type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 21.3.2016.
 COM(2016) 171 final
 2016/0089(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 1.1. Članak 78. stavak 3. Ugovora i trenutačni programi privremenog premještanja
 Kao dio zajedničke politike o azilu člankom 78. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju EU-a (UFEU) predviđa se posebna pravna osnova za rješavanje kriznih situacija. Vijeće u skladu s njome, na temelju prijedloga Europske komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist jedne države članice ili više njih suočenih s kriznom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u jednu državu članicu ili više njih. Privremene su mjere predviđene člankom 78. stavkom 3. UFEU-a izvanredne. Mogu se poduzeti samo ako je zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja hitnost i ozbiljnost problema u sustavu azila jedne ili više država članica dosegla određenu granicu.
 Na temelju članka 78. stavka 3. UFEU-a Vijeće je donijelo dvije odluke o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke. U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2015/1523
 1
 potrebno je premjestiti 40 000 podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz Italije i Grčke u druge države članice. U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2015/1601
 2
 potrebno je premjestiti 120 000 podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz Italije i Grčke te iz drugih država članica ako se nalaze u hitnoj situaciji.
 U skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke Vijeća (EU) 2015/1601, od 26. rujna 2016. 54 000 od 120 000 podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije i Grčke na područje drugih država članica, osim ako do tog datuma Komisija u skladu s člankom 4. stavkom 3. podnese prijedlog o tome da se te osobe dodijele drugoj državi članici ili više njih zbog hitne situacije uzrokovane iznenadnim priljevom osoba.
 U skladu s člankom 1. stavkom 2. Komisija stalno pregledava stanje u vezi s masivnim priljevima državljana trećih zemalja u države članice i prema potrebi podnosi prijedloge izmjene Odluke 2015/1601 kako bi se u obzir uzeo razvoj situacije na terenu i njezin učinak na mehanizam premještanja, kao i novi pritisak na države članice, a posebno one najizloženije.
 Situacija je i dalje kritična. U skladu s podacima Frontexa tijekom prvih mjeseci 2016. iz Turske je u Grčku nezakonito ulazilo u prosjeku 2 000 do 3 000 osoba dnevno. Ograničenjima koja su uvedena na granici Grčke i bivše jugoslavenske republike Makedonije izvršen je dodatan pritisak na Grčku
 3
 i povećan rizik da se, s poboljšanjem vremenskih uvjeta, razviju migracijske rute kroz druge države članice EU-a. Vjerojatno je da će te nove migracijske rute utjecati na najizloženije države članice.
 Komisija je 16. ožujka donijela Prvo izvješće o premještanju i preseljenju, u skladu s obvezom iz članka 12. dviju odluka Vijeća
 4
 . U toj Komunikaciji sažeti su utvrđeni izazovi i iskustvo stečeno tijekom prvih mjeseci provedbe programa premještanja i preseljenja te su navedene kratkoročne preporuke i mjere za povećanje stope provedbe.
 Šefovi država i vlada EU-a dogovorili su se 7. ožujka o nizu načela koja će služiti kao temelj sporazuma s Turskom, a jedno je od njih „za svakog Sirijca kojeg Turska ponovno prihvati s grčkih otoka, preseliti jednog Sirijca iz Turske u države članice EU-a, u okviru postojećih obveza”.
 Provedbom različitih programa kojima bi se omogućilo preseljenje, humanitarni prihvat ili drugi oblici zakonitog prihvata smanjio bi se migracijski pritisak na najizloženije države članice, a posebno na Grčku, time što bi se opasni i nezakoniti migracijski tokovi sirijskih državljana i osoba raseljenih zbog sukoba u Siriji zamijenili sigurnim i zakonitim putovima.
 U tom se kontekstu u Komunikaciji Komisije o sljedećim operativnim koracima u suradnji EU-a i Turske u području migracije
 5
 traži poduzimanje mjera potrebnih za preraspodjelu u program 1:1 određenih obveza iz odluka o premještanju, posebno svih ili dijela trenutačno nedodijeljenih 54 000 mjesta. Preseljenje ili drugi zakoniti putovi za prihvat osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita mogu se smatrati istovjetnima premještanju jer su sve te mjere konkretni izrazi solidarnosti s drugim državama članicama ili trećim zemljama suočenima s masovnim priljevom migranata.
 1.2. Drugi instrumenti solidarnosti
 Uz obveze u okviru programa premještanja te radi sveobuhvatnog rješavanja globalne migracijske krize i pokazivanja solidarnosti s trećim zemljama pod jednakim pritiskom Komisija je preporučila program EU-a za preseljenje 20 000 osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita. Nakon Preporuke Komisije od 8. lipnja 2015. o Europskom programu preseljenja
 6
 27 država članica
 7
 i zemlje koje sudjeluju u Dublinskom sustavu dogovorilo se 20. srpnja 2015.
 8
 da će u okviru multilateralnih i nacionalnih programa iz zemalja izvan EU-a preseliti 22 504 raseljene osobe kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita. Države preseljenja dogovorile su se da će za preseljenje uzeti u obzir prioritetne regije, uključujući Sjevernu Afriku, Bliski istok i Rog Afrike. Broj mjesta za preseljenje raspoređen je među državama članicama i zemljama koje sudjeluju u Dublinskom sustavu u skladu s obvezama iz Priloga Zaključcima.
