoni ta’ dritt nazzjonali bħall-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan, li jistabbilixxi l-prinċipju ta’ res judicata, inkwantu l-applikazzjoni tagħha tostakola l-irkupru ta’ għajnuna mogħtija mill-Istat bi ksur tad-dritt Komunitarju. Hija ssostni li din is-sentenza donnha turi ċerta tendenza fil-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja sabiex l-awtorità tal-prinċipju ta’ res judicata tibda tiġi kkunsidrata b’mod relattiv u sabiex tali prinċipju ma jiġix ikkunsidrat sabiex tiġi rrispettata s-supremazija tad-dispożizzjonijiet tad-dritt Komunitarju u sabiex jiġi evitat kunflitt bejniethom. F’dan ir-rigward il-qorti tar-rinviju tirreferi għas-sentenzi tal-1 ta’ Ġunju 1999, Eco Swiss (C-126/97, Ġabra p. I-3055); tat-28 ta’ Ġunju 2001, Larsy (C-118/00, Ġabra p. I-5063); tas-7 ta’ Jannar 2004, Wells (C-201/02, Ġabra p. I-723), u tat-13 ta’ Jannar 2004, Kühne & Heitz (C-453/00, Ġabra p. I-837).
 Peress li l-ġbir tal-VAT għandu rwol importanti fil-kompożizzjoni tar-riżorsi proprji tal-Komunità Ewropea, il-qorti tar-rinviju tistaqsi jekk il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tesiġiex li ma tiġix irrikonoxxuta l-awtorità vinkolanti ta’ sentenza nazzjonali li tkun saret, bis-saħħa tal-liġi nazzjonali, res judicata. Fil-kawża prinċipali, l-applikazzjoni tal-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan jista’ ma jippermettix l-implementazzjoni sħiħa ta’ regola li tipprojbixxi l-użu abbużiv tad-dritt kif żviluppat mill-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja dwar il-VAT bħala strument li jiggarantixxi l-applikazzjoni sħiħa tas-sistema Komunitarja tal-VAT. F’dan ir-rigward, din il-qorti qed tirreferri għas-sentenza Halifax et, iċċitata iktar ’il fuq.
 Kien f’dawn iċ-ċirkustanzi li l-Corte suprema di cassazione ddeċidiet li tissospendi l-proċeduri quddiemha u li tagħmel lill-Qorti tal-Ġustizzja d-domanda preliminari segwenti:
 “Id-dritt Komunitarju jipprekludi l-applikazzjoni ta’ dispożizzjoni tad-dritt nazzjonali, bħall-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan, intiża sabiex tistabbilixxi l-prinċipju ta’ res judicata, meta din l-applikazzjoni twassal għal riżultat li jmur kontra d-dritt Komunitarju, b’mod illi jġib fix-xejn l-applikazzjoni tiegħu, anki f’setturi differenti minn dak tal-għajnuna mill-Istat (fir-rigward ta’ liema teżisti s-sentenza [...] Lucchini [, iċċitata iktar ’il fuq] u, b’mod partikolari, fil-qasam tal-VAT u ta’ abbuż ta’ dritt imwettaq bil-għan li jiġi indebitament evitat il-ħlas ta’ taxxa, b’mod partikolari fid-dawl tal-kriterju ta’ dritt nazzjonali, hekk kif interpretat mill-ġurisprudenza tal-[Corte suprema di cassazione], skont liema, fi kwistjonijiet ta’ taxxa, ir-res judicata f’kawża partikolari, meta din tirrigwarda punt fundamentali komuni ma’ kawżi oħra, għandha, fir-rigward ta’ dan il-punt, effett vinkolanti, anki jekk il-konstatazzjonijiet mwettqa f’dan il-każ jirreferu għal perijodu ta’ tassazzjoni differenti?”
 Il-qorti tar-rinviju tistaqsi, essenzjalment, jekk id-dritt Komunitarju jipprekludix l-applikazzjoni, f’ċirkustanzi bħal dawk inkwistjoni fil-kawża prinċipali, ta’ dispożizzjoni ta’ dritt nazzjonali bħall-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan f’kawża dwar il-VAT li tirrigwarda sena ta’ tassazzjoni li għaliha l-ebda sentenza ġudizzjarja definittiva għadha ma ngħatat, fejn din id-dispożizzjoni timpedixxi lil din il-qorti milli tikkunsidra r-regoli tad-dritt Komunitarju dwar il-prattiki abbużivi marbuta mal-imsemmija taxxa.
 L-ewwel nett għandu jiġi enfasizzat li, sabiex tingħata risposta għal din id-domanda, mhuwiex rilevanti li l-qorti tar-rinviju ma tatx raġunijiet iddettaljati li minħabba fihom kien hemm inċertezzi dwar jekk il-kuntratt ta’ kommodat kienx verament legali u mhux frodulenti.
