type: wikipedia

text:
Sv. Antun Padovanski, rođen kao Fernando Martins de Bulhões (Lisabon, 1195. – Arcella kod Padove, 13. lipnja 1231.), portugalski katolički svećenik, franjevac i svetac.
 Životopis
 Rani život
 Antun Padovanski rodio se 1195. godine u Lisabonu, glavnom gradu Portugala. Krsno mu je ime bilo Fernando Martins de Bulhões ili Fernando Martim de Bulhões e Taveira Azevedo (ovisno o izvorima). Ostavivši svijet i stupivši u red sv. Franje, dobio je ime Antun, a jer je umro u talijanskom gradu Padovi i tu počivaju njegovi ostaci, dobio je naslov Padovanski. U rodnom Portugalu je štovan kao Santo António de Lisboa (sv. Antonio Lisabonski).
 Njegovi roditelji, otac Martin i majka Marija, bili su plemićkog roda, no kako su bili pravi bogobojazni kršćani, više su cijenili krijepost nego plemstvo. Krijepost su nastojali svome sinu ucijepiti u srce revnije nego išta drugo. Mladi Ferdinand u ranoj svojoj mladosti učio se znanju i pobožnom životu u svećenika stolne lisabonske crkve. Već u petnaestoj godini odlučio je posvetiti se Bogu, pa stupi u samostan Augustinaca kraj Lisabona. Budući da radi čestih posjeta rodbine nije mogao naći pravi mir i u miru Boga svoga, kako je želio, premjeste ga na njegovu molbu u Koimbru u samostan sv. Križa istih redovnika. Koliko je god nastojao svim marom, da što više znanja steče iz knjiga sv. Pisma i crkvenih Otaca, toliko je opet svom dušom bio prionuo uz usrdnu molitvu i samozataju. Nakon osam godina svoga boravka u Koimbri zarediše ga za svećenika.
 Redovništvo
 Don Pedro, infant portugalski, donese u Koimbru ostatke petorice misionara iz reda sv. Franje, sv. Bernarda i njegovih drugova, koji su početkom godine 1220. poginuli mučeničkom smrću u Maroku. Ugledavši ove sv. ostatke usplamti željom, da postane redovnikom sv. Franje te da i on prolije svoju krv i podnese mučeničku smrt za vjeru. Već u ljetu 1220. godine stupio je u samostan Manje braće u Olivares kod Koimbre. Iz poštovanja spram sv. Antun pustinjaka, komu je tamošnja kapelica bila posvećena, uzeo je ime Antun. U poniznosti i jednostavnosti srca otpočeo je svoj novicijat, a uz to je brižljivo krio svoju učenost. Kako si je uzeo za uzor sv. Antuna pustinjaka, obavljao je uz svoje molitve i pokornička djela.
 U to opet usplamti željom, da ode k nevjernicima i da im naviješta sv. vjeru. Klečeći molio je svoje glavare, neka ga puste k Maurima u Afriku, da im pripovijeda. U prosincu 1220. god. dobije dozvolu od svoga provincijala.Odmah pošto je stao na afričku obalu i počeo propovijedati, obolio je te je morao natrag u Španjolsku.
 Odlazak u Italiju
 Lađu, na kojoj je htio natrag, odnesoše vjetrovi drugim putem te lađa stade na sicilijanskoj obali kod grada Mesine. Groznica kroz četiri mjeseca i silni napori na uzburkanom moru posvema oslabiše sv. Antuna, ali po malo se oporavljao kod svoje braće; osobito ga veselila nada, da će oko Duhova 1221. god. vidjeti svog duhovnog oca sv. Franju u Assisu, kamo je ovaj svetac sazvao skupštinu svojih sinova franjevaca. Iza Uskrsa krenuo je sv. Antun na put iz Mesine u Assis.
 Tom zgodom puno je razgovarao sa sv. Franjom. Ovi razgovori napuniše ga utjehom i pouzdanjem; osobito ga se dojmila jednostavnost i usrdna ljubav spram Boga u sv. Franje. S toga odluči ostati u Italiji i ne vraćati se u Španjolsku. Radi dugotrajne bolesti i naporna puta izgledao je veoma slabo; na skupštini ničim nije pokazao svoje naobrazbe; tako su ga držali i boležljivim i neukim. Zaludu je molio razne glavare samostana, neka ga prime makar na najniže poslove. Napokon se sažali brat Gracijan, provincijal u Romagni, te pristupi sv. Antunu i zapita ga, je li svećenik. Svetac odvrati da jest; na to ga uze k sebi i postavi u samostan Montepaolo, neka ondje šestorici braće laika čita sv. misu. Tu je ostao devet mjeseci u strogoj pokori, a vazda je krio i svoje znanje i Božja nadahnuća.
 U to se sastadoše franjevci sa sličnim mladim redovnicima dominikancima u samostanu Forli blizu Montepaolo. Gvardijan naredi sv. Antunu, neka otvori govorom skupštinu. On ponizno posluša nalog, uspe se i govori tako rječito i učeno, da se svi zadiviše. Bio je tu i provincijal, pa kad upozna u svecu divne sposobnosti, učenost i poniznost, imenuje ga propovjednikom u Romagni. Dočuo to i sv. Franjo radovao se i počeo cijeniti sv. Antuna tako, te mu dao punomoć, da po čitavoj Italiji propovijeda. A i bio je sv. Antun stvoren za propovjednika. Uz dostojanstvenu i ugodnu vanjštinu, uz jak i mio glas dao mu Bog izvrsnu pamet; naukom i molitvom tako je bio prodro u sv. Pismo, da je pravi smisao sv. knjiga lako i snažno razvijao. Samim svojim životom živio je Evanđelje.
 U ono doba širila se krivovjerno manihejstvo pod raznim imenima Valdenga, Albigenza, Patarena, Katara. Svetu i oduševljenu riječ svetog Antuna pratio je Gospodin izvanrednim znakovima, rijetkim čudesima. Sjeverna Italija i južna Francuska bile su polje djelovanja svečeva. Na tisuće bi se zgrnulo oko njegove propovjedaonice, tako te je često pod vedrim nebom naviještao riječ Božju. Bezbroj ih je obratio što u propovijedi, što u ispovijedaonici, što u razgovoru.
 Krajem 1222. god. posla ga sv. Franjo u Verceli, da tamo kod slavnog opata Tome uči mistično bogoslovlje. Iza pet mjeseci pozva ga isti svetac u Bolognu kao učitelja bogoslovije; tako je prvi učitelj bogoslovije iz reda sv. Franje baš sv. Antun. U istoj službi bi poslan 1224. god. u Montpellier. Tu napisa svoje govore o poslanicima 278 na broju. Kasnije je djelovao protiv krivovjeraca u Tulsi, u Puyu kao gvardijan, u Limogesu kao čuvar provincije za južnu Francusku, svuda predavajući bogosloviju i propovijedajući evanđelje.
 4. listopada 1226. god. umire sv. Franjo. Na Duhove sljedeće godine bi sazvana opća skupština franjevaca, da izpropaberu vrhovnoga glavara. Na njoj je bio i sv. Antun. Red je tada dobio vrsnoga glavara Ivana Parentija, a sv. Antun u svojoj 32. godini postade provincijalom proširene bolonjske provincije u sjevernoj Italiji; povjerene krajeve revno je obilazio, u njima žarko propovijedao, čuda tvorio i red proširio. Postoji predaja da je Trst i neke druge istarske gradove pohodio sv. Antun Padovanski, koji je 1229. godine kao lombardski provincijal prošao ovuda osnivajući samostane. Predaja kaže da je na putu u Goricu skrenuo u Trst, a možda i u neke druge gradiće na zapadnoj obali Istre.
 God. 1230. bi opet sazvana opća skupština svih franjevaca, da se posavjetuju o obavezi nekih pravila reda sv. Franje. Odlučeno je da se pošalje izaslanstvo papi Grguru IX. Papa Grgur IX. odredi tri mjeseca do odluke. Kako je i sv. Antun bio odabran za to izaslanstvo, ostade u Rimu četiri mjeseca.
 Smrt
 Mjeseca studenog 1230. god., kada se stvar riješila, vrati se sv. Antun iz Rima s blagoslovom sv. Oca u svoj omiljeni grad Padovu, da nastavi svoj apostolski rad.
