text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52004PC0495
 Ettepanek: euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta /* KOM/2004/0495 lõplik - COD 2004/0167 */
 Brüssel 14.7.2004KOM(2004) 495 lõplik2004/0167 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Regionaalarengu Fondi kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEÜ asutamislepingu artiklis 158 sätestatakse ühenduse eesmärk edendada harmoonilist arengut ja artikliga 160 nähakse ette, et Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) on mõeldud regionaalse ebavõrdsuse korvamise soodustamiseks.Viimane laienemine suurendas oluliselt arengus mahajäänud piirkondade osa ja süvendas EL-i sisest regionaalset ebavõrdsust. Kuna nende piirkondade SKT ühe inimese kohta on 30 - 75% ühenduse keskmisest tasemest, seisab ees raske ülesanne saavutada nende arengutasemete vastastikune lähenemine. Teisest küljest püsib ka edaspidi ülesanne saavutada konkurentsivõime tõstmise teel enamarenenud piirkondade suhteline atraktiivsus ja seda suurendada, selleks et kaasa aidata ühenduse territooriumi harmoonilisele arengule.Laienemise tulemusena suurenes samaaegselt piiride üldarv Euroopa Liidus. See nõuab suuremat territoriaalset koostööd, mis põhineb piiriülese koostöö alusel toimivatel kohaliku arengu ühisprojektidel, tegevusel, mis soodustab integreeritud terrutoriaalset arengut rahvusvahelise arengu tingimustes, ning arendus- ja vahetusvõrgustikel.Ühendusesisese regionaalse arengu tasemete erinevused vajavad nii eelarvelisi kui ka teemakohaseid meetmeid. Sellepärast, keskendudes Lissabonis ja Göteborgis kindlaksmääratud ühenduse prioriteetidele, rakendab ERF erinevaid abinõusid olenevalt soodustatavast piirkonnast.Lähenemise eesmärgi raames kasutab ERF mitmekesiseid sekkumisviise vastavalt soodustatavate piirkondade olulistele vajadustele. See peab võimaldama kõnesolevatel piirkondadel kasutusele võtta ja ajakohastada oma ressursse ning alustada integreeritud ja jätkusuutlikku regionaalarengut. Pidades jätkuvalt oluliseks infrastruktuuri osa, tehakse uued rõhuasetused teadustööle, innovatsioonile ja ohtude vältimisele.Regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk on seatud kolmeosalise teemamenüü alusel: innovatsioon ja teadmistepõhine majandus (eesmärk on piirkondade majanduse kvaliteedi parandamine), keskkond ja ohtude vältimine (eesmärk on tagada säästev areng) ning transporditeenuste ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kättesaadavus (eesmärk on piirkonniti esineva eraldatuse vähendamine transpordist ja digitaalvõrkudest, mis on piirkondade atraktiivsuse eeltingimus).Eraldi eesmärk on pühendatud territoriaalsele koostööle, mis on keskendatud Lissaboni ja Göteborgi agendaga seotud tegevusmenüül põhinevatele piiriülestele ja rahvusvahelistele elementidele. Piirkondadevaheline dimensioon on omakorda osa kahe eelmise eesmärgi alaste programmide ühisest haldamisest. See põhineb altpoolt tulevatel algatustel (nn bottom-up approach ), mis tagab kõikide tegevisikute kaasamise ja tegevuse edu. Selle eesmärgi raames jätkatakse regionaalsete ja kohalike asutuste vaheliste vahetus-, analüüsi- ja uurimisvõrkude arengu toetamist. Lihtsustatakse ja selgitatakse programmide koostamise ja haldamise eeskirju.Kokkuvõttes pöörab ERF eriti tähelepanu territoriaalsetele iseärasustele, eeskätt vastavalt asutamislepingu artikli 299 lõikele 2. Sellega seoses võimaldab käesolev määrus programmide kavandamise etapil menüüd muuta, selleks et arvesse võtta eri olukordi linna- ja maapiirkondades ning ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades. On lubatud ka äärepoolseimate piirkondade ääremaisest asendist tingitud lisakulude finantseerimine.2004/0167 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMEN DI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEuroopa Regionaalarengu Fondi kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 162 esimest lõiku ja artikli 299 lõike 2 teist lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[2],võttes arvesse regionaalkomitee arvamust[3],toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluselening arvestades järgmist:Asutamislepingu artiklis 160 sätestatakse, et Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) on ette nähtud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel ühenduses. Sellest tulenevalt soodustab ERF eri piirkondade arengutasemete erinevuse ja ebasoodsate piirkondade ning saarte, sealhulgas maapiirkondade, mahajäämuse vähendamist.Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätteid käsitlevas määruses (EÜ) nr ...[4] on ette nähtud ühised sätted struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta. On vaja kehtestada erisätted tegevusliikide kohta, mida ERF võib finantseerida selles määruses kindlaksmääratud eesmärkide alusel.ERF peaks andma abi ühtekuuluvuspoliitika üldstrateegia raames, mis aitaks paremini tagada ühenduse prioriteetide toetamise, eriti väljaspool vähearenenud piirkondi.Määruses (EÜ) nr ... nähakse ette, et kulu abikõlblikkus määratakse kindlaks siseriiklikul tasemel, välja arvatud teatavad erandid, mille puhul on vaja kehtestada erisätted. Seega tuleks sätestada ERFiga seotud erandid.ERFi toetatava tegevuse tõhus rakendamine põhineb heal haldustaval ja kõikide asjaomaste territoriaalsete ja sotsiaalmajanduslike tegevisikute, eriti regionaalsete ja kohalike asutuste partnerlusel.Toetudes nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta][5] artikli 20 lõike 1 punktis b ettenähtud linnakogukonna algatuse ( Urban Community ) kogemustele ja tugevatele külgedele, tuleks linnadimensiooni tugevdada selle valdkonna meetmete täieliku integreerimise abil ERFi kaasfinantseeritavate tegevusprogrammidega.Eriti tuleks pöörata tähelepanu sellele, et oleks tagatud vastastikune täiendavus ja järjepidevus ERFi antava abi ja sellise abi puhul, mida annab Euroopa Põllumajanduse Maaeluarendusfond määruse (EÜ) nr ...[6] alusel ning Euroopa Kalandusfond määruse (EÜ) nr ...