 Komisija je 15. prosinca 2015. donijela Preporuku Komisije za dobrovoljni humanitarni program prihvata s Turskom, u kojoj je predložila da države koje sudjeluju prihvate osobe raseljene zbog sukoba u Siriji kojima je potrebna međunarodna zaštita, a koje su turska tijela registrirala prije 29. studenoga 2015. Takav bi program bio prateća mjera uz uzajamne obveze iz Zajedničkog akcijskog plana EU-a i Turske od 29. studenoga 2015.
 2. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 2.1. Sažetak predloženog djelovanja
 Predložena izmjena sastoji se od priznavanja broja prihvata Sirijaca koji se nalaze u Turskoj koje su ostvarile države članice u okviru preseljenja, humanitarnog prihvata ili drugih oblika zakonitog prihvata u kvotu podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koje je potrebno premjestiti na njihovo državno područje u skladu s Odlukom Vijeća 2015/1601. U pogledu 54 000 podnositelja zahtjeva iz članka 4. stavka 1. točke (c) Odluke Vijeća 2015/1601 ovom se izmjenom državama članicama omogućuje da od broja premještenih podnositelja zahtjeva koji im je dodijeljen oduzmu broj Sirijaca koji se nalaze u Turskoj koje su prihvatile na svoje državno područje u okviru preseljenja, humanitarnog prihvata ili drugih oblika pravnog prihvata u nacionalnim ili multilateralnim programima, osim programa preseljenja koji je uspostavljen u Zaključcima predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća 20. srpnja 2015. Primjenjuje se članak 10. Odluke Vijeća (EU) 2015/1601, što znači da će države članice koje koriste taj mehanizam primiti iznos od 6 500 EUR.
 2.2. Pravna osnova
 Pravna je osnova za predloženu Odluku Vijeća članak 78. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 2.3. Supsidijarnost
 Na temelju glave V. UFEU-a o području slobode, sigurnosti i pravde Europskoj uniji dodjeljuju se određene ovlasti povezane s tim pitanjima. Te se ovlasti moraju izvršavati u skladu s člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji, odnosno ako i u mjeri u kojoj ciljeve predloženog djelovanja ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Europske unije.
 Europska unija izvršila je te ovlasti u navedenom području donošenjem Odluke Vijeća (EU) 2015/1601. Trenutačno djelovanje sastoji se od omogućivanja državama članicama da svoje obveze u skladu s tom Odlukom djelomično ispune sudjelovanjem u drugim solidarnim nastojanjima.
 2.4. Proporcionalnost
 S obzirom na hitnost i ozbiljnost situacije nastale zbog trenutačne izbjegličke krize mjere predviđene u ovom prijedlogu ne prelaze ono što je potrebno za postizanje cilja učinkovitog rješavanja te situacije.
 2.5. Utjecaj na temeljna prava
 Nema utjecaja na temeljna prava iz Povelje EU-a o temeljnim pravima („Povelja”) koja imaju podnositelji zahtjeva za međunarodnu zaštitu obuhvaćeni područjem primjene Odluke (EU) 2015/1601.
 2.6. Varijabilna geometrija
 Prema odredbama Protokola (br. 21) Irska i Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluju u ovom prijedlogu, osim ako odluče sudjelovati u njemu u roku od tri mjeseca od prijedloga ili donošenja.
 Unatoč činjenici da je Irska odlučila sudjelovati u Odluci 2015/1601, prethodna rečenica primjenjuje se i na Irsku u skladu s člankom 4.a Protokola br. 21.
 S obzirom na to da Ujedinjena Kraljevina još nije odlučila sudjelovati u Odluci (EU) 2015/1601, trebala bi to učiniti ako želi sudjelovati u ovom aktu jer nije moguće sudjelovati u izmjeni akta, a da se sam akt ne primjenjuje.
 3.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Ovaj prijedlog ne uključuje dodatne troškove za proračun EU-a.
 2016/0089 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 78. stavak 3.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
 9
 ,
 budući da:
 (1)Na temelju članka 78. stavka 3. UFEU-a Vijeće je donijelo dvije odluke o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke. U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2015/1523
 10
 potrebno je premjestiti 40 000 podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz Italije i Grčke u druge države članice. U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2015/1601
 11
 potrebno je premjestiti 120 000 podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz Italije i Grčke u druge države članice.
 (2) Prema članku 4. stavku 2. Odluke (EU) 2015/1601, od 26. rujna 2016. 54 000 podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije i Grčke na područja drugih država članica, osim ako Komisija u skladu s člankom 4. stavkom 3. do tog datuma podnese prijedlog o njihovoj dodjeli drugoj državi članici korisnici zbog hitne situacije uzrokovane iznenadnim priljevom osoba.
 (3) U članku 1. stavku 2. Odluke (EU) 2015/1601 utvrđeno je da bi Komisija trebala stalno preispitivati stanje u vezi s masovnim priljevima državljana trećih zemalja u države članice. Komisija bi prema potrebi trebala podnositi prijedloge izmjene te Odluke kako bi se u obzir uzeo razvoj situacije na terenu i njezin učinak na mehanizam premještanja, kao i novi pritisak na države članice, posebno one najizloženije.