 Ali već 13. lipnja 1231. svrši on svoj blagoslovni rad. Umire u Arcelli kod Padove u svojoj 36. godini. Braća njegova pokopaše ga na njegovu želju u padovanskoj crkvi svete Marije Veće. Već u svibnju 1232. godine uvrsti ga papa Grgur IX. u Svece. Redovnici sv. Franje odmah počeše pripreme oko gradnje crkve u Padovi na čast sv. Antunu Padovanskom. Crkva se dogradi 1263. godine; u travnju iste godine bude posvećena i u nju moći sv. Antuna prenesene. Ovu je svečanost uzveličao svojom prisutnošću tadanji general reda sv. Bonaventura. Ovaj dade otvoriti lijes sv. Antuna i svi se zadiviše, kada su vidjeli istrulo tijelo samo jezik cijel i rumen, kako je ostao sve do dana današnjega.
 Nova saznanja
 God. 1981. provedena su znanstvena ispitivanja posmrtnih ostataka u sklopu postupka potvrde njihove autentičnosti, pri čemu su provedena antropometrijska mjerenja, popis kostiju, patološko-anatomska, mikrobiološka i radiološka ispitivanja. Antropometrijom je utvrđeno da je sv. Antun Padovanski bio tamnokos, tamnih obrva, izduženog i uskog lica, upalih očiju, a na temelju dugačkih ruku i visine od oko 170 cm utvrđena je pripadnost atlantomediteranskom tipu osobe. Potvrđena je pripadnost lubanje (pronađene 1330. bez donje čeljusti), donje čeljusti i kosti trupa ostatku kostura i sukladnost njihovih zglobnih površina. Ispitivanjem zubala i drugih organskih sustava utvrđeno je da je preminuo u dobi između 35 i 40 godina, a unatoč tragovima karijesa i pokazateljima mogućeg razvoja temporomandibularne artroze (koja je, zajedno s jakim otiscima žvačnih mišića na čeljusnim kostima medicinska potvrda Antunovih govorničkih sposobnosti), stomatološko-radiološkim ispitivanjima zaključeno je kako je, s obzirom na okolnosti, zubalo u trenutku smrti bilo u izvrsnom stanju. Također, potvrđeni su i zapisi prema kojima je svetac bolovao od hidropsije, pretpostavlja se zbog izgladnjivanja ili neredovite prehrane.
 Čudotvorac
 Razna čuda
 Malo je svetaca u katoličkoj Crkvi, po kojima je Bog tvorio tolika i tako izvanredna čuda kao što je tvorio po sv. Antunu i na njegov zagovor.
 Sv. Antun proživio je svoju mladost u Portugalu i nije se bavio učenjem jezika. Ipak je u svojim propovijedima tako lijepo govorio talijanski i francuski te se činilo, da je te jezike učio od mladosti. Jedna gospođa jednom je željela slušati propovijedi sv. Antuna, ali joj to nije dozvolio njen suprug. Ona je otišla na gornji kat na prozor i tu je posve jasno čula propovijed, iako je sv. Antun propovijedao cijeli sat daleko. Kad je to kazala svome mužu i on se svojim ušima o tome osvjedočio, obrati se i rado je slušao riječ Božju.
 Druga jedna gospođa htjede na svaki način slušati propovijed sv. Antuna i ostavi svoje dijete samo kod kuće. Dijete kao dijete upade u kotao pun vrele vode. Kad se vratila kući nađe dijete u vreloj vodi, gdje se igra. Očito je sam Bog po svome ugodniku očuvao dijete o sigurne smrti.
 Opet druga gospođa vrativši se s propovijedi svečeve nađe u kolijevki mrtvo dijete. Odmah otrči k svecu i zavapi za pomoć. Sv. Antun reče joj gospodinove riječi iz sv. Evanđelja: Idi, sin tvoj živi. I doista nađe kod kuće dijete, kako se sa svojim prijateljima igra. Iza jedne propovijedi svetog Antuna tako se pokajao jedan grješnik da je stao glasno plakati. Ode sv. Antunu, da se ispovijedi, ali ne može od suza. Kad to vidje svetac, reče mu, neka ode, napiše svoje grijehe i njemu ih donese. Čim svetac pogleda napisane grijehe, iščeznuše sva slova. Po tom su i on i grješnik upoznali, da su grijesi oprošteni.
 Radi silnog svijeta propovijedao jednom sv. Antun pod vedrim nebom, kad se u čas pojave crni oblaci uz grmljavinu i gromove. Slušatelji su gledali kako da izmaknu oluji, a svetac ih sve zaustavi i reče im, neka se ništa ne boje, jer oni neće pokisnuti. I doista cijela okolina bi natopljena jakom kišom, a na slušatelje ne padne ni kap.
 Propovijed ribama
 Kako je bilo rečeno u doba sv. Antuna haralo je manihejsko krivovjerje pod raznim imenima, koje je već sv. Augustin sjajno pobijao. U toj nevolji podiže Bog u Crkvi svojoj sv. Franju i sv. Dominika i njihovim redovima jake stupove; oni su krivovjerce snažno pobijali učenošću, propovijedanjem i molitvom. Tu se osobito isticao sv. Antun. Osobito je od toga krivovjerja bio zaražen grad Rimini. Revni biskupi ovoga grada molili su u pape revnih misionara. Kad je u tom poslu tamo prispio sv. Antun, pobojaše se krivovjerci i nagovoriše puk, neka ga ne slušaju. I doista kod propovijedi sv. Antuna nije bilo drugih do nekoliko žena i staraca. Uza sve to svom revnošću je propovijedao naš svetac, tako te kad to začuše odmetnici, odluče da ga pogube. Čuvši za to sv. Antun povuče se u samoću, molio je i postio, ne bi li Bog omekšao srce zavedenog puka. Okrijepljen molitvom i postom ode na obalu, te vikne ribama iz sveg glasa: Dođite, nerazumne ribe, da čujete riječ Gospodina, koji vas je stvorio, na sramotu ljudima, koji zatvaraju uši i srce glasu Božjem i ostaju u bludnji. Mnogo se bilo sabralo i ljudi, što iz radoznalosti, što da se narugaju. A gle! Istom što je svetac progovorio, uzdrma se more i silan broj riba svake vrsti i veličine dopliva k obali i uzdiže po koji put glavu, poreda se mirno u polukrugu sve dalje i dalje, pa pozorno i mirno slušaše riječ sv. Antuna. Svijet je bio kao zapanjen i gledao, što će se sada zbiti. Na to prozbori svetac: Hvalite, ribe, Gospodina, slavite svoga stvoritelja, zahvaljujte mu, što vam je za stan dao neizmjernu vodu s mnogim zakloništima protiv nepogoda, što vam je dao jasnu i prozirnu vodu, da vidite svoje putove te izbjegnete neprijateljima svojim. Taj Bog blagoslovio vas je kod stvorenja i pripravio vam izobilja hrane, nadario vas plodonošću za umnožavanje vašega potomstva. Hvalite Bogu nad tolikim izvrsnostima i slobodi, koju vam je poklonio. Vas je stvoritelj od svakog gospodstva živih, u općem potopu vas je uzdržao na životu. Vašom pomoću je Bog svome proroku Joni dao trodnevni boravak i iscijelio slijepoga Tobiju. Vi ste dale Gospodinu porez za njega i njegove učenike. Vi ste hrana pokornicima, koji se uzdržavaju od mesa. Vašeg mesa htjede Gospodin jesti, da tako neoborivo dokaže istinitost svoje ljudske naravi i svoga uskrsnuća. Da, sam je Gospodin hodao po vašoj vodi povrh vaših glava; on je od ribara učinio svoje apostole i ribare ljudi; s toga vas je toliko ugnao u njihove mreže.
 Čudoviti putovi sv. Antuna
 Često puta, pojavio se, sv. Antun na dalekim mjestima tako, da nije ostavio mjesta, na kojem je bio. Mnoge su osobe izjavile, da im je se svetac u snu pojavio i opomenuo ih, neka ispovijede grijehe, za koje je samo Bog znao. Jednom je propovijedao u glavnoj crkvi u Montpelieru i sjeto se, da nije nikoga bio odredio mjesto sebe kod braće, da pjeva svečani gradual. Žalostan radi toga nasloni se glavom na propovjedaonicu i u isti čas bio je među braćom svojom i pjevao. Tako je Bog na sv. Antunu obnovio čudo što se zbilo i sa sv. Ambrozijem. O ovom svecu pripovijeda se, da je jednom kod mise na oltaru u Milanu kao usnuo i u isto doba bio kod sprovoda sv. Martina u Tursu.