[7] alusel. ERFi kaasfinantseeritavad programmid peaksid seetõttu maapiirkondades ja kalandusest sõltuvates piirkondades soodustama majanduse mitmekesistumist ja loobumist traditsioonilisest tegevusest.On vaja tagada, et tegevuste puhul, mida ERF toetab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengu soodustamiseks, võetaks arvesse ja edendataks Euroopa Nõukogu poolt Santa Maria de Feiras heakskiidetud Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete harta elluviimist.Eraldi tuleks pöörata tähelepanu äärepoolseimatele piirkondadele, laiendades erandkorras ERFi pädevusala lisakulude hüvitamisega seotud tegevusabi finantseerimisele teatavates sektorites. Selle erandi tegemisel tuleb õigusliku alusena kasutada asutamislepingu artikli 299 lõiget 2.ERF peaks käsitlema Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti protokollis nr 6 osutatud probleeme, mis on seotud äärmiselt väikese rahvastikutihedusega piirkondade juurdepääsetavusega ja suurtest turgudest kaugel asumisega. ERF peaks käsitlema ka eripäraseid raskusi, mille ees seisavad teatavad saared, mägipiirkonnad ja hõredalt asustatud alad, mille arengut aeglustab nende geograafiline asend.ERF peaks tagama sünergia Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist saadava abi puhul. Ta peaks tagama vastastikuse täiendavuse ja järjepidevuse muude ühenduse poliitikate suhtes.On vaja kehtestada Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alaste tegevusprogrammide koostamist, haldamist, järelevalvet ja kontrolli käsitlevad erisätted.Tuleb soodustada tulemuslikku piiriülest ja rahvusvahelist koostööd ühenduse naaberriikidega, kusjuures on vaja tagada, et oleks võimalik tõhusalt toetada liikmesriikide kolmandate riikidega piirnevate piirkondade arengut. Vastavalt sellele on vaja erandkorras lubada seda, et ERF finantseerib projekte kolmandate riikide territooriumil, kui need aitavad kaasa ühenduse piirkondade arengule.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1783/1999 Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta[8] tuleb kehtetuks tunnistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK ÜLDSÄTTEDArtikkel 1TeemaKäesolevas määruses määratakse kindlaks Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ülesanded, ERFi antava abi ulatus seoses määruse (EÜ) nr ... [millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta] artiklis 3 määratletud lähenemise, regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärkidega ning abikõlblike kulude liigid.Selles kehtestatakse linna- ja maapiirkondade, kalandusest sõltuvate piirkondade, äärepoolseimate piirkondade ja ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade toetamist käsitlevad erisätted.Selles kehtestatakse ka erisätted seoses Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga, eriti programmide koostamise, nende elluviimise, haldamise, järelevalve ja kontrollimise kohta.Artikkel 2EesmärkERF aitab kaasa abi finantseerimisele selleks, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, vähendades regionaalset ebavõrdsust ja edendades piirkondade majanduse struktuurilist arengut ning kohandamist, sealhulgas taandarenevate tööstuspiirkondade ümberkorraldamist.Seejuures järgib ERF ühenduse prioriteete, eelkõige vajadust tugevdada konkurentsivõimet ja innovatsiooni, luua püsivaid töökohti ja soodustada keskkonnasõbralikku arengut.Artikkel 3Abi ulatusERF kontsentreerib oma abi piiratud arvule prioriteetsetele teemadele. Iga prioriteedi raames finantseeritavate tegevuste liigid ja ulatus kajastavad käesoleva määruse artiklite 4, 5 ja 6 kohaste lähenemise, regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärkide erinevat iseloomu.ERF aitab kaasa järgmiste valdkondade finantseerimisele:a) tootlikud investeeringud;b) infrastruktuur;c) muud arenduslikud algatused, kaasa arvatud teenuste osutamine ettevõtetele, selliste rahastamisvahendite loomine ja arendamine, nagu riskikapital, laenu- ja tagatisfondid ning kohaliku arengu fondid, intressitoetused, teenuste osutamine lähikonnas ja piirkondade, linnade ning asjaomaste sotsiaal-, majandus- ja keskkonnaala tegevisikute vaheline kogemuste vahetamine;d) Määruse (EÜ) nr (...) artiklites 43 ja 44 märgitud tehniline abi.Artikkel 4LähenemineLähenemise eesmärgi raames kontsentreerib ERF oma abi integreeritud regionaalse ja kohaliku majanduse säästva arengu soodustamisele, mobiliseerides ja tugevdades piirkondadesisest potentsiaali programmide abil, mis on suunatud piirkondlike majandusstruktuuride ajakohastamisele ja mitmekesistamisele eelkõige järgmistes valdkondades:1) Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, innovatsioon ja ettevõtlikkus, kaasa arvatud regionaalse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse potentsiaali suurendamine, abi teadusuuringutele ja tehnoloogiaarendusele väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ja tehnosiirdele, sidemete tugevdamine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning ülikoolide ja uurimis- ning tehnoloogiakeskuste vahel, ärivõrkude ja -rühmituste arendamine, äri- ning tehnoloogiateenuste osutamine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete gruppidele, ettevõtluse- ja innovatsiooni rahastamise edendamine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetes uute rahastamisvahendite abil.2) Infoühiskond, kaasa arvatud kohaliku osaluse ning kohalike teenuste ja rakenduste arendamine, avalike sidusteenuste arendamine ja neile juurdepääsu parandamine, abi ja teenused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele info- ja sidetehnoloogiate rakendamiseks ning tõhusaks kasutamiseks.3) Keskkond, kaasa arvatud investeeringud, mis on seotud jäätmekäitluse, veevarustuse, asulareovee töötlemise ja õhukvaliteedi, saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise, saastunud alade ja maa tervendamise, bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse edendamise ning abiga väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele selleks, et tasuvate keskkonnajuhtimissüsteemide kasutuselevõtmise ning saastamist vältivate tehnoloogiate juurutamise ja kasutamise abil soodustada säästvaid tootmisviise.4) Ohtude vältimine, kaasa arvatud looduslike ja tehnoloogiliste ohtuda ärahoidmiseks ja nendega toime tulemiseks ettenähtud tegevuskavade väljatöötamine ja elluviimine..5) Turism, kaasa arvatud säästva turismi arendamiseks vajalike loodus- ja kultuuriobjektide edendamine, kultuuripärandi kaitse ja kasvatamine majandusliku arengu soodustamiseks, turismiteenuste parandamine uute suurema lisandväärtusega teenuste osutamise abil.6) Investeeringud transporti, kaasa arvatud üleeuroopalised