 (4)Šefovi država ili vlada EU-a dogovorili su se 7. ožujka da će raditi na temelju niza načela na postizanju sporazuma s Turskom, među ostalim da će, za svakog Sirijca kojeg Turska ponovno prihvati s grčkih otoka, preseliti jednog Sirijca iz Turske u države članice, u okviru postojećih obveza. Ta su načela razrađena u Komunikaciji Komisije o sljedećim operativnim koracima u suradnji EU-a i Turske u području migracija
 12
 kojom se traži poduzimanje potrebnih mjera za preraspodjelu u program 1:1 određenih obveza iz postojećih odluka o premještanju, posebice svih ili dijela trenutačno nedodijeljenih 54 000 mjesta.
 (5) Može se očekivati da će se preseljenjem, humanitarnim prihvatom ili drugim oblicima zakonitog prihvata iz Turske u okviru nacionalnih i multilateralnih programa smanjiti migracijski pritisak na države članice koje imaju koristi od premještanja na temelju Odluke (EU) 2015/1601 jer će se osigurati zakonit i siguran put prema Uniji te suzbiti nezakoniti ulasci. Stoga bi solidarnost koju su države članice pokazale prihvatom na vlastito državno područje sirijskih državljana koji se nalaze u Turskoj, a kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, trebalo uzeti u obzir u pogledu 54 000 navedenih podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu. Trebalo bi oduzeti broj osoba koje je država članica prihvatila iz Turske od broja osoba koje je potrebno premjestiti u tu državu članicu na temelju Odluke 2015/1601 u pogledu navedenih 54 000 podnositelja zahtjeva.
 (6)Prihvatni mehanizmi mogu uključivati preseljenje, humanitarni prihvat ili druge zakonite načine prihvata osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, kao što su programi humanitarnih viza, humanitarnih transfera, spajanja obitelji, privatnih sponzoriranja, stipendiranja, mobilnosti radne snage i drugi.
 (7)Ovom Odlukom ne bi trebalo utjecati na obveze koje su države članice preuzele u okviru programa preseljenja dogovorenog u Zaključcima predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća 20. srpnja 2015. te se one ne bi trebale uzeti u obzir pri ispunjenju obveza iz Odluke 2015/1601. Stoga država članica koja odluči ispuniti obveze iz Odluke (EU) 2015/1601 prihvatom Sirijaca koji se nalaze u Turskoj, odnosno njihovim preseljenjem, ne može to smatrati dijelom obveza na temelju programa preseljenja od 20. srpnja 2015.
 (8) Kako bi se osiguralo pravilno praćenje situacije, države članice trebale bi svaki mjesec Komisiju izvješćivati o prihvatu Sirijaca koji se nalaze u Turskoj na svoje državno područje na temelju mehanizma predviđenog ovom izmjenom te navesti u okviru kojeg je programa, nacionalnog ili multilateralnog, osoba prihvaćena te oblik zakonitog prihvata.
 (9)S obzirom na to da države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Odluke, nego se zbog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
 (10)Ovom se Odlukom poštuju temeljna prava i postupa se u skladu s načelima priznatima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
 (11)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, te ne dovodeći u pitanje članak 4. tog protokola, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
 (12)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, te ne dovodeći u pitanje članke 4. i 4.a tog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
 (13)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
 (14)S obzirom na hitnost situacije, ova Odluka trebala bi stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U članak 4. Odluke (EU) 2015/1601 umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a U pogledu premještanja podnositelja zahtjeva iz stavka 1. točke (c), prihvat sirijskih državljana koji se nalaze u Turskoj na područje država članica u okviru nacionalnih ili multilateralnih programa zakonitog prihvata osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, osim programa preseljenja koji je predmet Zaključaka predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća 20. srpnja 2015., podrazumijeva odgovarajuće smanjenje obveze dotične države članice.
 Članak 10. primjenjuje se mutatis mutandis na svaki zakoniti prihvat koji podrazumijeva smanjenje obveze premještanja.
 Za potrebe ovog stavka države članice svakog mjeseca izvješćuju Komisiju o broju zakonito prihvaćenih osoba te navode vrstu programa u okviru kojeg je prihvat izvršen te oblik zakonitog prihvata.”
 Članak 2.
 Stupanje na snagu
 Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća (EU) 2015/1523 od 14. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke, SL L 239, 15.9.2015., str. 146.
 (2)
 Odluka Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke, SL L 248, 24.9.2015., str. 80.
 (3)
 Prema predviđanjima UNHCR-a, nastave li migranti pristizati, u roku od mjesec dana u Grčkoj bi moglo ostati blokirano više od 100 000 migranata.
 (4)
 COM(2016) 165 završna verzija
 (5)
 COM(2016) 166 završna verzija
 (6)
 C(2015) 3560 završna verzija
 (7)
 Mađarska ne sudjeluje.
 (8)
 11130/15; „Zaključci predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o preseljenju putem multilateralnih i nacionalnih programa 20 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita”
 (9)
 SL C , , str. .
 (10)
 Odluka Vijeća (EU) 2015/1523 od 14. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke, SL L 239, 15.9.2015., str. 146.
 (11)
 Odluka Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke, SL L 248, 24.9.2015., str. 80.
 (12)
 COM(2016)166 završna verzija


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
16.6.2015
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 149/21
 ES IR ELPA PREKYBOS PREKĖMIS FORMALUMŲ SUPAPRASTINIMO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2015
 2015 m. gegužės 11 d.
 dėl kvietimo buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai prisijungti prie Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo [2015/920]
 ES IR ELPA JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo (1) (toliau – Konvencija), ypač į jos 11 straipsnio 3 dalį,
 kadangi:
 (1)
 supaprastinus formalumus, kuriais daromas poveikis prekybai prekėmis tarp buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės, Šveicarijos Konfederacijos ir Turkijos Respublikos, būtų sudarytos palankesnės sąlygos prekių apyvartai su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija;
 (2)
 siekiant, kad būtų užtikrintos tokios palankesnės sąlygos, tikslinga pakviesti buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją prisijungti prie Konvencijos,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Remiantis Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo 11a straipsniu, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija kviečiama prisijungti prie Konvencijos nuo 2015 m. liepos 1 d.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Ankaroje 2015 m. gegužės 11 d.