 Dok je sv. Antun bio u Padovi, okriviše njegova oca Martina radi umorstva, te bi on s cijelom obitelji odveden u tamnicu i stavljen pred sud, a to s toga, jer se u njegovu vrtu našlo jedno mrtvo tijelo, koje su razbojnici tamo bacili. Svetac po objavi Božjoj saznade za pogibelj, u kojoj mu se otac nalazio, te zamoli glavare svoje, da ga puste iz samostana, a anđeo ga odnese u Lisabon. Odmah sutradan ode pred suca i zamoli ga, neka mu oca oslobode, jer nije nipošto kriv za umorstvo. Kad ga sudac ne htjede poslušati, zatraži lješinu ubijenoga. Sluga Božji zapovjedi mrtvome u ime Isusa, neka ustane i pred svima kaže, da nije njegovoj smrti kriv ni otac ni itko iz obitelji očeve. Tada mrtvac ustade i izjavi, da Martin i njegova družina nije ni u čemu skrivila njegovoj smrti. Iza ovih riječi mrtvac opet usne. Tako je sv. Antun povratio dobar glas ocu i obitelji. Na to je sv. Antun ostao jedan dan u Lisabonu i onda ga u noći anđeo opet odnese u Padovu.
 Još jednom je naš svetac ovako čudno putovao u Lisabon poradi svoga oca. Kako je ovaj bio poštenjak, vjerovao je svijetu i kroz više godina upravljajući kraljevskim novcem nije tražio svake namire. S toga bi protiv njega podignuta istraga. Budući da nije mogao o svemu položiti točnih računa, bio je u pogibelji, da plati silne svote. Svetac je i ovo saznao po objavljenju Božjem i opet je po anđelu preko noći otišao u Lisabon te kazao, kuda je sve rabio kraljevski novac otac njegov tako točno jasno, te je ovaj bio riješen optužbe. Svetac se opet vrati u istim načinom u svoj samostan.
 Sv. Antun s malim Isusom
 Svoju snagu pri obraćanju grješnika crpio je sv. Antun od Boga izvanrednim načinom. Jednoga dana propovijedaše u Camposampieru. Onda ga k sebi pozove jedan građanin i dade mu sobicu na sami, da može mirno razmatrati i znanošću se baviti. Svetac je svu noć probdio u molitvi. Kad je taj građanin obilazio kuću, da razvidi, da li je sve u redu, pogleda iz radoznalosti u sobicu sv. Antuna kroz prozor i vidje ga, kako u rukama drži i grli krasno djetešce. Tu pojavu ne mogaše građanin sebi objasniti. Djetešce se javi sv. Antunu i reče, da je Isus. Iza molitve opazi sv. Antun onog građanina i zabrani mu govoriti o tome, što je vidio i čuo, dokle god on živi. Taj dobri građanin održa svoju riječ i istom iza smrti svečeve razglasi to viđenje maloga Isusa, kako se sad obično i slika sv. Antun.
 Proricanja
 Kao gvardijan u samostanu u Puyu susretne sv. Ante nekog bilježnika, poznata kao raskalašenog grješnika. Sv. Ante skine kapicu pred njim i
 pokloni mu se s velikim poštovanjem. Bilježnik misleći, da mu se svetac ruga, zaprijeti mu se mačem radi uvrede. Svetac odvrati, da mu nije ni na kraj pameti bilo, da ga naruži, nego da ga iskreno poštiva, jer će on jednom biti mučenik za vjeru Isusovu; ujedno ga zamoli, ne bi li se i njega sjetio u svojim mukama. Bilježnik se hladno osmjehnu, ali uskoro se ispuni proročanstvo sv. Ante. Jedan biskup zaputi se u Palestinu, da propovijeda saracenima, a onaj bilježnik u pratnji biskupa tako se oduševi u revnosti, da je i sam počeo propovijedati našu sv. vjeru. Radi toga raspale se tvrdoglavi saraceni, uhvate ga i tri dana grozno mučiše, dok u mukama ne svrši život. Na samrti ispripovjedi što mu je sv. Ante prorekao i izjavi, da ga moraju držati za velikog proroka.
 Jednom zamole sv. Antuna da reče nadgrobno slovo na sprovodu nekog lihvara, koji je krivičnim načinom bio stekao silno bogatstvo. Svoj govor otpoče riječima iz sv. Evanđelja; Gdje je vaše blago tamo će biti i vaše srce. Na koncu govora reče pokojnikovoj rodbini, neka otvore sanduke pokojnika i tamo će naći njegovo srce. I doista otišavši kući i otvorivši sanduke nađu među novcima još vruće srce pokojnog lihvara.
 Strah nečistih duhova
 Jednoga dana propovijedaše sv. Ante u Puy-u. Za propovijedi pristupi sotona u liku glasonoše k jednoj gospođi i reče joj, neka odmah ode s propovijedi, jer da su joj sina dušmani napali i ubili. Ali svetac odmah opazi varku sotone, dovikne gospođi, neka se ne uznemiruje, jer joj je sin potpuno zdrav i taj glasonoša da je nečisti duh. Tako je i bilo, ter ovaj iščezne kao dim.
 Kako je naš izvanredni ugodnik Božji svakom riječi neumorno kršio vlast nečistoga duha na zemlji, upotrijebio je nečisti duh svako sredstvo, da sv. Antu uništi. Jednom ga prihvati za vrat i htjede ga udaviti. Ali svetac ga otjera riječima pjesme bl. Gospi. O slavna djevice, uzvišena na sve zvijezde.
 Drugi put slomi sotona propovjedaonicu, na kojoj je govorio sv. Ante. Tim je mislio utjerati strah i sveca i slušatelje te prekinuti propovijed. Ali svecu, koga su anđeli štitili, ništa se ne dogodi i puk, koga je on već prije sjetio na sotoninu zlobu, ostade posve miran. Narod donese drugi stol za propovijed, a sv. Ante nastavi oduševljeno riječ Božju.
 Štovanje
 Sv. Antun zaštitnik je franjevačkog reda, četiriju biskupija (Padova, Lisabon, Paderborn i Hildesheim), Portugala, Tivta, zaljubljenih, bračnih drugova, žena, djece, putnika, potlačenih i siromaha. U narodu se smatra pomoćnikom kod neplodnosti i porođaja te zaštitnikom od demona, groznice, kuge, brodoloma, rata, vodene bolesti (hidropsije, od koje je i sam bolovao) i očnih bolesti. Zabilježeno je da su udavače preporučivale sv. Antunu u izboru muža, ali i majke koja su se preporučivale sv. Anti za dovoljno mlijeka za uspješno dojenje. Svetačke oznake su mu ljiljan, procvjetali križ, riba, knjiga i plamen, a od renesanse se prikazuje s djetetom Isusom u naručju.
 Među zabilježenim legendama, ističe se i nekoliko izvorno hrvatskih, poput legende o spašavanju šesterih kćeri (pripovijedane u Ostrovici kod Poljica), legende sa stećka sv. Ante u Pidrišu (planini kod Uskoplja, uz koju se veže običaj bosonogog hodočašćenja vjernika Gornje Rame i Uskoplja), legenda o slijepcu koji je na Antunov zagovor ozdravio, no, prekršivši zavjet ponovno oslijepio (iz Podbablja) i dr.