võrgud ja integreeritud ülelinnalised puhta linnatranspordi strateegiad, mis aitavad kaasa reisijate ja kaubateeninduse ning nendele teenustele juurdepääsu parandamisele, selleks et saavutada paremini tasakaalustatud veoliikide suhe, soodustada ühendveosüsteeme ja vähendada keskkonnamõjusid.7) Energia, kaasa arvatud üleeuroopalised võrgud, mis aitavad kaasa energiavarustuse ohutuse parandamisele, siseturu lõplikule moodustamisele, keskkonnakaalutluste integreerimisele, energeetilise efektiivsuse parandamisele ja taastuvate energialiikide väljatöötamisele.8) Investeeringud haridusse, mis aitavad kaasa piirkondade atraktiivsuse suurendamisele ja elukvaliteedi parandamisele.9) Tervishoid, kaasa arvatud investeeringud tervishoiuteenuste arendamiseks ja parandamiseks, mis aitavad kaasa regionaalsele arengule ja elukvaliteedi parandamisele piirkondades.10) Otsene abi investeerimiseks väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse, mis aitab kaasa töökohtade loomisele ja nende püsivuse tagamisele.Artikkel 5Regionaalne konkurentsivõime ja tööhõiveRegionaalse konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi alusel kontsentreerib ERF oma abi säästva regionaalarengu strateegiate kontekstis järgmistele esmatähtsatele tegevusvaldkondadele:1) Innovatsioon ja teadmistepõhine majandus, regionaalse innovatsiooni strateegiate arendamine ja elluviimine, mis edendab efektiivseid regionaalse innovatsiooni süsteeme; siia kuuluvad:a) regionaalse majanduse arengu eesmärkidega otseselt seotud regionaalsete teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduste potentsiaali suurendamine selle abil, et edendatakse tööstus- ja tehnospetsiifilisi kompetentsikeskusi ning tehnosiiret, arendatakse tehnoloogilist prognoosimist ja innovatsiooni edendamise poliitika rahvusvahelisi võrdlusuuringuid, toetatakse ettevõtetevahelist koostööd, teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust ning innovatsioonipoliitikat;b) innovatsiooni ergutamine väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes selle abil, et edendatakse ülikoolide ja ettevõtete koostöövõrkusid, ärivõrkusid ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rühmitusi, soodustatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu ajakohastatud äriedendusteenustele, soodustatakse puhta ja innovatiivse tehnoloogia integreerimist väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse;c) ettevõtluse edendamine selle abil, et soodustatakse uute ideede rakendamist majanduses ning uute ettevõtete loomist ülikoolide ja olemasolevate äriühingute poolt;d) uute rahastamis- ja inkubatsioonivahendite loomine teadmisemahukate ettevõtete loomiseks või laiendamiseks.2) Keskkond ja ohtude vältimine; siia kuuluvad:a) investeeringute ergutamine saastunud alade ja maa tervendamiseks ning bioloogilise mitmekesisusega ja programmiga Natura 2000 seotud infrastruktuuride arendamise soodustamine, mis aitavad kaasa säästvale majandusarengule ja maapiirkondade mitmekesistamisele;b) energeetilise efektiivsuse ja taastuva energia tootmise stimuleerimine;c) keskkonnasõbraliku ühistranspordi edendamine linnades;d) kavade ja meetmete väljatöötamine looduslike ja tehnoloogiliste ohtude vältimiseks ning nendega toimetulekuks.3) Juurdepääs üldist majanduslikku huvi pakkuvatele veo- ja telekommunikatsiooniteenustele väljaspool peamisi linnakeskusi; siia kuuluvad:a) teiseste võrkude tugevdamine selle abil, et tõhustatakse ühendusi TEN-transpordivõrkudega, regionaalsete raudteesõlmedega, lennujaamade ja sadamatega või multimodaalsete terminalidega, luuakse radiaalühendused peamiste raudteeliinidega ja edendatakse regionaalseid ja kohalikke siseveeteid;b) väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu soodustamine info- ning kommunikatsioonitehnoloogiatele ja nende tõhusale kasutamisele selle abil, et edendatakse juurdepääsu võrkudele, rajatakse avalikke internetipunkte, tagatakse seadmestamine ning teenuste arendamine ja rakendused.Artikkel 6Euroopa territoriaalne koostööEesmärgi “Euroopa territoriaalne koostöö” alusel kontsentreerib ERF oma abi järgmistele prioriteetidele.1) Piiriülese majandus- ja sotsiaaltegevuse edendamine säästva territoriaalse arengu ühisstrateegiate abil; siia kuuluvad eelkõige:a) ettevõtluse ergutamine, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, turismi, kultuuri ja piiriülese kaubanduse edendamine;b) keskkonnakaitse ja selle ühise haldamise ergutamine;c) eraldatuse vähendamine juurdepääsu parandamise abil transpordile, info- ja kommunikatsioonivõrkudele ning -teenustele ja piiriülestele vee-, jäätmekäitlus- ning energiasüsteemidele;d) koostöövõimaluste ja infrastruktuuride ühiskasutuse arendamine, eriti sellistes sektorites nagu tervishoid, kultuur ja haridus.Lisaks sellele võib ERF kaasa aidata piiriüleste tööturgude integratsiooni, kohaliku tööhõivealgatuse, võrdsete võimaluste, koolituse ja sotsiaalse hõlvamise edendamisele ning inimressursside ja teadusuuringute ning tehnoloogiaarenduse vahendite jagamisele.2) Rahvusvahelise koostöö, kaasa arvatud meresõidupiirkondade kahepoolse koostöö rajamine ja arendamine selle abil, et finantseeritakse võrkusid ja tegevusi, mis soodustavad järgmiste prioriteetide integreeritud territoriaalset arengut:a) ilmse rahvusvahelise dimensiooniga veemajandus, kaasa arvatud vesikondade, rannikualade, mereressursside, veevarustusteenuste ja märgalade kaitse ja haldamine;b) juurdepääsetavuse parandamine, kaasa arvatud investeerimine üleeuroopaliste võrkude piiriülestesse osadesse, siseriiklike ja rahvusvaheliste võrkude ja platvormide kättesaadavuse parandamine, siseriiklike ja regionaalsete süsteemide koostalitusvõime suurendamine, täiustatud kommunikatsiooni ja infotehnoloogia edendamine;c) ohtude vältimine, kaasa arvatud meresõiduohutus ja kaitse vee sissevoolu eest laevadesse, mere ja siseveekogude saastumise vältimine, kaitse erosiooni, maavärinate ja laviinide eest. Programmidesse võivad kuuluda varustuse soetamine ja infrastruktuuri arendamine, rahvusvaheliste abikavade koostamine ja elluviimine, ühised riski kaardistamise süsteemid, ühiste vahendite väljatöötamine looduslike ja tehnoloogiliste ohtude uurimiseks, vältimiseks, seireks ja kontrollimiseks;d) uurimis- ja tehnovõrkude loomine seoses rahvusvaheliste alade tasakaalustatud arengu küsimustega, kaasa