 ES ir ELPA jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Sezai UÇARMAK
 (1) OL L 134, 1987 5 22, p. 2.


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52007PC0330
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.6.2007KOM(2007) 330 galutinis2007/0114 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės- Pasiūlymo pagrindimas ir tikslaiŠis pasiūlymas parengtas po Bendrosios žuvininkystės politikos tobulinimo ir supaprastinimo veiklos plane 2006–2008 metams[1] pateikto pasiūlymo. Atsižvelgiant į po 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3317/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl leidimo žvejoti trečiosios šalies vandenyse pagal žvejybos susitarimą[2], priėmimo pakitusias žvejybos ne Bendrijos vandenyse aplinkybes ir siekiant vykdyti tarptautinius įpareigojimus būtina įdiegti bendrąją Bendrijos laivų visų rūšių žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų sistemą.Reikėtų iš naujo apibrėžti ir šiuo metu skirtinguose teisiniuose tekstuose nustatytas su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių laivų žvejybos veiklos galimybių Bendrijos vandenyse taisykles ir, kiek tikslinga, suderinti jas su Bendrijos žvejybos laivams taikomomis taisyklėmis.Pagal galimybes administraciniame procese įdiegus duomenų keitimosi elektroniniu būdu sistemą bus galima pagreitinti procedūras, užtikrinti kokybiškesnius proceso rezultatus, iš visų susijusių administracinių institucijų gauti informaciją internetu arba elektroniniu paštu ir pagerinti bendrą administracinio proceso efektyvumą.- Bendrosios aplinkybėsBendroji žuvininkystės politika (BŽP) reguliuojama ne tik žvejybos veikla Bendrijos vandenyse, bet ir Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse. Žvejybos veikla tarptautiniuose vandenyse ir trečiųjų šalių vandenyse daugiausiai reguliuojama Bendrijos pasirašytais dvišaliais ir daugiašaliais susitarimais. Vykdant šių susitarimų įpareigojimus ir siekiant BŽP tikslų svarbu turėti aiškias žvejybos veiklos leidimų taisykles ir valstybių narių bei Komisijos atliekamos tokios veiklos kontrolės taisykles.Bendrijos žvejybos laivai vykdo veiklą maždaug 20 trečiųjų šalių teritoriniuose vandenyse pagal šių šalių ir Bendrijos dvišalius susitarimus. Daugumoje šių susitarimų numatytas Bendrijos finansinis įnašas, pirmiausia susitarimuose su Afrikos ir Pietų Amerikos valstybėmis, pvz., Gabonu, Žaliuoju Kyšuliu, Senegalu, Mauritanija, Madagaskaru, Mozambiku, Mauricijumi, San Tomė ir Prinsipe, Seišeliais, Kiribačiu, Mikronezija ir Saliamono salomis, taip pat ir su kitomis šalimis, pvz., Grenlandija. Tačiau kituose su Šiaurės šalimis – Norvegija, Islandija ir Farerų salomis – sudarytuose susitarimuose, taip pat susitarime su Prancūzijos Gajana Bendrijos finansinis įnašas nėra numatytas, jie pirmiausia pagrįsti žvejybos teisių prekyba.Tarptautiniuose vandenyse Bendrijos laivai užsiima žvejybos veikla pagal įvairius regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) – Šiaurės Vakarų Atlanto žuvininkystės organizacijos (ŠVAŽO, angl. NAFO), Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (TKATA, angl. ICCAT), Indijos vandenyno tunų komisijos (IVTK, angl. IOTC), Šiaurės Rytų Atlanto žuvininkystės komisijos (ŠRAŽK, angl. NEAFC), Vakarų ir Vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (VVRVŽK, angl. WCPFC), Antarktikos jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (AJGIAK, angl. CCAMLR), Bendrosios Viduržemio jūros žuvininkystės komisijos (BVJŽK, angl. GFCM), Tarptautinės Amerikos tropikų tuno komisijos (TATTK, angl. IATTC) ir Pietryčių Atlanto žuvininkystės organizacijos (PAŽO, angl. SEAFO) – susitarimus.Be šiais susitarimais reguliuojamos veiklos Bendrijos žvejybos laivai vykdo žvejybos atvirojoje jūroje veiklą, kuriai netaikomas joks specialaus susitarimas.Žvejybos veikla valdoma laivams suteikiant leidimus. Pagal skirtingus susitarimus išduodamų leidimų rūšys ir išdavimo procedūros skiriasi.Pagal dvišalius susitarimus leidimus išduoda trečioji šalis. Sudarius susitarimą ir Tarybai paskirsčius žvejybos teises valstybėms narėms, Komisija perduoda prašymus trečiajai šaliai ir informuoja valstybes nares apie išduotus leidimus. Su šia susitarimų rūšimi susijusios valstybių narių ir Komisijos administracinės procedūros dažnai yra sudėtingos, reikia surinkti išsamius dokumentų rinkinius kiekvienam laivui. Jei susitarime numatytas Bendrijos finansinis įnašas, reikia dar daugiau administracinio darbo skaičiuojant mokesčius, sudarant klaidų aprašus ir kt. Apie 400 Bendrijos žvejybos laivų kasmet suteikiama 1600 leidimų žvejybai pagal šiuos susitarimus. Taikant susitarimą be finansinio įnašo dažnai pasitaiko kvotų perleidimų, tuomet reikia prašyti naujų leidimų. Apie 850 Bendrijos žvejybos laivų tenka 1600 leidimų pagal tokios rūšies susitarimus.Pagal RŽVO susitarimus vykdomos žvejybos veiklos leidimus paprastai