 Najpoznatija pobožnost jest tzv. »Trinaest utoraka sv. Antuna«, koja se sastoji od posta (»žežinjanje«), molitve devetnice, nerijetko krunicom sv. Ante uz tzv. »lize« (obilaženje oko oltara ili svečeva kipa na koljenima) i bogoslužja trinaest utoraka zaredom prije Antunova, na trinaest Antunovih »gracija« (milosti). Na misama uočnicama često se pjeva popijevka »Ako tražiš čudesa mol se svetom Anti«, običaj uvriježen u Hercegovini (posebno u Humcu i okolnim selima). U Poljicima se blagdan sv. Antuna naziva Antun trišnar jer u to vrijeme zriju trešnje, a takav običaj postoji i u Donjoj Rami. U selima oko Ljubuškog, Kaštel Novom i Podbablju uoči Antunova palio se krijes (»svitnjak«). U Kaštel Novom djeca su hodala selom vičući »Svetom Anti lozja«, na što bi mještani darovali lozja i drva za paljenje svitnjaka na rivi. Na sličan se način palio svitnjak iznad Podbablja. U mnogim mjestima domaćin ili domaćica škropili bi svetom vodom kuće, staje, dvorišta, vrtove, polja, voćnjake i druga prebivališta ili gospodarske zgrade.
 God. 1266. posvećena mu je novosagrađena crkva u Bihaću, koja je, nakon osmanlijskog osvajanja Bihaća 1592. pretvorena u džamiju, zvanu Fetija. Uz negdašnju se crkvu nalazio i dominikanski samostan. Prema pismu generala franjevačkog reda knezu Rodoziju Vladimiroviću, u 14. st. postojali su u Mostaru (na Radobolju) crkva i samostan sv. Ante, koji su srušili Turci 1570. jer se tamo skrivao duvanjski biskup fra Danijel Vladimirović. Posvećene su mu mnogu župne crkve u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, ali i crkva na Zvezdari (u Beogradu) i Nikincima. Na groblje sv. Ante u Vidoševićima kod Travnika hodočaste buduće majke, majke i nerotkinje. Običaj je u brojnim hrvatskim crkvama imati kip ili oltar sv. Antuna. U Kaštel Sućurcu na Antunovo je bio uvriježen blagoslov djece i ljiljana uz ophod ulicama grada. U Kaštel Lukšiću od 1692. djeluje Bratovština
 sv. Antuna Padovanskog. U Bolu na Braču su se uoči sv. Onte blagoslivljale trave te su žene ubirale 13 vrsta trava (za 13 svečevih milosti) koje su žene donosile u crkvu na blagoslov. Pri prolasku kraj crkve sv. Ante običaj je bio reći: »Svieti Antonij od trinaest gracijih doj mi barem jednu.« Mještani Krivog Puta časte ga kao zaštitnika stoke, utjecavši mu se da »odškapula blago od zmije, vuka, ujidi, tata, škrape«, pri ujedu zmije, izvođenju stoke na ispašu, pred teljenje krave uz zaziv: »Sveti Ante, pomozi da se riješi.« Krivopućani po običaju ne rade na Antunovo, a uoči spomendana kuhaju zelje i meso - zelje se na blagdan daje stoci, a rasolom od skuhanog zelja stoci se mažu njuške.
 Vjeruje se da bi stoka tako bila zaštićena od ujeda zmija. Na Prilovu se na Visu na dan sv. Antonija održava ophod oko cijelog mjesta s kipom sv. Antonija, pri čemu se, dotad »gubavo« i prehladno more, blagoslovi te se otad u njemu i smije kupati. Ophod su obično pratile i brodice uz rivu. Na Komiži se slavi sv. Antunij, kome je posvećena i crkvica u Oključini, do koje se hodočasti na brodovima. Nakon bogoslužja, blagoslova kuća i okrjepe te procesijom od Gospe Gusarice hodočaste do druge crkve i natrag. U Gornjim Vinjanima pripreme za »dernek« (proslavu) sv. Ante traju cijelu godinu. Odijevale su se narodne nošnje i najsvečanije ruho te se na derneku plesalo tradicijsko kolo čija se koreografija prenosila s naraštaja na naraštaj. Mlade djevojke mjesecima uoči blagdana sklanjale su lice i noge od sunca kako bi na derneku pokazale očuvanu bijelu put, rumeni obrazi smatrali su se simbolom zdravlja, a valovita kosa i duge pletenice odrazom ljepote. U Bugojnu na Antunovo vjernici mole krunicu sv. Ante i Vjerovanje, a običaj je pritom obići crkvu klečeći ili ju hodom okružiti trinaest puta. U Ljubotićima je običaj postiti za vrijeme moljenja devetnice uoči blagdana, uz blagoslov djece na misi uočnici (zadnjega dana devetnice).
 U paškoj Novalji obilježava se Antunja, dan grada i svečev blagdan. U Čakovcu se tradicijski održava višednevno Antunovsko proštenje sa središnjom proslavom u crkvi sv. Antuna Padovanskog. Veliko proštenje je i u Bjelovaru, 13. lipnja svake godine bude i po osam svetih misa u crkvi sv. Antuna Padovanskog
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Arnold de Serrano: Cvjetići svetog Antuna / Knjiga čudesa (izvor iz 14. st.)
 Misli svetog Antuna za svaki dan u godini
 Sestrinski projekti
 Mrežna sjedišta
 LZMK / Hrvatska enciklopedija: Antun Padovanski, sv.
 LZMK / Proleksis enciklopedija: Antun Padovanski, sv.
 Župa sv. Josipa - Vela Luka / Biografije svetaca: Antun Padovanski
 Sveci
 Katolički svećenici
 Teolozi
 Kršćanski mistici
 Crkveni naučitelji
 Talijanski filozofi
 Franjevci (biografije)
 Životopisi, Portugal
 Rimokatolička Crkva u Portugalu


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22006A1031(01)
 Megállapodás az Európai Közösség és a Chilei Köztársaság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről
 Hivatalos Lap L 300 , 31/10/2006 o. 0046 - 0052
 Megállapodásaz Európai Közösség és a Chilei Köztársaság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseirőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: a Közösség)egyrészről, ésA CHILEI KÖZTÁRSASÁGmásrészről(a továbbiakban: a Felek),MEGÁLLAPÍTVA, hogy a tíz tagállam és a Chilei Köztársaság között kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások jöttek létre, amelyek a közösségi joggal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,MEGÁLLAPÍTVA, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások kiterjedhetnek,TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a közösségi jog szerint a valamely tagállamban letelepedett közösségi légifuvarozóknak joguk van megkülönböztetésmentesen hozzáférni a tagállamok és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,TEKINTETTEL a Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy a tagállamok által engedélyezett légifuvarozókban tulajdonjogot szerezzenek,FELISMERVE, hogy a tagállamok és a Chilei Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások közösségi joggal ellentétes rendelkezéseit teljes összhangba kell hozni a közösségi joggal a Közösség és a Chilei Köztársaság közötti légiközlekedési szolgáltatások megbízható jogalapjának megteremtése és az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának megőrzése érdekében,MEGÁLLAPÍTVA, hogy a Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja a Közösség és a Chilei Köztársaság közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légifuvarozók és a Chilei Köztársaság légifuvarozói közötti egyensúly befolyásolása vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkÁltalános rendelkezések(1) E megállapodás alkalmazásában a tagállamok a Közösség tagállamai. A CLAC-tagállamok a Latin-amerikai Polgári Repülési Bizottság tagállamai.(2) Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat a tagállamok állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.(3) Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légifuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légifuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.2. cikkKijelölés, engedély és visszavonás(1) A II. melléklet 1. és 2. pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe a (2) és (3) bekezdés rendelkezései lépnek az érintett tagállam légifuvarozójának kijelölése, a légifuvarozó részére a Chilei Köztársaság által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légifuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében. A II. melléklet 1. és 2. pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe a (4) és (5) bekezdés rendelkezései lépnek a Chilei Köztársaság légifuvarozójának kijelölése, a légifuvarozó részére a tagállam által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légifuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.(2) A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően a Chilei Köztársaság a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:a) a légifuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban telepedett le, és a közösségi jognak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik;b) a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légifuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; ésc) a légifuvarozó jelenleg és a továbbiakban is közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és mindig az ilyen államok és/vagy ilyen állampolgárok tényleges ellenőrzése alatt fog állni.