arvatud ülikoolidevaheliste võrkude rajamine ning teadusuuringu ja tehnoloogiaarenduse üksuste ja rahvusvaheliste teadusuuringu ja tehnoloogiaarenduse keskuste vaheliste sidemete loomine juurdepääsuks teaduslikele andmetele ja tehnosiirdele, rahvusvaheliste konsortsiumide arendamine teadusuuringu ja tehnoloogiaarenduse ressursside jagamiseks, tehnosiirdeasutuste sidustamine ja ühendatud rahastamisvahendite arendamine teadusuuringute ning tehnoloogiaarenduse soodustamiseks väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes.3) Regionaalpoliitika efektiivsuse suurendamine selle abil, et edendatakse võrgustumist ja kogemustevahetust regionaalsete ja kohalike asutuste vahel, kusjuures keskendutakse artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 8 osutatud teemadele, kaasa arvatud kogu ühendust hõlmavad koostöövõrkude programmid, ning ühenduse arengusuundi käsitlevate uurimiste, andmete kogumise, vaatluste ning analüüsiga seotud tegevused.Artikkel 7Kulutuste abikõlblikkuse eeskirjadERFi antaca abi puhul ei ole abikõlblikud järgmised kulutused:a) käibemaks;b) võlaintress;c) maa ostusumma, mis moodustab üle 10% asjaomase tehingu kõigist abikõlblikest kulutustest;d) kulutused eluasemele;e) tuumajõujaamade tegevuse lõpetamine.II PEATÜKK TERRITOORIUMIDE ERIPÄRA KÄSITLEMISE ERISÄTTEDArtikkel 8LinnadimensioonMääruse (EÜ) nr ... artikli 25 lõikes 4 ja artikli 36 lõike 4 punktis b osutatud linnade taaselustamisega seotud tegevuste puhul, toetab ERF laia osalusega integreeritud strateegiaid asulakogumites kuhjuvate majanduslike, keskkonna- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks.Seejuures võib keskkonna tervendamise, varasema tööstustegevuse käigus saastatud maade taasarendamise ning ajaloo- ja kultuuripärandi konserveerimise ja arendamise ühendada meetmetega, mis on ette nähtud ettevõtluse, kohaliku tööhõive ja kogukonna edendamiseks, samuti elanikkonnale pakutavate teenuste edendamiseks, võttes arvesse muutusi demograafilistes struktuurides.Erandina määruse (EÜ) nr ... artikli 33 lõikest 2 suurendatakse Euroopa Sotsiaalfondi käsitleva määruse (EÜ) nr ... reguleerimisalasse kuuluvate meetmete ERFi poolset finantseerimist regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames 10%ni asjaomasest prioriteetsest tegevusvaldkonnast.Artikkel 9Maapiirkonnad ja kalandusest sõltuvad piirkonnadLiikmesriigid ja piirkonnad tagavad ühelt poolt määruse (EÜ) nr ... kohaselt Euroopa Põllumajanduse Maaeluarendusfondi kaasfinantseeritavate meetmete ja määruse (EÜ) nr ... kohaselt Euroopa Kalandusfondi kaasfinantseeritavate meetmete ning teiselt poolt ERFi kaasfinantseeritavate programmide vastastikuse täiendavuse ja järjepidevuse.ERFi sekkumine maapiirkondades ja kalandusest sõltuvates piirkondades keskendatakse nende piirkondade majanduslikule mitmekesistamisele, sealhulgas järgmistele tegevussuundadele:1) juurdepääsetavuse hõlbustamiseks vajaliku infrastruktuuri arendamine;2) telekommunikatsioonivõrkude ja -teenuste kasutuselevõtmise kiirendamine maapiirkondades;3) uute põllumajandus- ja kalandussektorite väliste majandustegevuse valdkondade arendamine;4) linna- ja maapiirkondade sidemete tugevdamine;5) turismi ja ühiskommunikatsioonide arendamine maapiirkondades.Liikmesriigid ja piirkonnad tagavad ühelt poolt Euroopa Põllumajanduse Maaeluarendusfondi ja Euroopa Kalandusfondi kaasfinantseeritavate meetmete ning teiselt poolt ERFi kaasfinantseeritavate meetmete vastastikuse täiendavuse ja seostatuse. Selleks määravad liikmesriigid tegevusprogrammide koostamisel punktide 1, 3 ja 5 kohaste meetmete jaoks selged kriteeriumid selliste meetmete eristamiseks, mida peaks finantseerima ERF käesoleva artikli alusel või mida maapiirkondade puhul peaks finantseerima Euroopa Põllumajanduse Maaeluarendusfond määruse (EÜ) nr ... artikli 49 lõike 1 punktide a, b ja i alusel või mida kalandusest sõltuvate piirkondade puhul peaks finantseerima Euroopa Kalandusfond määruse (EÜ) nr ... artikli ... alusel.Artikkel 10Ebasoodsate looduslike tingimustega piirkonnadERFi kaasfinantseeritavate regionaalprogrammide puhul, mis hõlmavad määruse (EÜ) nr ... artikli 52 lõike 1 punktis b märgitud ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondi, tuleb eriti pöörata tähelepanu nendele piirkondadele iseloomulike raskuste käsitlemisele.Ilma et see piiraks artiklite 3 ja 4 kohaldamist, aitab ERF eriti kaasa selliste investeeringute finantseerimisele, mille eesmärk on juurdepääsu soodustamine, kultuuripärandiga seotud majandustegevuse edendamine ja arendamine, loodusvarade säästva kasutuse edendamine ja turismisektori ergutamine.Artikkel 11Äärepoolseimad piirkonnadMääruse (EÜ) nr (...) artikli 16 lõike 1 punktis d märgitud täiendava eraldamise kohaselt ja erandina käesoleva määruse artikli 3 lõikest 2 aitab ERF finantseerida tegevusabi äärepoolseimates piirkondades selleks, et hüvitada lisakulusid artiklis 4 nimetatud tegevusvaldkondades ja järgmistes täiendavates valdkondades, välja arvatud asutamislepingu I lisaga hõlmatud tooted:a) veoteenuste edendamine ja tegevuse alustamise abi veoteenuste puhul;b) tootmisvahendite ladustamispiirangutega, ülemääraste mõõtmete ja hooldusega ning kohalikul tööturul inimkapitali puudusega seotud abi.III PEATÜKK EUROOPA TERRITORIAALSE KOOSTÖÖ EESMÄRGIGA SEOTUD ERISÄTTED1. JAGU TEGEVUSPROGRAMMIDARTIKKEL 12SisuIga Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohane tegevusprogramm peab sisaldama järgmist teavet:1) olukorra analüüs asjaomases koostöövaldkonnas selle tugevate külgede ja puuduste seisukohast ning sellega tegelemiseks vastuvõetud strateegia;2) esmatähtsate tegevusvaldkondade valiku põhjendus, pidades silmas ühenduse strateegilisi juhiseid, ja nendest tulenevad tegevusprogrammi prioriteedid ning määruse (EÜ) nr ... artiklis 46 märgitud eelneva hindamise põhjal oodatavad mõjud;3) teave esmatähtsate tegevusvaldkondade ja nende erieesmärkide kohta. Need eesmärgid kvantifitseeritakse, kasutades piiratud arvu rakendamist, tulemusi ja mõjusid iseloomustavaid näitajaid. Need näitajad võimaldavad mõõta prioriteetide elluviimiseks kasutatavate eesmärkide arengut ja tõhusust;4) abivaldkondade liigitamine kategooriatesse vastavalt määruse (EÜ) nr ... üksikasjalikele rakenduseeskirjadele;5) ühtne finantseerimisplaan, mida ei liigendata liikmesriikide kaupa ja