koordinuoja RŽVO sekretoriatas. Tokios procedūros dažniausiai paprastesnės. Dauguma atvejų sudaromi ir RŽVO sekretoriatui siunčiami laivų, kuriems leidžiama žvejybos veikla, sąrašai. Tačiau skirtingų RŽVO taikomos procedūros nėra suderintos. Šiuo metu apie 8000 Bendrijos žvejybos laivų leidžiama žvejoti pagal RŽVO susitarimus (13 000 leidimų).Su trečiųjų šalių vėliavomis plaukiojantiems laivams gali būti suteikta galimybė vykdyti žvejybos veiklą Bendrijos vandenyse. Šiuo metu leidimai suteikti 250 laivų, dauguma jų – Norvegijos laivai, kuriems leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse pagal metinį Norvegijos ir Bendrijos susitarimą. Žvejybos Bendrijos vandenyse leidimo suteikimo trečiųjų šalių laivams procedūra yra kitokio pobūdžio nei pirmiau minėtosios. Šios rūšies leidimus suteikti yra įgaliota Komisija ir taisyklės bei procedūros nustatomos Bendrijos teisės aktais, o ne grindžiamos atitinkamų susitarimų nuostatomis.- Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosDabartinės nuostatos, susijusios su Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimais, yra nustatytos keliuose skirtinguose teisiniuose tekstuose. Reglamente (EB) Nr. 3317/94 nustatytos bendrosios paraiškų perdavimo trečiosioms šalims procedūros taisyklės.Be šių procedūrinių nuostatų yra ir įvairių specifinių žvejybos veiklos leidimų suteikimo pagal tam tikrus dvišalius žuvininkystės susitarimus ir regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitarimus taisyklių, pvz., nustatytosios 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2847/1993, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[3], 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas[4], ir keliuose Tarybos reglamentuose, kuriais priimamos dvišalių žuvininkystės susitarimų ir RŽVO susitarimų nuostatos.Be to, trečiųjų šalių žvejybos laivų žvejybos veikla Bendrijos vandenyse yra reguliuojama Reglamento (EB) Nr. 2847/93 VI antraštinės dalies ir metinio BLSK ir kvotų reglamento nuostatomis.Šiuo pasiūlymu siekiama suderinti dabartines nuostatas ir panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 bei kai kurias pirmiau minėtų reglamentų nuostatas. Pagal įvairius susitarimus taikomos specialios sąlygos, kurios nėra tiesiogiai susijusios su žvejybos leidimų suteikimo procedūra ir sąlygomis, liks galioti.- Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisPasiūlymas padės siekti BŽP tikslų ir leis Bendrijai geriau užtikrinti savo tarptautinių įsipareigojimų vykdymą.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS- Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasKomisija turėjo keletą susitikimų su nacionalinėmis administracinėmis institucijomis. Buvo tariamasi ir su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamuoju komitetu (ŽAPK).Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaKonsultacijose dalyvavusios šalys parėmė Komisijos siūlymus patikslinti, supaprastinti ir pagerinti žvejybos leidimų valdymo procedūras.Pasiūlymas užtikrinti geresnį tarptautinių įpareigojimų vykdymą sulaukė didelio pritarimo. Kai kurie ŽAPK nariai išreiškė susirūpinimą dėl sankcijų, taikomų mažesnių pažeidimų atvejais, ir dėl Komisijai suteiktų galių atsisakyti perduoti prašymus.- Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasSusijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritysNacionalinių administracinių institucijų ir už žvejybos leidimų suteikimą atsakingi Komisijos pareigūnai.Taikyti metodaiBuvo suorganizuota susitikimų su atitinkamais ekspertais.Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiValstybių narių ir Komisijos administracinių tarnybų pareigūnai, atsakingi už žvejybos leidimų suteikimą.Gautų ir panaudotų patarimų santraukaRengiant siūlomą reglamentą atsižvelgta į visus gautus ekspertų patarimus.Priemonės, kurių buvo imtasi, kad visuomenė galėtų sužinoti tyrimo rezultatusEkspertų nuomonė ir patarimai buvo susiję su administracinėmis užduotimis. Jie nebuvo viešai paskelbti.- Poveikio vertinimasŠio reglamento tikslas – supaprastinti ir pagerinti su žvejybos leidimų valdymo procedūras.Jo taikymas turės didelio poveikio palengvinant kasdienį nacionalinių administracinių institucijų ir Komisijos darbą. Reglamente siūlomos aiškios žvejybos leidimų valdymo taisyklės ir bendra procedūra ir nustatomas bendras Komisijos ir valstybių narių atsakomybės paskirstymas.Siūlomas reglamentas padės sumažinti ne tik administratorių, bet ir žvejų darbo krūvį, ypač daugiau naudojantis kompiuteriais ir automatizavus tam tikras procedūras. Kadangi kasmet nacionalinės administracinės institucijos ir Komisija Bendrijos žvejybos laivams parūpina didžiulį kiekį leidimų, reglamentas padės geriau koordinuoti darbą ir smarkiai supaprastinti kasdienes administracinių tarnybų užduotis.Reglamento taikymas padės žvejams geriau laikytis taisyklių, o įvedus atitikties reikalavimams kriterijus, sankcijas ir sugriežtinus sugauto kiekio bei žvejybos pastangų ataskaitų teikimą bus geriau vykdomos BŽP taisyklės.