(3) A Chilei Köztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légifuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:a) a légifuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban telepedett le, vagy nem rendelkezik a közösségi jognak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel; vagyb) nem a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légifuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagyc) a légifuvarozó jelenleg közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és nem az ilyen államok és/vagy ilyen állampolgárok tényleges ellenőrzése alatt áll; vagyd) a Chilei Köztársaság igazolja, hogy a légifuvarozó – az e megállapodás szerinti forgalmi jogok olyan útvonalon történő gyakorlásával, amely egy másik tagállam egy másik pontját érinti – megkerülné a forgalmi jogoknak a Chilei Köztársaság és az említett másik tagállam között létrejött kétoldalú megállapodással bevezetett korlátozásait; vagye) a légifuvarozó egy tagállam által kiadott működési engedéllyel rendelkezik, és a Chilei Köztársaság és az említett tagállam között nem jött létre kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodás, valamint a Chilei Köztársaság által kijelölt légifuvarozótól az adott tagállam tekintetében megtagadták a forgalmi jogokat.Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során a Chilei Köztársaság nem alkalmazhat a nemzetiség alapján megkülönböztetést a közösségi légifuvarozók között.(4) A Chilei Köztársaság általi kijelölés kézhezvételét követően a tagállam a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:a) a légifuvarozó a Chilei Köztársaságban telepedett le; ésb) a Chilei Köztársaság gyakorolja és fenntartja a légifuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint felelős annak működési engedélye kiadásáért; ésc) a légifuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a CLAC-tagállamok és/vagy a CLAC-tagállamok állampolgárai tulajdonában van, és a CLAC-tagállamok és/vagy a CLAC-tagállamok állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt áll, kivéve ha az adott tagállam és a Chilei Köztársaság között létrejött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodás kedvezőbb rendelkezéseket ír elő.(5) A tagállamnak jogában áll a Chilei Köztársaság által kijelölt légifuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:a) a légifuvarozó nem a Chilei Köztársaságban telepedett le; vagyb) nem a Chilei Köztársaság gyakorolja vagy tartja fenn a légifuvarozó hatékony szabályozási felügyeletét, vagy nem a Chilei Köztársaság felelős annak működési engedélye kiadásáért; vagyc) a légifuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a CLAC-tagállamok és/vagy a CLAC-tagállamok állampolgárai tulajdonában van, és nem a CLAC-tagállamok és/vagy a CLAC-tagállamok állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt áll, kivéve ha az adott tagállam és a Chilei Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodás kedvezőbb rendelkezéseket ír elő; vagyd) a tagállam igazolja, hogy a légifuvarozó – az e megállapodás szerinti forgalmi jogok olyan útvonalon történő gyakorlásával, amely egy másik CLAC-tagállam egy másik pontját érinti – megkerülné a forgalmi jogoknak a tagállam és az említett másik CLAC-tagállam között létrejött kétoldalú megállapodással bevezetett korlátozásait.3. cikkA szabályozási ellenőrzéshez kapcsolódó jogok(1) A (2) bekezdés rendelkezéseit kiegészítik a II. melléklet 3. pontjában felsorolt cikkek.(2) Ha egy tagállam olyan légifuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a Chilei Köztársaságnak a légifuvarozót kijelölő tagállam és a Chilei Köztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légifuvarozó üzemeltetési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.4. cikkA repülőgép-üzemanyag megadóztatása(1) A (2) bekezdés rendelkezéseit kiegészítik a II. melléklet 4. pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései.(2) Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet 4. pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy megkülönböztetésmentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön a Chilei Köztársaság által kijelölt légifuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam területének egy másik pontja vagy egy másik tagállam területe között üzemel.(3) Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet 4. pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg a Chilei Köztársaságot abban, hogy megkülönböztetésmentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessen ki a területén egy tagállam által kijelölt légifuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely a Chilei Köztársaság területének egy pontja és a Chilei Köztársaság területének egy másik pontja vagy egy másik CLAC-tagállam területe között üzemel.5. cikkViteldíjak(1) A (2) bekezdés rendelkezéseit kiegészítik a II. melléklet 5. pontjában felsorolt cikkek.(2) Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet 5. pontjában felsorolt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján a Chilei Köztársaság által kijelölt légifuvarozó(k)nak a teljes mértékben a Közösségen belüli légi útvonalakon üzemelő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak a közösségi jog hatálya alá tartoznak. A közösségi jogot megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni.(3) Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet 5. pontjában felsorolt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján egy tagállam által kijelölt légifuvarozó(k)nak a Chilei Köztársaság és egy másik CLAC-tagállam között üzemelő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak a meghatározó árakra vonatkozó chilei jog hatálya alá tartoznak, és azokat megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni.6. cikkE megállapodás mellékleteiE megállapodás mellékletei a megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.7. cikkFelülvizsgálat vagy módosításA Szerződő Felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.8. cikkHatálybalépés és ideiglenes alkalmazás(1) Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Szerződő Felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, a Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy ezt a megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a Szerződő Felek írásban értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.(3) A tagállamok és a Chilei Köztársaság között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet 2. pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodás és szerződés tekintetében azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.9. cikkMegszűnés(1) Amennyiben az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben felsorolt érintett megállapodásra vonatkozik, szintén megszűnik.(2) Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodás megszűnik, ez a megállapodás ugyanebben az időben szintén megszűnik.