mis sisaldab kahte tabelit:a) tabel, milles kogu ERFi rahaeraldise summa liigendatakse aastate kaupa vastavalt määruse (EÜ) nr ... artiklitele 50–53. Kogu ERFi poolt aastate kaupa antav abi peab olema ühitatav asjakohase finantsperspektiiviga;b) tabel, milles on kogu programmitöö perioodiks ja iga esmatähtsa tegevusvaldkonna kohta ära toodud kogu ühendusepoolne rahaeraldiste summa, vastav siseriiklik avaliku sektori finantseering ja ERFi antav toetus;6) tegevusprogrammi rakendussätted:a) kõigi artiklis 14 nimetatud asutuste määramine liikmesriigi poolt;b) järelevalve- ja hindamissüsteemide kirjeldus ning järelevalvekomitee koosseis;c) finantseeringute kasutuselevõtu- ja kasutamise korra kindlaksmääramine läbipaistvuse tagamiseks;d) tegevusprogrammi avalikustamise tagamiseks ettenähtud sätted;e) komisjoni ja liikmesriigi vahel kooskõlastatud menetluste kirjeldus elektrooniliste andmete vahetamise kohta, selleks et tagada vastavus määruses (EÜ) nr ... sätestatud makse-, järelevalve- ja hindamisnõuetele;7) programmitöö perioodi jooksul esitamiseks kavandatud peamiste projektide näidisnimekiri määruse (EÜ) nr ... artikli 38 tähenduses.2. JAGU ABIKÕLBLIKKUSArtikkel 13Abikõlblikkuse eeskirjadIlma et see piiraks määruse (EÜ) nr ... artikli 55 kohaldamist, võib komisjon teatavate kulukategooriate puhul teha abikõlblikkuse eeskirju käsitlevaid ettepanekuid siseriiklike eeskirjade asendamiseks, juhul kui liikmesriik on seda eelnevalt taotlenud. Need kulude abikõlblikkust käsitlevad ühenduse eeskirjad on vastu võetud komisjoni määrusega vastavalt määruse (EÜ) nr ... artikli 104 lõike 3 sätetele.3. JAGU KORRALDUS, JÄRELEVALVE JA KONTROLLARTIKKEL 14Asutuste määramineTegevusprogrammis osalevad liikmesriigid määravad ühe korraldava asutuse, ühe sertifitseerimisasutuse ja ühe auditeerimisasutuse, mis asuvad korraldava asutusega samas liikmesriigis. Sertifitseerimisasutus võtab vastu komisjoni poolt tehtud makseid ja üldreeglina teeb makseid juhtivale toetusesaajale.Liikmesriigid asutavad ühise tehnilise sekretariaadi, mis asub korraldavas asutuses. Tehniline sekretariaat abistab korraldavat asutust ja järelevalvekomiteed nende kohustuste täitmisel.Tegevusprogrammi auditeerimisasutust abistab määruse (EÜ) nr ... artiklis 61 sätestatud kohustuste täitmisel audiitorgrupp. Selle grupi loovad tegevusprogrammis osalevad liikmesriigid. Sellesse kuulub iga tegevusprogrammis osaleva liikmesriigi poolt määratud auditeerimisasutuse esindaja. Iga audiitorgrupp luuakse kolme kuu jooksul alates tegevusprogrammi heakskiitva otsuse tegemise kuupäevast. Audiitorgrupp koostab oma töökorra. Audiitorgruppi juhib tegevusprogrammi auditeerimisasutus.Audiitorgrupp kiidab heaks määruse (EÜ) nr ... artiklis 70 märgitud tegevusprogrammi auditeerimisasutuse lõpparuande.Iga tegevusprogrammis osalev liikmesriik määrab oma esindaja määruse (EÜ) nr ... artiklis 64 märgitud järelevalvekomiteesse.Artikkel 15Korraldava asutuse ülesandedKorraldav asutus täidab määruse (EÜ) nr ... artiklis 59 sätestatud kohustusi, välja arvatud kohustused, mis on seotud tegevuse ja kulutuste siseriiklikele ja ühenduse õigusaktidele vastavuse tagamisega. Seoses sellega piirduvad korraldava asutuse kohustused selle kontrollimisega, et iga tegevuses osalev a toetusesaaja poolt tehtud kulud oleksid valideeritud tunnustatud audiitori poolt.Artikkel 16KontrollsüsteemArtiklis 21 sätestatud kulude valideerimiseks asutab iga liikmesriik auditeerimissüsteemi, mis võimaldab kontrollida toodete tarnimist ja kaasfinantseeritavate teenuste osutamist, liikmesriigi territooriumil läbi viidud tegevuse või tegevuse etappide puhul deklareeritud kulude põhjendatust ning nende kulude ja nendega seotud tegevuse või tegevuse etappide vastavust ühenduse ja siseriiklikele õigusaktidele. Kui toodete tarnimist või kaasfinantseeritavate teenuste osutamist saab kontrollida ainult seoses kogu tegevusega, viib sellise kontrolli läbi kas juhtiva toetusesaaja audiitor või korraldav asutus.Liikmesriigid tagavad, et iga asjakohane kulutus valideeritaks tunnustatud audiitorite poolt kahe kuu jooksul.Article 17FinantshaldusERFi toetus makstakse ühele kontole, kusjuures siseriiklikke alamkontosid ei kasutata.Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust eeskirjade eiramise ja lõpetamise eest ning alusetult makstud summade sissenõudmise eest, nõuab sertifitseerimisasutus juhtivalt toetusesaajalt sisse kõik eeskirjade eiramise tõttu alusetult makstud summad. Toetusesaajad maksavad tagasi juhtivale toetusesaajale valesti makstud summad nendevahelise kehtiva kokkuleppe alusel.Juhul kui juhtiv toetusesaaja ei taga toetusesaajate poolseid tagasimakseid, hüvitab liikmesriik, kelle territooriumil kõnesolev juhtiv toetusesaaja asub, sertifitseerimisasutusele nendele toetusesaajatele valesti makstud summadArtikkel 18Euroopa piiriülese koostöö grupeeringudLiikmesriigid, kes osalevad teatavas tegevusprogrammis Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames, võivad kasutada määrusega (EÜ) nr ... ettenähtud koostööd käsitlevat õiguslikku vahendit, selleks et see võtaks endale vastutuse tegevusprogrammi korraldamise eest, kusjuures tal oleksid korraldava asutuse ja ühise tehnilise sekretariaadi ülesanded. Sellisel juhul jääb finantsvastutus igale liikmesriigile.4. JAGU TEGEVUSEDARTIKKEL 19Tegevuste valikArtikli 6 lõikes 1 märgitud piiriülese majandus- ja sotsiaaltegevuse edendamiseks ning artikli 6 lõikes 2 märgitud rahvusvahelise koostöö sisseseadmiseks ja arendamiseks mõeldud tegevusprogrammidesse valitud tegevuste puhul peavad toetusesaajad olema vähemalt kahest riigist ning nad peavad iga tegevuse puhul tegema koostööd vähemalt kahel järgmisel viisil: ühine arendustegevus, ühine rakendustegevus, ühine personalitöö või ühine finantseerimine.Rahvusvahelise koostöö rajamiseks ja arendamiseks mõeldud tegevusprogrammidesse valitud tegevusi võib siiski ellu viia ka ühes liikmesriigis tingimusel, et neid esindavad vähemalt kahe liikmesriigi asutused.Artikli 6 lõikes 3 märgitud koostöövõrkusid ja kogemustevahetust hõlmavatesse tegevusprogrammidesse valitud tegevustes peab osalema vähemalt kolm toetusesaajat vähemalt kahe liikmesriigi vähemalt kolmest piirkonnast ning iga tegevuse puhul peavad esinema järgmised koostöövormid: ühine arendustegevus, ühine rakendustegevus, ühine personalitöö