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI- Siūlomų veiksmų santraukaSiūlomame reglamente nustatomos bendrosios leidimų prašymų perdavimo taisyklės ir sąlygos. Įvedus šias taisykles valstybėms narėms ir žvejams bus aiškiau, kokios sąlygos turi būti įvykdytos, o Komisija galės veiksmingiau ir greičiau vykdyti paraiškų perdavimą. Nacionalinių administracinių institucijų ir Komisijos kasdienis darbas taps lengvesnis. Reglamentu įdiegiamos aiškios visų žvejybos leidimų valdymo taisyklės ir bendra procedūra ir nustatomas bendras Komisijos ir valstybių narių atsakomybės paskirstymas.Taip pat bus suteiktas būtinas teisinis pagrindas paprastesniam bei suderintam duomenų perdavimui elektroniniu būdu ir geresniam ataskaitų teikimui. Tokie duomenų mainai būtini ne tik siekiant neatsilikti nuo technikos pažangos, bet ir spartinant procedūras bei mažinant klaidų riziką. Tokia sistema leis Komisijai, valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais žvejams internete arba elektroniniu paštu gauti proceso rezultatus visais jo etapais ir pagerins bendrą administracinio proceso veiksmingumą.Be administracinio proceso pokyčių siūlomas reglamentas padės geriau užtikrinti, kad žvejai laikytųsi taisyklių, o įvedus atitikties reikalavimams kriterijus, sankcijas ir sugriežtinus sugauto kiekio bei žvejybos pastangų ataskaitų teikimą bus geriau vykdomos BŽP taisyklės. Pagal reglamentą leidimai nebus suteikiami laivams, kurie nevykdė įpareigojimų praėjusiais metais, arba kuriuos RŽVO įtraukė į „NNN laivų“, t. y. neteisėtą, nedeklaruotą ir nereguliuojamą (NNN) žvejybą vykdančių laivų, sąrašą.Be to, įdiegus priemones, pagal kurias valstybės narės privalo uždrausti žvejybą laivui, kuris dalyvavo darant didelį pažeidimą arba buvo įtrauktas į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą, bus sustiprintas įvairių susitarimų tarptautinių įpareigojimų vykdymas.Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi pagal susitarimus vykdomos žvejybos veiklos ataskaitų teikimo reikalavimų, Komisija turės daugiau įtakos šių taisyklių laikymuisi, nes galės atsisakyti perduoti valstybės narės prašymus, kol iki galo neįvykdyti visi ataskaitų teikimo reikalavimai.Be to, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo žvejybos teisėmis, Komisijai reikia suteikti teisę atsisakyti perduoti licencijų prašymą, jei atitinkamai valstybei narei suteiktų žvejybos galimybių akivaizdžiai nepakanka prašomiems leidimams.Galiausiai, siekiant užtikrinti, kad Bendrijai suteiktos žvejybos galimybės būtų kuo geriau išnaudotos, reikėtų įdiegti priemonių žvejybos leidimams laikinai perskirstyti, jei žvejybos galimybės nepakankamai išnaudojamos.- Teisinis pagrindasAtsižvelgiant į plačią reglamento taikymo sritį ir jo svarbą BŽP tarptautiniam vaidmeniui, pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties 37 straipsnis.- Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso BŽP sričiai, kuri yra išimtinė Bendrijos kompetencija. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.- Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių):- Siūlomas reglamentas padės Bendrijai vykdyti tarptautinius įpareigojimus;- Jame numatytas nešališkas finansinės ir administracinės naštos paskirstymas visiems dalyviams.- Pasirinktos priemonėsKadangi siūlomo teisės akto sritis yra išimtinė Bendrijos kompetencija, o taisykles visi susiję dalyviai turi taikyti tiesiogiai ir vienodai, jį siūloma priimti reglamento forma.4. POVEIKIS BIUDžETUIPoveikio Bendrijos biudžetui nebus.2007/0114 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyseEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[5],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[6],kadangi:(1) 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3317/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl leidimo žvejoti trečiosios šalies vandenyse pagal žvejybos susitarimą[7], nustatyta Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos trečiųjų šalių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse pagal Bendrijos ir trečiųjų šalių žuvininkystės susitarimus leidimų procedūra. Laikoma, kad tame reglamente nustatyta procedūra nebeatitinka poreikių, susijusių su dvišalių žuvininkystės susitarimų ir regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RŽVO) priimtų daugiašalių susitarimų ir konvencijų tarptautiniais įpareigojimais. Be to, minėto reglamento nebepakanka siekiant bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) tikslų, ypač dėl tausios žuvininkystės ir kontrolės.