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.Kelt Luxembourgban, a kétezer-ötödik év október havának hatodik napján, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven.Por la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer Ia Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la República de ChileZa Chilskou republikuFor Republikken ChileFür die Republik ChileTšiili Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία της ΧιλήςFor the Republic of ChilePour la République du ChiliPer la Repubblica del CileČīles Republikas vārdāČilės Respublikos varduA Chilei Köztársaság részérőlGħar-Repubblika taċ-ĊiliVoor de Republiek ChiliW imieniu Republiki ChilePela República do ChileZa Čilskú republikuZa Republiko ČileChilen tasavallan puolestaFör Republiken Chile+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke1. A Chilei Köztársaság és a tagállamok között létrejött kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak:- légiközlekedési szolgáltatási megállapodás a Chilei Köztársaság kormánya és a Belga Királyság kormánya között, amelyet Brüsszelben, 2001. szeptember 13-án írtak alá (a továbbiakban: Chile–Belgium megállapodás),- légiközlekedési szolgáltatási megállapodás a Dán Királyság kormánya és a Chilei Köztársaság kormánya között, amelyet Koppenhágában, 2001. június 27-én írtak alá (a továbbiakban: Chile–Dánia megállapodás),- megállapodás a Chilei Köztársaság kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között a területeik közötti és azokon túli légiközlekedési szolgáltatásokról, amelyet Párizsban, 1979. december 6-án írtak alá (a továbbiakban: Chile–Franciaország megállapodás),- a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Chilei Köztársaság között létrejött, módosított légiközlekedési megállapodás, amelyet Santiago de Chilében, 1964. március 30-án írtak alá (a továbbiakban: Chile–Németország megállapodás),- légiközlekedési szolgáltatási megállapodás a Chilei Köztársaság kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya között, amelyet Rómában, 2002. február 27-én írtak alá (a továbbiakban: Chile–Olaszország megállapodás),- megállapodás a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Chilei Köztársaság kormánya között a területeik közötti légiközlekedési szolgáltatásokról, amelyet Luxembourgban, 2002. február 25-én írtak alá (a továbbiakban: Chile–Luxemburg megállapodás),- légiközlekedési szolgáltatási megállapodás a Holland Királyság és a Chilei Köztársaság között, amelyet Santiago de Chilében, 1962. július 13-án írtak alá (a továbbiakban: Chile–Hollandia megállapodás),- megállapodástervezet a Chilei Köztársaság és a Holland Királyság között a területeik közötti légiközlekedési szolgáltatásokról, amelyet a Santiago de Chilében, 2001. április 12-én aláírt, a Hollandia és Chile közötti légiforgalmi konzultációk kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyve B. mellékleteként parafáltak és csatoltak (a továbbiakban: felülvizsgált Chile–Hollandia megállapodástervezet),- megállapodás Chile kormánya és Spanyolország kormánya között a gazdasági célú légiközlekedési szolgáltatásokról, amelyet Santiago de Chilében, 1974. december 17-én írtak alá (a továbbiakban: Chile–Spanyolország megállapodás),- légiközlekedési szolgáltatási megállapodás a Chilei Köztársaság kormánya és a Svéd Királyság kormánya között, amelyet Koppenhágában, 2001. június 27-én írtak alá (a továbbiakban: Chile–Svédország megállapodás),- megállapodás a Chilei Köztársaság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között a légiközlekedési szolgáltatásokról, amelyet Santiago de Chilében, 1947. szeptember 16-án írtak alá (a továbbiakban: Chile–Egyesült Királyság megállapodás),- megállapodástervezet Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és a Chilei Köztársaság kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról, amelyet a Santiago de Chilében, 2000. május 31-én aláírt, az Egyesült Királyság és Chile légiforgalmi hatóságai között létrejött egyetértési megállapodás B. mellékleteként parafáltak és csatoltak (a továbbiakban: a felülvizsgált Chile–Egyesült Királyság megállapodástervezet).2. Légiközlekedési szolgáltatási megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket a Chilei Köztársaság és a tagállamok parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAz I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és e megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzéke1. Tagállam általi kijelölés:- a Chile–Belgium megállapodás 3. cikke,- a Chile–Dánia megállapodás 3. cikke,- a Chile–Franciaország megállapodás 4. cikke,- a Chile–Németország megállapodás 3. cikke,- a Chile–Olaszország megállapodás 3. cikke,- a Chile–Luxemburg megállapodás 3. cikke,- a felülvizsgált Chile–Hollandia megállapodástervezet 3. cikke,- a Chile–Spanyolország megállapodás 3. cikke,- a Chile–Svédország megállapodás 3. cikke,- a felülvizsgált Chile–Egyesült Királyság megállapodástervezet 4. cikke.2. Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:- a Chile–Belgium megállapodás 4. cikke,- a Chile–Dánia megállapodás 4. cikke,- a Chile–Franciaország megállapodás 5. cikke,- a Chile–Németország megállapodás 4. cikke,- a Chile–Olaszország megállapodás 4. cikke,- a Chile–Luxemburg megállapodás 4. cikke,- a Chile–Hollandia megállapodás V. cikke,- a felülvizsgált Chile–Hollandia megállapodástervezet 4. cikke,- a Chile–Spanyolország megállapodás 4. cikke,- a Chile–Svédország megállapodás 4. cikke,- a Chile–Egyesült Királyság megállapodás 4. cikke,- a felülvizsgált Chile–Egyesült Királyság megállapodástervezet 5. cikke.3. Szabályozási ellenőrzés:- a Chile–Belgium megállapodás 6. cikke,- a Chile–Dánia megállapodás 14. cikke,- a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Chilei Köztársaság légiforgalmi hatóságai által Berlinben, 1998. április 2-án aláírt jegyzőkönyv 3. melléklete – a Chile–Németország megállapodás keretében történő ideiglenes alkalmazásának megfelelően,- a Chile–Olaszország megállapodás 6. cikke,- a Chile–Luxemburg megállapodás 6. cikke,- a felülvizsgált Chile–Hollandia megállapodástervezet 6. cikke,- a Chile–Svédország megállapodás 14. cikke,- a felülvizsgált Chile–Egyesült Királyság megállapodástervezet 14. cikke.4. A repülőgép-üzemanyag megadóztatása:- a Chile–Belgium megállapodás 9. cikke,- a Chile–Dánia megállapodás 6. cikke,- a Chile–Franciaország megállapodás 10. cikke,- a Chile–Németország megállapodás 6. cikke,- a Chile–Olaszország megállapodás 9. cikke,- a Chile–Luxemburg megállapodás 15. cikke,- a Chile–Hollandia megállapodás III. cikke,- a felülvizsgált Chile–Hollandia megállapodástervezet 15. cikke,- a Chile–Spanyolország megállapodás 5. cikke,- a Chile–Svédország megállapodás 6. cikke,- a felülvizsgált Chile–Egyesült Királyság megállapodástervezet 8. cikke.5. A Közösségen belüli viteldíjak:- a Chile–Belgium megállapodás 12. cikke,- a Chile–Dánia megállapodás 10. cikke,- a Chile–Franciaország megállapodás 9. cikke,- a Chile–Németország megállapodás 8. cikke,- a Chile–Olaszország megállapodás 12. cikke,- a Chile–Luxemburg megállapodás 14. cikke,- a felülvizsgált Chile–Hollandia megállapodástervezet 14. cikke,- a Chile–Spanyolország megállapodás 8. cikke,- a Chile–Svédország megállapodás 10. cikke,- a Chile–Egyesült Királyság megállapodás 9. cikke,- a felülvizsgált Chile–Egyesült Királyság megállapodástervezet 7. cikke.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke1. Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).2. A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).3. A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).4. A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás alapján).--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 7.12.2015
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 406/39
 1. oktoobril 2015 esitatud hagi – Uribe-Etxebarría Jiménez versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Núcleo de comunicaciones y control (SHERPA)
 (Kohtuasi T-577/15)
 (2015/C 406/40)
 Hagiavalduse keel: hispaania
 Pooled
 Hageja: Uribe-Etxebarría Jiménez (Erandio, Hispaania) (esindaja: advokaat M. Esteve Sanz)
 Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
 Teine menetluspool apellatsioonikojas: Núcleo de comunicaciones y control, SL (Tres Cantos (Madrid), Hispaania)
 Andmed Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse kohta
 Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja
 Vaidlusalune kaubamärk: ühenduse sõnamärk „SHERPA” – ühenduse kaubamärk nr 1 0 0 00 339
 Menetlus Siseturu Ühtlustamise Ametis: kehtetuks tunnistamise menetlus
 Vaidlustatud otsus: Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 17. juuli 2015. aasta otsus asjas R 1135/2014-2
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada vaidlustatud otsus;
 —
 mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt ja kui see on asjakohane, siis menetlusse astujalt.
 Väited
 —
 Määruse nr 207/2009 artikli 63 lõike 1, artikli 64 lõike 1 ja artikli 76 lõike 1 rikkumine.
 —
 Määruse nr 207/2009 artikli 42 lõigete 2 ja 3 ning määruse nr 2868/95 eeskirja 22 rikkumine.