ja ühine finantseerimine.Lisaks määruse (EÜ) nr ... artiklis 64 märgitud ülesannetele vastutab järelevalvekomitee ka tegevuste valiku eest.Artikkel 20Juhtiva toetusesaaja pädevusIga tegevuse puhul määratakse juhtiv toetusesaaja. Juhtiv toetusesaaja täidab järgmisi ülesandeid:a) kehtestab tegevuses osalevate toetusesaajatega suhtlemise korra lepinguga, mis sisaldab muu hulgas sätteid, mis tagavad tegevuseks eraldatud vahendite usaldusväärse finantshaldamise, kaasa arvatud alusetult makstud summade sissenõudmise kord;b) vastutab kogu tegevuse elluviimise eest;c) tagab, et tegevuses osalevate toetusesaajate kulutused on tehtud vastavalt tegevuse eesmärkidele ja vastavad tegevuses osalevate toetusesaajate poolt kokkulepitud toimingutele;d) kontrollib, et tegevuses osalevate toetusesaajate kulud oleksid valideeritud artikli 14 lõikes 2 märgitud audiitorite poolt;e) vastutab ERFi toetuse jõudmise eest tegevuses osalevate toetusesaajateni.Korraldav asutus kehtestab iga tegevuse puhul rakenduskorra kokkuleppel juhtiva toetusesaajaga.Artikkel 21Kulude sertifitseerimineIga toetusesaaja poolt deklareeritud kulude õiguspärasust ja korrale vastavust sertifitseerivad artikli 14 lõikes 2 märgitud tunnustatud audiitorid. Iga tegevuses osalev toetusesaaja kannab vastutust deklareeritud kuluga seotud eeskirjade eiramise puhul.Artikkel 22Tegevuse kohta reguleerivad eritingimusedPiiriülese koostöö kontekstis nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib finantseerida kuni 20% asjakohase tegevusprogrammi eelarvest NUTS III tasandi piirkondades, mis külgnevad määruse (EÜ) nr ... artikli 7 lõikes 1 osutatud piirkondadega.Rahvusvahelise koostöö kontekstis nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib finantseerida kuni 20% asjakohase tegevusprogrammi eelarvest tegevuse puhul, millest võtavad osa väljaspool asjaomast piirkonda asuvad partnerid.Piiriülese ja rahvusvahelise koostöö kontekstis võib ERF kuni 10% ulatuses tema poolt asjakohasele tegevusprogrammile antavast toetusest finantseerida kulusid, mis on seotud väljaspool Euroopa Ühendust asuvate riikide territooriumidel läbiviidavate tegevuse või tegevuse etappidega, juhul kui see tegevus või need tegevuse etapid edendavad ühenduse piirkondi.Liikmesriigid tagavad nende kulude õiguspärasuse ja korrale vastavuse.IV PEATÜKK LÕPPSÄTTEDArtikkel 23ÜleminekusättedKäesolev määrus ei piira Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva määruse (EÜ) nr 1783/99 alusel nõukogu või komisjoni poolt heaks kiidetud ja enne käesoleva määruse jõustumist kohaldatud meetmete jätkuvat rakendamist ega muutmist, kaasa arvatud nende meetmete täielik või osaline tühistamine.Määruse (EMÜ) nr 1783/99 alusel esitatud taotlused jäävad jõusse.Artikkel 24Kehtetuks tunnistamineMäärus (EÜ) nr 1783/99 tunnistatakse kehtetuks alates ....Viiteid määrusele (EÜ) nr 1783/99 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.Artikkel 25LäbivaatamisklauselEuroopa Parlament ja nõukogu vaatavad käesoleva määruse uuesti läbi komisjoni ettepanekul hiljemalt 31. detsembriks 2013.Artikkel 26JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...].Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimeleesistuja eesistuja[...] [...] [1] ELT C [...], [...], lk [...].[2] ELT C [...], [...], lk [...].[3] ELT C [...], [...], lk [...].[4] ELT L [...], [...], lk [...].[5] EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[6] ELT L [...], [...], lk [...].[7] ELT L [...], [...], lk [...].[8] EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
15.9.2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 259/11
 ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA I. Vigliotti e P. Crocetta, advogados, com domicı́lio escolhido
 no Luxemburgo, apoiadas por Comité européen des fabricants
 de 30 de Maio de 2001 de sucre, com sede em Bruxelas, representado por B. Garcia
 Porras, advogado, com domicı́lio escolhido no Luxemburgo,
 no processo T-348/00, Artin Barth contra Comissão das contra Conselho da União Europeia (agentes: I. Diez Parra e
 Comunidades Europeias (1) J.-P. Hix), apoiado por Comissão das Comunidades Europeias
 (agente: P. Ziotti), que tem por objecto, por um lado, um
 (Funcionários — Abono de lar — Repetição do indevido) pedido de anulação do Regulamento (CE) n.o 1580/96 do
 Conselho de 30 de Julho de 1996 que fixa, para a campanha
 (2001/C 259/17) de comercialização de 1996/1997, os preços de intervenção
 derivados do açúcar branco, o preço de intervenção do açúcar
 (Lı́ngua do processo: neerlandês) bruto, os preços mı́nimos da beterraba A e da beterraba B e o
 montante do reembolso para a perequação das despesas de
 No processo T-348/00, Artin Barth, antigo funcionário da armazenagem (JO L 206, p. 9), bem como a declaração de
 Comissão das Comunidades Europeias, residente em Lenzkirch inaplicabilidade de certas disposições do Regulamento (CEE)
 (Alemanha), representado por E. J. H. Moons e J. Vercammen, n.o 1785/81 do Conselho, de 30 de Junho de 1981, que
 advogados, com domicı́lio escolhido no Luxemburgo, contra estabelece a organização comum de mercado no sector do
 Comissão das Comunidades Europeias (agentes: J. Currall e açúcar (JO L 177, p. 4), com a redacção dada pelo Regulamento
 W. Wils), que tem por objecto um pedido de anulação da (CE) n.o 1101/95 do Conselho de 24 de Abril de 1995 (JO
 decisão da Comissão, de 17 de Agosto de 2000, de suprimir, a L 110, p. 1) e, por outro lado, um pedido de reparação do
 partir de 1 de Outubro de 1998, o pagamento do abono de lar prejuı́zo alegadamente pelos recorrentes, o Tribunal (primeira
 a que o recorrente tinha até então direito e de proceder à secção), composto por B. Vesterdorf, presidente, e M. Vilaras e
 retenção das somas indevidamente recebidas a tı́tulo deste N.J. Forwood, juı́zes; secretário: H. Jung, proferiu em 11 de
 abono durante o perı́odo que vai de 1 de Outubro de 1998 até Maio de 2001 um despacho cuja parte decisória é a seguinte:
 29 de Fevereiro de 2000, o Tribunal (juiz singular), composto
 por M. Vilaras, juiz; secretário: B. Pastor, administradora 1) O recurso é julgado manifestamente inadmissı́vel na medida
 principal, proferiu, em 30 de Maio de 2001, um acórdão cuja em que se destina a anulação do artigo 1.o, alı́nea f), do
 parte decisória é a seguinte: Regulamento n.o 1580/96.