(2) Parengus Bendrosios žuvininkystės politikos tobulinimo ir supaprastinimo veiklos planą 2006–2008 metams[8] ir po Reglamento (EB) Nr. 3317/94 priėmimo pakitus žvejybos ne Bendrijos vandenyse aplinkybėms, siekiant vykdyti tarptautinius įpareigojimus būtina įdiegti bendrąją Bendrijos laivų visų rūšių žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų sistemą. Be to, reikėtų iš naujo apibrėžti ir skirtinguose teisiniuose tekstuose nustatytas su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių laivų žvejybos veiklos galimybių Bendrijos vandenyse taisykles ir kuo labiau jas suderinti su Bendrijos laivams taikomomis taisyklėmis.(3) Užsiimti žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse Bendrijos laivams turėtų būti leidžiama tik jiems gavus leidimą iš už atitinkamos žvejybos veiklos leidimus atsakingos kompetentingos institucijos, pvz., trečiosios šalies, kurios vandenyse norima vykdyti veiklą, kompetentingos institucijos, už žvejybos veiklos tarptautiniuose vandenyse, kuriuose taikomos RŽVO priimtos nuostatos, leidimus atsakingos kompetentingos institucijos arba valstybės narės kompetentingos institucijos, jei norima vykdyti jokiame susitarime nenumatytą žvejybos veiklą.(4) Svarbu aiškiai apibrėžti Komisijos ir valstybių narių atsakomybę vykdant Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų skyrimo procedūrą; šiuo atžvilgiu Komisija turėtų būti pajėgi užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių įpareigojimų ir BŽP nuostatų, kad paraiškų perdavimo prašymai būtų išsamūs ir kad jie būtų perduodami laikantis atitinkamuose susitarimuose nustatytų terminų.(5) Atsižvelgiant į tarptautinius įpareigojimus ir BŽP tikslus laivai, kurie per praėjusius 12 mėnesių dalyvavo darant didelį pažeidimą arba buvo įtraukti į tarptautinį neteisėtą, nedeklaruotą ir nereguliuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašą (NNN sąrašą), turėtų būti laikomi neatitinkančiais reikalavimų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimui gauti. Be to, valstybės narės turėtų įsipareigoti nedelsiant imtis priemonių tokioje veikloje dalyvavusių laivų tolesnei žvejybos veiklai sustabdyti.(6) Taip pat, jei valstybės narės nevykdo BŽP įpareigojimų dėl jų laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse, reikėtų, kad Komisija, suteikusi valstybei narei galimybę būti išklausytai, tam tikrais atvejais turėtų teisę atsisakyti perduoti tos valstybės narės žvejybos leidimo paraiškas, kol valstybė narė neįvykdys atitinkamų įpareigojimų.(7) Konstatuojamoji dalis apie orientacinį paskirstymą [pagal COM (2005) 238 (galutinis) įtraukiama po to reglamento priėmimo].(8) Siekiant užtikrinti, kad pagal žuvininkystės susitarimus Bendrijai skiriamos žvejybos galimybės būtų visiškai išnaudojamos, būtina, kad Komisija būtų įgaliota neišnaudotas žvejybos galimybes laikinai perskirstyti nepažeidžiant santykinio jų paskirstymo valstybėms narėms stabilumo.(9) Reikėtų suderinti žvejybos galimybių ne Bendrijos vandenyse naudojimo kontrolės ir trečiosioms šalims skiriamų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse nuostatas ir numatyti veiksmus, kuriais valstybėms narėms ir trečiosioms šalims būtų laiku užkirstas kelias viršyti šias galimybes.(10) Kad būtų nuosekliai ir veiksmingai nagrinėjami pažeidimai, reikia galimybės visapusiškai pasinaudoti Komisijos, Bendrijos, valstybių narių ir trečiųjų šalių inspektorių tikrinimų ir priežiūros ataskaitomis.(11) Visi su susitarimais ir ne Bendrijos vandenyse žvejojančių Bendrijos laivų veikla susiję duomenys turėtų būti atnaujinami ir atitinkamais atvejais prieinami susijusioms valstybėms narėms ir trečiosioms šalims. Todėl būtina įdiegti specialią informacijos sistemą.(12) Kad būtų galima taikyti šio reglamento taikymo išimtis, kai to reikia vykdant tarptautinius įpareigojimus, reikėtų, kad atitinkamos nuostatos būtų pakankamai lanksčios. Šio reglamento įgyvendinimo priemones reikia priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[9].(13) Reikėtų panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 ir trečiųjų šalių laivų žvejybos veiklos galimybių Bendrijos vandenyse nuostatas, išdėstytas 1994 m. birželio 27 d. Reglamente (EB) Nr. 1627/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[10], bei 1993 m. spalio 12 d. Reglamente (EB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[11],PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisTaikymo sritis ir tikslaiŠiame reglamente apibrėžiamos nuostatos dėl:a) Bendrijos žvejybos laivams skirtų leidimųi) užsiimti žvejybos veikla trečiosios šalies suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse pagal Bendrijos ir tos šalies sudarytą susitarimą,ii) užsiimti žvejybos veikla, kuriai taikomas regioninėje žuvininkystės valdymo organizacijoje (toliau – RŽVO) priimtas žuvininkystės susitarimas, arbaiii) ne Bendrijos vandenyse užsiimti žvejybos veikla netaikant jokio žuvininkystės susitarimo;b) su valstybės narės vėliava plaukiojantiems, bet Bendrijos žvejybos laivams nepriklausantiems laivams skirtų leidimų užsiimti veikla ne Bendrijos vandenyse pagal atitinkamą susitarimą;c) Bendrijos įrenginiams, laivams arba infrastruktūrai taikomų leidimų panaudoti juos žuvims auginti ne Bendrijos vandenyse pagal kokį nors susitarimą;d) trečiųjų šalių laivams skirtų leidimų užsiimti žvejybos veikla Bendrijos vandenyseir nustatomi veiklos, kuriai skirti leidimai, ataskaitų teikimo įpareigojimai.