 —
 Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punktide a ja b rikkumine.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 51995PC0744(02)
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) viinien ja rypäleen puristemehun kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2392/89 muuttamisesta /* KOM/95/0744 lopull. */
 Virallinen lehti nro C 074 , 14/03/1996 s. 0013
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) viinien ja rypäleen puristemehun kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2392/89 muuttamisesta (96/C 74/12) KOM(95) 744 lopull. - 96/0007(CNS)(Komission esittämä 15 päivänä tammikuuta 1996)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1544/95 (2), ja erityisesti sen 72 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäItaliassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on määritetty uusia merkintöjä maantieteellisten merkintöjen avulla kuvattavien pöytäviinien osalta; niitä olisi levitettävä suojelemisen takaamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa; kyseisiä merkintöjä on käytettävä asetuksessa (ETY) N:o 2392/89 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3897/91 (4), olevan 4 artiklan 3 kohdassa määritettyjen sääntöjen mukaisesti,ottaen huomioon, että tiettyjen viinien valmistuksessa on tarpeen käyttää viinin luonteen vuoksi kolmea viiniköynnöslajiketta ja että kyseisestä käytöstä määrätään tuottajajäsenvaltion tai kolmannen alkuperämaan säännöissä, olisi sallittava kyseisten kolmen viiniköynnöslajikkeen nimen käyttö kyseisten viinien etiketeissä,asetuksessa (ETY) N:o 2392/89 olevan 13 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta sallia 31 päivään elokuuta 1995 määritetyllä alueella tuotetun laatuviinin varustaminen määritettyä aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimellä sillä edellytyksellä, että vähintään 85 prosenttia käytetyistä rypäleistä on korjattu kyseisestä yksiköstä; kyseinen siirtymäkausi on osoittautunut liian lyhyeksi, jotta tietyt jäsenvaltiot voisivat muodostaa suurempia yksiköitä; sitä olisi sen vuoksi pidennettävä,asetuksen (ETY) N:o 2392/89 koonnelman laatimisen yhteydessä eri virallisissa asiakirjoissa ja rekistereissä olevia kuvauksia koskeviin artikloihin on tullut pakollisia alkoholipitoisuuden tilavuusprosentteja ja nimellistilavuutta koskevia virheitä, jotka on jätetty pois; on tarpeen korjata kyseinen erehdys,tähän asti käytetty menettely luettelon laatimiseksi sellaisista kolmansista maista tuoduista viineistä, joiden etiketissä voidaan käyttää maantieteellistä nimeä, on osoittautunut liian raskaaksi ja sen käytöstä olisi luovuttava; olisi kuitenkin huolehdittava, että kyseiset tuontiviinit täyttävät asetuksessa (ETY) N:o 2392/89 olevassa 29 artiklassa säädetyt edellytykset ja varmistettava, että käytettyjen maantieteellisten nimien osalta ei voi syntyä sekaannusta tma-laatuviinien ja Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa julkaistuihin luetteloihin sisältyvien, maantieteellisen merkinnän avulla kuvattujen pöytäviinien tai yhteisön ja kolmansien maiden kahden- tai monenkeskisiin sopimuksiin liityviin luetteloihin sisältyvien, maantieteellisen merkinnän avulla kuvattujen kolmansista maista lähtöisin olevien viinien kesken,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 2392/89 seuraavasti:1. Muutetaan 2 artiklan kohta seuraavasti:1) korvataan b alakohta seuraavasti:"b) yhden, kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimestä 5 artiklassa säädetyin perustein;",2) a) korvataan i alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa maininta "vino tipico" maininnalla "indicazione geografica tipica",b) lisätään i alakohtaan seuraava luetelmakohta:"- `Regional wine` Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin oleville pöytäviineille".2. Korvataan 4 artiklan 4 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:"Jäsenvaltiot voivat kuitenkin asetuksessa (ETY) N:o 823/87 olevan 15 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sallia määritetyn alueen nimen käytön myös pöytäviinien osalta enintään kolmen viinivuoden ajan.Jäsenvaltioiden on ilmotettava komissiolle sallimansa maantieteelliset nimet ja määräaika kyseisten nimien käytölle."3. Korvataan 5 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:"- kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimet yhdestä ainoasta pöytäviinistä sillä edellytyksellä, että tämä on kokonaisuudessaan lähtöisin merkityistä lajikkeista, lukuun ottamatta mahdolliseen makeuttamiseen käytettyjä tuotteita, jos jäsenvaltion lainsäädännössä niin säädetään".4. Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan e ja f alakohta seuraavasti:"e) todellisesta alkoholipitoisuudesta tilavuusprosentteina,f) nimellistilavuudesta".5. Korvataan 8 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:"c) yhden, kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimestä;".6. Korvataan 9 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:"- 8 artiklan 1 kohdan a, b, e ja f alakohdassa."7. Korvataan 11 artiklan 2 kohdan n alakohta seuraavasti:"n) yhden, kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimestä 14 artiklassa säädetyin edellytyksin;".8. Korvataan 13 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ilmaisu "31 päivään elokuuta 1995" ilmaisulla "31 päivään elokuuta 1998".9. Korvataan 14 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:"- kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimet yhdestä ainoasta tma-laatuviinistä sillä edellytyksellä, että tämä on kokonaisuudessaan lähtöisin merkityistä lajikkeista lukuun ottamatta mahdolliseen makeuttamiseen käytettyjä tuotteita, jos jäsenvaltion lainsäädännössä niin säädetään".10. Lisätään 17 artiklan 1 kohtaan f ja g alakohta seuraavasti:"f) todellisesta alkoholipitoisuudesta tilavuusprosentteina;g) nimellistilavuudesta."11. Korvataan 17 artiklan 2 kohdan e alakohta seuraavasti:"e) yhden, kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimestä;".12. Korvataan 18 artiklan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:"- 17 artiklan 1 kohdan a, b, c, d, f ja g alakohdassa".13. Korvataan 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa sanat "jotka eivät ole 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa" sanoilla "joita ei kuvata 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen maantieteellisten merkintöjen avulla.".14. Muutetaan 26 artiklan 1 kohta seuraavasti:1) poistetaan ensimmäisessä alakohdassa sanat "ja jotka ovat laadittavassa luettelossa",2) korvataan toinen alakohta seuraavasti:"Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuontiviinien osalta, joista jokaisen tuotanto-olosuhteiden on vastattava tma-laatuviinin ja maantieteellisellä merkinnällä varustetun pöytäviinin tuotanto-olosuhteita."15. Korvataan 26 artiklan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:"d) yhden, kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimestä 30 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti".16. Poistetaan 26 artiklan 2 kohdan b alakohta.17. Poistetaan 29 artiklan 1 kohdassa sanat "ja 2 kohdan b alakohdassa".18. Korvataan 29 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:"joka ei synnytä sekaantumisen vaaraa asetuksessa (ETY) N:o 823/87 olevan 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan tma-laatuviinin, asetuksessa (ETY) N:o 3201/90 olevan 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan pöytäviinin tai yhteisön ja kolmansien maiden välisiin sopimuksiin liittyvissä luetteloissa olevan tuontiviinin kuvauksessa käytettyjen merkintöjen kanssa."19. Korvataan 32 artiklan 1 kohta seuraavasti:"1. Edellä 25 artiklassa tarkoitettujen tuontiviinien kuvaus virallisissa asiakirjoissa sisältää merkinnäna) maininnasta `viini`;b) tarkennuksesta siitä, että kyseessä on punaviini, roseeviini tai valkoviini;c) kolmannen alkuperämaan nimestä, sellaisena kuin se on merkitty asetuksessa (ETY) N:o 2390/89 tarkoitettuihin asiakirjoihin, jotka seuraavat kyseisen viinin mukana sitä tuotaessa;d) todellisesta alkoholipitoisuudesta tilavuusprosentteina;e) nimellistilavuudesta."20. Muutetaan 32 artiklan 2 kohta seuraavasti:1) korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:"Sellaisten nautittavaksi tarkoitettujen, maantieteellisen merkinnän avulla kuvattujen tuontiviinien kuvaus virallisissa asiakirjoissa, jotka ovat 26 artiklassa tarkoitetussa luettelossa, sisältää merkinnäna) maantieteellisen yksikön nimestä, sellaisena kuin se on tarkoitettu 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa;b) tarkennuksesta siitä, että kyseessä on punaviini, roseeviini tai valkoviini;c) kolmannen alkuperämaan nimestä;d) todellisesta alkoholipitoisuudesta tilavuusprosentteina;e) nimellistilavuudesta."2) muutetaan toinen alakohta seuraavasti:a) poistetaan a alakohta.b) korvataan c alakohta seuraavasti:"c) yhden, kahden tai kolmen viiniköynnöslajikkeen nimestä;".21. Muutetaan 22 artiklan seuraavasti:a) korvataan a alakohdassa sanat "sellaiset nautittavaksi tarkoitetut tuontiviinit, jotka eivät ole 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa" sanoilla "25 artiklassa tarkoitetut nautittavaksi tarkoitetut tuontiviinit".b) korvataan b alakohdassa sanat "sellaiset maantieteellisellä merkinnällä kuvatut nautittavaksi tarkoitetut tuontiviinit, jotka ovat 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa" sanoilla "26 artiklassa tarkoitetut maantieteellisellä merkinnällä kuvatut nautittaviksi tarkoitetut tuontiviinit".22. Korvataan 40 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan d alakohdassa sanat "26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan" sanoilla "26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun".2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL N:o L 84, 27.3.1987, s. 1(2) EYVL N:o L 148, 30.6.1995, s. 31(3) EYVL N:o L 232, 9.8.1989, s. 13(4) EYVL N:o L 368, 31.12.1991, s. 5


text:
 3.3.2012
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 65/24
 Prasība, kas celta 2011. gada 19. decembrī — ZZ/Komisija
 (Lieta F-136/11)
 2012/C 65/46
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītājs: ZZ (pārstāvji — D. Abreu Caldas, A. Coolen, E. Marchal, S. Orlandi, J.-N. Louis, advokāti)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija
 Strīda priekšmets un apraksts
 Prasība atcelt lēmumu, ar kuru ir noteiktas prasītājas pensijas tiesības, kuras iegūtas Kopienu pensiju sistēmā pirms tās stāšanās amatā
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt 2011. gada 24. maija lēmumu, ar kuru ir atcelts un aizstāts priekšlikums pārskaitīt prasītājas pensijas tiesības, pamatojoties uz tās pieteikumu atbilstoši Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktam, kas ietver jaunu priekšlikumu, kurš aprēķināts, pamatojoties uz 2011. gada 3. martā pieņemtajiem VNĪ;
 —
 piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.