 1) O recurso é julgado improcedente. 2) O pedido de condenação do Conselho na reparação do prejuı́zo
 alegadamente causado aos recorrentes pela adopção e aplicação
 2) Cada uma das partes suportará as suas próprias despesas. do Regulamento n.o 1580/96, já referido, é julgado manifesta-
 mente desprovido de qualquer fundamento jurı́dico.
 (1) J.O. C 45 de 10.2.01.
 3) Os recorrentes são condenados a suportar solidariamente as
 suas próprias despesas e as do Conselho.
 4) A Comissão e o Comité européen des fabricants de sucre
 suportarão as suas próprias despesas.
 DESPACHO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA
 (1) JO C 54 de 22.2.97.
 de 11 de Maio de 2001
 no processo T-178/96, Eridania SpA e o. contra Conselho
 da União Europeia (1)
 («Açúcar — Regime de preços — Regionalização — Zonas DESPACHO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA
 deficitárias — Classificação da Itália — Campanha de
 comercialização 1996/1997 — Regulamentos n.os 1580/96 de 2 de Maio de 2001
 e 1785/81 — Recurso de anulação — Inadmissibilidade
 manifesta — Pedido de indemnização manifestamente des- no processo T-208/00, Jeremias Augusto Barleycorn Mon-
 provido de qualquer fundamento jurı́dico») golue e Marc Boixander Rivas contra Conselho da União
 Europeia e Parlamento Europeu (1)
 (2001/C 259/18)
 («Funcionários — Recurso de anulação — Condições de
 (Lı́ngua do processo: italiano) admissão a um concurso — Engenheiros técnicos espanhóis
 — Tipo de diploma universitário exigido — Inadmissibili-
 No processo T-178/96, Eridania SpA, com sede em Génova dade»)
 (Itália), ISI — Industria Saccarifera Italiana Agroindustriale
 SpA, com sede em Pádua (Itália), Sadam Zuccherifici Divisione (2001/C 259/19)
 della SECI — Società Esercizi Industriali SpA, com sede em
 Bolonha (Itália), Sadam Castiglionese SpA, com sede em (Lı́ngua do processo: espanhol)
 Bolonha, Sadam Abruzzo SpA, com sede em Bolonha, Zucche-
 rificio del Molise SpA, com sede em Termoli (Itália), SFIR — No processo, T-208/00, Jeremias Augusto Barleycorn Mongo-
 Società Fondiaria Industriale Romagnola SpA, com sede em lue e Marc Boixander Rivas, residentes em Madrid, representa-
 Cesena (Itália), representadas por B. O’Connor, solicitor, e dos por D. López Garrido, advogado em Madrid, com domicı́lio
 ---pagebreak--- C 259/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15.9.2001
 escolhido no Luxemburgo no escritório de J. Choucroun, 84, DESPACHO DO PRESIDENTE DO TRIBUNAL
 Grand-Rue, contra Conselho da União Europeia (agentes: DE PRIMEIRA INSTÂNCIA
 F. Anton e G. Ramos Ruano) e Parlamento Europeu (agentes:
 M. Gómez Leal e M. F. de Wachter), que tem por objecto um de 8 de Maio de 2001
 pedido de anulação das informações úteis para os candidatos
 aos concursos e do aviso de concurso destinado à constituição no processo T-95/01 R, Gérard Coget e outros contra
 de listas de reserva de administradores de lı́ngua espanhola e Tribunal de Contas das Comunidades Europeias
 de administradores adjuntos de lı́ngua espanhola
 (EUR/A/159/2000 e PE/90/A), publicado no JO C 162 A de
 10 de Junho de 2000, o Tribunal (segunda secção) composto («Processo de medidas provisórias — Funcionários — Con-
 por A.W.H. Meij, presidente, A. Potocki e J. Pirrung, juı́zes; curso interno — Admissibilidade»)
 secretário: H. Jung, proferiu, em 2 de Maio de 2001, um
 despacho cuja parte decisória é a seguinte: (2001/C 259/21)
 1) O recurso é julgado inadmissı́vel.
 (Lı́ngua do processo: francês)
 2) Cada uma das partes suportará as suas despesas incluindo as
 relativas ao processo de medidas provisórias. No processo T-95/01 R, Gérard Coget, funcionário do Tribunal
 de Contas das Comunidades Europeias, residente em Hettange-
 -Grande (França), Pierre Hugé, funcionário do Tribunal de
 (1) JO C 316 de 4.11.00. Contas das Comunidades Europeias residente no Luxemburgo,
 Emmanuel Gabolde, funcionário do Tribunal de Contas das
 Comunidades Europeias, representados por A. Soulier, advo-
 gado, com domicı́lio escolhido no Luxemburgo, contra Tribu-
 nal de Contas das Comunidades Europeias, que tem por
 objecto um pedido de suspensão da execução da decisão do
 Tribunal de Contas de 22 de Fevereiro de 2001, que provê,
 com efeitos em 1 de Julho de 2001, um lugar de secretário
 DESPACHO DO PRESIDENTE DO TRIBUNAL geral, o Presidente do Tribunal de Primeira Instância, proferiu
 DE PRIMEIRA INSTÂNCIA em 8 de Maio de 2001, um despacho cuja parte decisória é a
 seguinte:
 de 21 de Maio de 2001
 1) O pedido de medidas provisória é julgado inadmissı́vel.
 no processo T-52/01 R Jürgen Schaefer contra Comissão 2) Reserva-se para final a decisão quanto às despesas.