 Olimpiclub ibbażat ruħha fuq il-prinċipju ta’ res judicata, kif interpretat fis-sistema legali Taljana u deskritt fil-punt 13 ta’ din is-sentenza, sabiex issostni li l-konstatazzjoni li l-kuntratt tal-kommodat kien legali u mhux frodulenti, li saret fis-sentenzi preċedenti relatati ma’ perijodi ta’ tassazzjoni differenti, hija vinkolanti u definittiva.
 F’dan ir-rigward, għandha tiġi mfakkra l-importanza li għandu l-prinċipju ta’ res judicata, kemm fis-sistema legali Komunitarja kif ukoll fis-sistemi legali nazzjonali. Fil-fatt, sabiex jiġu ggarantiti kemm l-istabbiltà tal-liġi u tar-relazzjonijiet ġuridiċi kif ukoll l-amministrazzjoni tajba tal-ġustizzja, huwa essenzjali li ma jkunx possibli li jitqajmu dubji dwar deċiżjonijiet ġudizzjarji li jkunu saru definittivi wara li jkunu ntużaw il-mezzi kollha disponibbli għal appell jew wara li jkun skada t-terminu previst għal appell sabiex dawn is-sentenzi ma jistgħux jiġu kkontestati iktar (sentenzi tat-30 ta’ Settembru 2003, Köbler, C-224/01, Ġabra p. I-10239, punt 38 u tas-16 ta’ Marzu 2006, Kapferer, C-234/04, Ġabra p. I-2585, punt 20).
 Għaldaqstant, id-dritt Komunitarju ma jimponix fuq qorti nazzjonali l-obbligu li ma tapplikax ir-regoli interni tal-proċedura li jikkonferixxu l-awtorità ta’ res judicata lil deċiżjoni, anki jekk li kieku jsir hekk, dan jippermetti li jiġi rimedjat ksur tad-dritt Komunitarju mid-deċiżjoni inkwistjoni (ara s-sentenza Kapferer, iċċitata iktar ’il fuq, punt 21).
 Fin-nuqqas ta’ regoli Komunitarji dwar dan is-suġġett, ir-regoli dwar l-implementazzjoni tal-prinċipju ta’ res judicata jaqgħu fi ħdan is-sistema legali interna tal-Istati Membri skont il-prinċipju ta’ awtonomija proċedurali ta’ dawn tal-aħħar. Madankollu, dawn ma għandhomx ikunu inqas favorevoli minn dawk li jikkonċernaw azzjonijiet simili ta’ natura interna (prinċipju ta’ ekwivalenza) u lanqas ma għandhom jiġu applikati b’mod li fil-prattika, l-eżerċizzju tad-drittijiet mogħtija mis-sistema legali Komunitarja jsir impossibbli jew eċċessivament diffiċli (prinċipju ta’ effettività) (ara, f’dan is-sens, is-sentenza Kapferer, iċċitata iktar ’il fuq, punt 22).
 Is-sentenza Lucchini, iċċitata iktar ’il fuq, mhijiex tali li tqajjem dubju dwar l-analiżi esposta hawn fuq. Fil-fatt, din is-sentenza kienet tikkonċerna sitwazzjoni verament partikolari li fiha kienu kkontestati prinċipji li jirregolaw it-tqassim ta’ kompetenzi bejn l-Istati Membri u l-Komunità dwar għajnuna mill-Istat, u l-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej kellha kompetenza esklużiva sabiex teżamina l-kompatibbiltà ta’ dispożizzjoni nazzjonali ta’ għajnuna mill-Istat mas-suq komuni (ara, f’dan is-sens, is-sentenza Lucchini, iċċitata iktar ’il fuq, punti 52 u 62). Din il-kawża ma tqajjimx kwistjonijiet simili ta’ tqassim ta’ kompetenzi.
 F’din il-kawża, id-domanda iktar speċifika hija jekk l-interpretazzjoni tal-prinċipju ta’ res judicata li għalih il-qorti tar-rinviju tagħmel riferiment, skont liema, fil-kawżi ta’ natura fiskali, ir-res judicata f’kawża partikolari, sakemm tirrigwarda punt fundamentali komuni għal kawżi oħrajn, għandha, fuq dan il-punt, karattru vinkolanti, anki jekk il-konstatazzjonijiet li jkunu saru f’din il-kawża jirrigwardaw perijodu ta’ tassazzjoni differenti, hija kompatibbli mal-prinċipju ta’ effettività.