text:
Arġentier huwa ħaddiem tal-metall li jaħdem l-oġġetti mill-fidda. It-terminu “arġentier” jintuża spiss bħala sinonimu għall-ħaddiema li jaħdmu l-oġġetti mid-deheb peress li t-tekniki, it-taħriġ, l-istorja u x-xirkiet tagħhom huma simili għal dawk tal-arġentier (tal-fidda), għalkemm il-prodott aħħari mhuwiex l-istess, tant li spiss dan jiġi speċifikat, eż. arġentier (tad-deheb).
 Storja
 Fil-Lvant Qarib tal-qedem, peress li l-valur tal-fidda meta mqabbel mad-deheb kien inferjuri, l-arġentiera setgħu jipproduċu l-oġġetti u jaħżnuhom bħala stokk. Ogden jiddikjara li skont editt miktub minn Djoklezjanu fit-301 W.K., arġentier seta' jimponi miżata ta' 75, 100, 150, 200, 250, jew 300 denari għall-materjal (għal kull libbra Rumana). Dak iż-żmien, ix-xirkiet tal-arġentiera kienu jinġabru għall-arbitraġġ tat-tilwim, jipproteġu l-benesseri tal-membri u jedukaw lill-pubbliku tas-sengħa.
 L-arġentiera fl-Ewropa u fl-Ingilterra Medjevali kienu jiffurmaw xirkiet u kienu jgħaddu l-għodod u t-tekniki tagħhom lil ġenerazzjonijiet ġodda permezz tat-tradizzjoni tal-apprendistati. Ix-xirkiet tax-xogħol fil-fidda spiss kienu jżommu mal-konsistenza u mal-istandards għas-skapitu tal-innovazzjoni. Mill-bidu tas-seklu 17, l-artiġjani emigraw lejn l-Amerka u esperjenzaw inqas restrizzjonijiet. B'riżultat ta' dan, ix-xogħol fil-fidda kien wieħed mis-snajja' li għenu biex jinawguraw l-istorja teknoloġika u industrijali tal-bidla fl-Istati Uniti mix-xogħol fil-fidda għall-industrijalizzazzjoni.
 Diversi oġġetti tal-fidda mill-ifjen u b'disinn mill-isbaħ, magħrufa bħala l-Fidda ta' Swami, ġew prodotti mill-istalla tal-arloġġara li saru arġentiera P Orr and Sons fil-belt ta' Madras (issa Chennai) fin-Nofsinhar tal-Indja matul it-tmexxija Brittanika fl-1875.
 Il-Beta Israel, magħrufa iktar bħala l-Falasha tal-Etjopja, kienu magħrufa għall-ħiliet tagħhom fix-xogħol bil-fidda.
 Għodod, materjali u tekniki
 sega (sega tal-ġojjelliera)
 imqass
 lima ċatta
 lima tal-ġojjelliera
 martell li jintuża bħala varloppa
 martell għall-olzar
 martell b'għamla ta' salib
 martell b'ras b'għamla ta' boċċa
 inkwina
 lasti
 blokok bil-forom
 imsiemer irbattuti (bl-Ingliż: rivets)
 stann tal-fidda
 fluss; sustanza li sservi biex il-metalli jagħqdu flimkien
 borat
 aċidu boriku
 torċa
 aċidu tal-kubrit dilwit jew aċidi organiċi li jintużaw għat-tneħħija tat-tebgħat mill-fidda
 roti tal-ibbuffjar
 komposti għall-illostrar
 ċiżellatur
 inċiżur
 intaljatur
 L-arġentiera jissegaw jew jaqtgħu għamliet speċifiċi minn folji jew minn vireg tal-fidda pura u fina. Imbagħad jużaw l-imrietel biex jagħtu forma lill-metall fuq l-inkwina u fuq lasti. Il-fidda tingħata l-forma bl-imrietel meta tkun kiesħa (temperatura ambjentali). Meta l-metall jingħata l-forma bl-imrietel, jiġi mgħawweġ, u jinħadem, imbagħad jitħalla jibbies. Ir-rikottura hija t-trattament bis-sħana li jintuża biex il-metall jerġa' jirtab. Jekk il-metall jitħalla jibbies, u ma jsirlux trattament tar-rikottura minn żmien għal żmien, il-metall jibda jipproduċi x-xquq u x-xogħol jiddgħajjef.
 L-arġentiera jistgħu jużaw tekniki tal-ikkastjar (u tal-għoti tal-forma) biex joħolqu pumijiet, manki u saqajn għall-oġġetti li jkunu qed jipproduċu.
 Wara l-għoti tal-forma u l-ikkastjar, id-diversi biċċiet jistgħu jiġu assemblati bl-imsiemer irbattuti jew bl-issaldjar.
 Matul il-biċċa l-kbira tal-istorja tagħhom, l-arġentiera użaw forġa li kienet taħdem bil-karbonju jew bil-kokk, u pajpijiet tal-infiħ għall-issaldjar u għar-rikottura. L-arġentiera moderni s-soltu jużaw torċa bil-gass bħala sorsi tas-sħana. Metodu iktar ġdid huwa l-iwweldjar bir-raġġi tal-laser.
 L-arġentiera jistgħu jaħdmu ukoll bir-ram u bir-ram isfar, speċjalment meta jipproduċu biċċiet biex jipprattikaw, ladarba dawk il-materjali għandhom proprjetajiet simili biex jinħadmu u jiswew ferm inqas mill-fidda.
 Kummerċ simili u relatat
 Għalkemm il-ġojjelliera jaħdmu wkoll il-fidda u d-deheb, u bosta tekniki li jintużaw biex jinħadmu l-metalli prezzjużi huma simili, is-snajja' tal-ġojjelliera u tal-arġentiera għandhom storja distinta. Il-produzzjoni ta' ktajjeb u l-ingastar tal-ħaġar prezzjuż huma prattiki komuni tal-ġojjelliera li s-soltu ma jiġux ikkunsidrati bħala parti mix-xogħol tal-arġentiera.
 It-tradizzjoni tal-produzzjoni tal-armaturi (tal-ħadid/tal-pjanċi) ġiet interrotta għal xi żmioen wara s-seklu 17. Ix-xogħol tal-arġentiera tal-fidda u tal-arġentiera tad-deheb, b'kuntrast ma' dan, għandhom tradizzjoni kostanti li tmur lura millenji sħaħ. It-tekniki li jintużaw għall-produzzjoni tal-armaturi llum (kemm jekk għall-films jew għal gruppi li jwettqu rikostruzzjonijiet storiċi) huma amalgamazzjoni tat-tekniki tal-għoti tal-forom tal-arġentiera u tat-tekniki tal-għoti tal-forom u taż-żamma tal-ħadid mill-ħaddieda.
 Arġentiera notevoli u storiċi
 Kumpaniji
 Garrard & Co*
 Reid & Sons**
 Nies
 Agostino Matrenza, arġentier Malti u wieħed mill-fundaturi tal-Partit Laburista
 Acragas
 Kurt Aepli
 Hester Bateman
 Jocelyn Burton
 Benvenuto Cellini
 Stephen Emery, arġentier Amerikan bikri
 Thomas Germain
 François-Thomas Germain
 John Hull - it-Teżorier tal-Massachusetts Bay Colony
 Isaac Hutton
 Georg Jensen
 Sampson Mordan
 Jean-Valentin Morel, ġojjellier u ħaddiem tas-sengħa Franċiż
 Henry Petzal
 Paul Revere, arġentier, manifattur u patrijott Amerikan
 Atsidi Sani, l-ewwel arġentier magħruf ta' Navajo
 Alfredo Sciarrotta
 Sequoyah, arġentier ta' Cherokee, inventur tas-sillabarju ta' Cherokee
 Alice Sheene
 Robert Welch
 Edward Winlsow, arġentier Amerikan bikri
 * Garrad & Co. ġiet stabbilita minn George Wickes f'Londra fl-1722 u għadha qed topera.
 ** Reid & Sons ġiet stabbilita fl-1788 f'Newcastle u għadha qed topera.
 Ara ukoll
 Arġentier (tad-deheb)
 Noti
 Referenzi
 Professjonijiet
 Snajja