 das Comunidades Europeias
 (Processo de medidas provisórias — Funcionários — Reafec-
 tação — Admissibilidade — Fumus boni juris — Urgência)
 (2001/C 259/20) Recurso interposto em 12 de Junho de 2001 contra a
 Comissão das Comunidades Europeias pelo advogado Jörg
 Riedemann, administrador da massa falida da sociedade
 (Lı́ngua do processo: espanhol) ZEMAG GmbH
 (Processo T-133/01)
 No processo T-52/01 R, Jürgen Schaefer, funcionário da
 Comissão das Comunidades Europeias, representado por
 J. R. Iturriagagoitia Bassas, advogado, contra Comissão das (2001/C 259/22)
 Comunidades Europeias (agentes: J. Currall e E. Gippini-
 -Fournier), que tem por objecto um pedido destinado a obter, (Lı́ngua do processo: alemão)
 por um lado, a suspensão da execução da decisão da Comissão
 de 12 de Fevereiro de 2001, de reafectar o recorrente a
 Bruxelas, e, por outro, a suspensão de qualquer procedimento Deu entrada em 12 de Junho de 2001, no Tribunal de Primeira
 iniciado com vista ao provimento da vaga decorrente desta Instância das Comunidades Europeias, um recurso contra
 reafectação, o presidente do Tribunal de Primeira Instância a Comissão das Comunidades Europeias, interposto pelo
 proferiu em 21 de Maio de 2001 um despacho cuja parte advogado Jörg Riedemann, na qualidade de administrador da
 decisória é a seguinte: massa falida da sociedade ZEMAG GmbH, com sede em Zeitz
 (Alemanha), representado pelo advogado Ulrich Vahlhaus.
 1) O pedido de medidas provisórias é indeferido.
 O recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne anular,
 2) Reserva-se para final a decisão quanto às despesas. no que respeita à Zeitzer Machinen, Anlagen Geräte GmbH, a
 decisão da Comissão das Comunidades Europeias de 28 de
 Março de 2001 [Decisão K(2001) 1028] relativa aos auxı́lios


text:
C 247/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26.8.2000
 3) Varken rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om kommission (ombud: A. Aresu och M. Patakia) mot Republi-
 avfall, i dess lydelse enligt rådets direktiv 91/156/EEG av den ken Italien (ombud: professor U. Leanza, biträdd av I. M. Bra-
 18 mars 1991, eller rådets förordning (EEG) nr 259/93 guglia) angående en talan om fastställelse av att Republiken
 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av Italien har åsidosatt sina skyldigheter enligt artiklarna 52 och
 avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen 59 i EG-fördraget (nu artiklarna 43 EG och 49 EG i ändrad
 föreskriver en skyldighet för medlemsstaterna att beträffande lydelse) samt artikel 73b i EG-fördraget (nu artikel 56 EG)
 mottagande och återvinning av icke-miljöfarligt bygg- och genom att anta artikel 1.5 och artikel 2 i den konsoliderade
 anläggningsavfall ingå avtal med samtliga företag som har versionen av lagdekret nr 332 av den 31 maj 1994 (GURI nr
 tillstånd i den mening som avses i nämnda direktiv. 126 av den 1 juni 1994), vilket med ändringar omvandlats till
 lag nr 474 av den 30 juli 1994 om föreskrifter för att påskynda
 4) Artikel 7.3 i direktiv 75/442, i dess lydelse enligt direktiv försäljning av statens och andra offentliga organs aktieinnehav
 91/156, skall tolkas på så sätt att den ger medlemsstaten rätt i aktiebolag (GURI nr 177 av den 30 juli 1994) samt de dekret
 att vidta åtgärder beträffande avfallstransporter, däribland avseende ”särskilda befogenheter”, vilka fastställts i samband
 förbud mot transporter av icke-miljöfarligt bygg- och anlägg- med privatiseringen av ENI SpA och Telecom Italia SpA.
 ningsavfall avsett för återvinning, om transporten inte är Domslutet i denna dom har följande lydelse:
 förenlig med avfallsplanen, under förutsättning att denna plan
 är förenlig med reglerna i fördraget och i nämnda direktiv. 1) Republiken Italien har genom att anta artiklarna 1.5 och 2 i
 den konsoliderade versionen av lagdekret nr 332 av den 31 maj
 5) Artikel 7.3 i direktiv 75/442, i dess lydelse enligt direktiv 1994, vilket med ändringar omvandlats till lag nr 474 av den
 91/156, skall tolkas på så sätt att den inte ger enskilda någon 30 juli 1994 om föreskrifter för att påskynda försäljning av
 rätt som de kan åberopa inför nationella domstolar för statens och andra offentliga organs aktieinnehav i aktiebolag
 att ifrågasätta en åtgärd som vidtagits för att förhindra samt de dekret avseende ”särskilda befogenheter” som fastställts
 avfallstransporter som inte är förenliga med en avfallshante- i samband med privatiseringen av ENI SpA och Telecom Italia
 ringsplan, på den grunden att kommissionen inte har underrät- SpA, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artiklarna
 tats om denna åtgärd. 52 och 59 i EG-fördraget (nu artiklarna 43 EG och 49 EG i
 ändrad lydelse) samt artikel 73b i EG-fördraget (nu artikel 56
 EG).
 (1) EGT C 234, 25.7.1998.
 2) Republiken Italien skall ersätta rättegångskostnaderna.
 (1) EGT C 121, 1.5.1999.
 DOMSTOLENS DOM
 av den 23 maj 2000 DOMSTOLENS DOM
 (fjärde avdelningen)
 i mål C-58/99: Europeiska gemenskapernas kommission
 mot Republiken Italien (1) av den 25 maj 2000
 (”Privatisering av offentliga företag — Tilldelning av sär- i mål C-82/98 P: Max Kögler mot Europeiska gemenska-
 skilda befogenheter”) pernas domstol och Europeiska unionens råd (1)
 (2000/C 247/02) (Överklagande — Talan av tjänsteman — Korrigeringskoef-
 ficient tillämplig på avgångspension)
 (Rättegångsspråk: italienska) (2000/C 247/03)
 (Rättegångsspråk: tyska)
 (Preliminär översättning; den slutgiltiga översättningen kommer att
 publiceras i ”Rättsfallssamling från Europeiska gemenskapernas
 domstol och förstainstansrätt”) (Preliminär översättning; den slutgiltiga översättningen kommer att
 publiceras i ”Rättsfallssamling från Europeiska gemenskapernas
 Domstolen (ordföranden G. C. Rodrı́guez Iglesias, avdelnings- domstol och förstainstansrätt”)
 ordförandena D. A. O. Edward, L. Sevón och R. Schintgen
 samt domarna P. J. G. Kapteyn, referent, A. La Pergola, Domstolen, fjärde avdelningen (avdelningsordföranden
 J.-P. Puissochet, G. Hirsch, P. Jann, H. Ragnemalm och M. Wat- D. A. O. Edward samt domarna A. La Pergola och H. Ragne-
 helet; generaladvokat: J. Mischo; justitiesekreterare: avdelnings- malm, referent; generaladvokat: J. Mischo; justitiesekreterare:
 direktören D. Louterman-Hubeau) har den 23 maj 2000 av- först biträdande justitiesekreteraren H. von Holstein, sedan
 kunnat dom i mål C-58/99: Europeiska gemenskapernas justitiesekreteraren R. Grass), har den 25 maj 2000 avkunnat