 F’dan ir-rigward, għandu jitfakkar li l-Qorti tal-Ġustizzja diġà ddeċidiet li kull każ fejn titqajjem il-kwistjoni dwar jekk dispożizzjoni proċedurali nazzjonali tirrendix impossibili jew eċċessivament diffiċli l-applikazzjoni tad-dritt Komunitarju għandu jiġi analizzat billi jittieħed inkunsiderazzjoni r-rwol ta’ din id-dispożizzjoni fil-proċedura kollha, fl-iżvolġiment tagħha u l-karatteristiċi partikolari tagħha, quddiem id-diversi qrati nazzjonali. F’din il-perspettiva, hemm lok li jittieħdu inkunsiderazzjoni, jekk ikun neċessarju, il-prinċipji li fuqhom hija bbażata s-sistema ġudizzjarja nazzjonali, bħalma huma l-ħarsien tad-drittijiet tad-difiża, il-prinċipju ta’ ċertezza legali u l-iżvolġiment korrett tal-proċedura (sentenza tal-14 ta’ Diċembru 1995, Peterbroeck, C-312/93, Ġabra p. I-4599, punt 14).
 Għaldaqstant għandha tiġi eżaminata b’mod iktar partikolari jekk l-interpretazzjoni hawn fuq imsemmija tal-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan tistax tiġi ġġustifikata għall-ħarsien tal-prinċipju ta’ ċertezza legali, fid-dawl tal-konsegwenzi li jirriżultaw mill-applikazzjoni tad-dritt Komunitarju.
 F’dan ir-rigward, għandu jiġi kkonstatat, kif tagħmel wara kollox il-qorti tar-rinviju stess, li l-imsemmija interpretazzjoni mhux biss tipprekludi lil deċiżjoni ġudizzjarja li tkun saret res judicata milli tiġi kkontestata, anki jekk din id-deċiżjoni tirriżulta fi ksur tad-dritt Komunitarju, iżda tipprekludi wkoll milli tiġi kkontestata, fil-każ ta’ stħarriġ ġudizzjarju dwar deċiżjoni oħra tal-awtorità fiskali kompetenti dwar l-istess persuna suġġetta għat-taxxa jew taxxabbli, iżda fir-rigward ta’ sena oħra fiskali, kull konstatazzjoni li tirrigwarda punt fundamentali komuni li jinsab f’sentenza ġudizzjarja li akkwistat il-forza ta’ res judicata.
 Tali applikazzjoni tal-prinċipju ta’ res judicata għalhekk tfisser li, fil-każ fejn id-deċiżjoni ġudizzjarja li saret definittiva hija bbażata fuq interpretazzjoni tar-regoli Komunitarji dwar il-prattiki abbużivi dwar il-VAT li tmur kontra d-dritt Komunitarju, l-applikazzjoni inkorretta ta’ dawn ir-regoli tirriżulta għal kull sena finanzjarja ġdida, mingħajr ma jkun possibbli li tiġi kkorreġuta tali interpretazzjoni żbaljata.
 F’dawn iċ-ċirkustanzi, għandu jiġi konkluż li tali ostakoli wiesa’ għall-applikazzjoni effettiva tar-regoli Komunitarji dwar il-VAT ma jistgħux jiġu ġġustifikati b’mod raġonevoli bil-prinċipju ta’ ċertezza legali u għalhekk għandhom jiġu kkunsidrati bħala li jmorru kontra l-prinċipju ta’ effettività.
 Konsegwentement, ir-risposta għad-domanda magħmula għandha tkun li d-dritt Komunitarju jipprekludi l-applikazzjoni, f’ċirkustanzi bħal dawk fil-kawża prinċipali, ta’ dispożizzjoni ta’ dritt nazzjonali bħall-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan f’kawża dwar il-VAT li tirrigwarda sena ta’ tassazzjoni li għaliha tkun għadha ma ngħatat l-ebda sentenza ġudizzjarja definittiva inkwantu timpedixxi lill-qorti nazzjonali adita b’din il-kawża milli tikkunsidra regoli tad-dritt Komunitarju dwar il-prattiki abbużivi marbuta mal-imsemmija taxxa.
 Id-dritt Komunitarju jipprekludi l-applikazzjoni, f’ċirkustanzi bħal dawk fil-kawża prinċipali, ta’ dispożizzjoni ta’ dritt nazzjonali bħall-Artikolu 2909 tal-Kodiċi Ċivili Taljan (codice civile) f’kawża dwar it-taxxa fuq il-valur miżjud li tirrigwarda sena ta’ tassazzjoni li għaliha tkun għadha ma ngħatat l-ebda sentenza ġudizzjarja definittiva inkwantu timpedixxi lill-qorti nazzjonali adita b’din il-kawża milli tikkunsidra regoli tad-dritt Komunitarju dwar il-prattiki abbużivi marbuta mal-imsemmija taxxa.