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente taikomos tokios apibrėžtys:a) Susitarimas – pagal Sutarties 300 straipsnį sudarytas arba pasirašytas žuvininkystės susitarimas;b) Žvejybos veikla – žuvų sugavimas, laikymas laive, perdirbimas, perkėlimas arba gabenimas;c) Žuvų auginimas – žuvų laikymas vandenyje panardintuose narvuose arba perkėlimas į juos tukinimo arba auginimo tikslais ir susijusi veisimo, surinkimo arba sugavimo veikla;d) Bendrijos žvejybos laivas – 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[12], 3 straipsnio d punkte apibrėžtas Bendrijos žvejybos laivas;e) Bendrijos laivyno registras – Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalyje nurodytas Bendrijos Žvejybos laivyno rejestras;f) Žvejybos galimybės – Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio q punkte apibrėžtos žvejybos galimybės;g) Leidimą suteikianti institucija – už Bendrijos laivų žvejybos veiklos pagal susitarimą leidimus atsakinga institucija;h) Žvejybos leidimas – teisė užsiimti žvejybos veikla nustatytu laikotarpiu, tam tikrame rajone arba taikant tam tikrą žvejybos būdą;i) Žvejybos pastangos – Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio h punkte apibrėžtos žvejybos pastangos;j) Perdavimas elektroniniu būdu – elektroninių duomenų perdavimas; duomenų turinį, formatą ir perdavimo protokolą nustato Komisija arba dėl jų susitaria susitarimo šalys;k) Kelių rūšių žvejyba – žvejybos veikla, kurios metu žvejojama daugiau nei viena rūšis ir per kurią sugautą kiekį sudaro mažiausiai dvi skirtingos rūšys ir kiekviena jų sudaro bent 4 % viso sugauto kiekio vertės arba biomasės;l) Žvejybos kategorija – laivyno pasektoris, kuriam būdingi tam tikro tipo laivai, tam tikros rūšies žvejybos veikla ir tam tikri žvejybos įrankiai;m) Didelis pažeidimas – 1999 m. birželio 24 d. Reglamente (EB) Nr. 1447/99, nustatančiame bendrosios žuvininkystės politikos taisykles šiurkščiai pažeidžiančių veikimo būdų sąrašą[13], apibrėžtas šiurkštus pažeidimas arba didelis pažeidimas ar didelis nusižengimas pagal atitinkamą susitarimą;n) NNN sąrašas – žvejybos laivų, kurie RŽVO duomenimis vykdė neteisėtą, nedeklaruotą ir nereguliuojamą žvejybą, sąrašas;o) Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistema – pagal 16 straipsnį Komisijos sukurta informacijos sistema;p) Trečiosios šalies laivas – su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis ir (arba) joje įregistruotas laivas.II SKYRIUSBENDRIJOS ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA NE BENDRIJOS VANDENYSEI SKIRSNISBENDROSIOS NUOSTATOS3 straipsnisBendroji nuostataTik pagal šį reglamentą išduotą žvejybos leidimą turintys Bendrijos žvejybos laivai turi teisę užsiimti žvejybos veikla atitinkamame susitarime apibrėžtuose vandenyse.II SKIRSNISŽVEJYBOS PAGAL SUSITARIMUS LEIDIMAI4 straipsnisInteresų deklaracija1. Sudarius susitarimą Komisija apie jį praneša valstybėms narėms.2. Ne vėliau kaip 15 dienų po 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo iš Komisijos valstybės narės elektroniniu būdu Komisijai persiunčia laivų, suinteresuotų pasinaudoti pagal tą susitarimą Bendrijai skirtomis žvejybos galimybėmis, sąrašą, kuriame pateikiami Bendrijos laivyno registre nurodyti laivų identifikavimo numeriai, jų tarptautiniai radijo šaukiniai ir kiti pagal susitarimą arba pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą pateiktini duomenys.5 straipsnisŽvejybos plano pateikimasNe vėliau kaip mėnuo iki susitarime nustatyto paraiškų perdavimo termino valstybės narės elektroniniu būdu Komisijai pateikia žvejybos planą, kuriame nurodomi laivų, dėl kurių jos ketina pateikti žvejybos leidimų paraiškas, skaičius ir informacija apie planuojamas žvejybos pastangas.6 straipsnisPrašymų perduoti paraiškas pateikimas1. Ne vėliau kaip 10 darbo dienų iki susitarime nurodyto paraiškų perdavimo termino arba, jei susitarime terminas nenustatytas, ne vėliau kaip 10 darbo dienų iki Komisijos nustatyto termino valstybės narės Komisijai elektroniniu būdu pateikia žvejybos leidimų atitinkamiems žvejybos laivams prašymą, atitinkantį 5 straipsnyje nurodytą žvejybos planą.2. 1 dalyje nurodytuose prašymuose turi būti bent Bendrijos laivyno registre nurodyti laivų identifikavimo numeriai, jų tarptautiniai radijo šaukiniai ir kiti pagal susitarimą arba 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą pateiktini duomenys.7 straipsnisAtitikties reikalavimams kriterijai1. Valstybės narės neteikia Komisijai prašymų dėl žvejybos leidimų su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, jei:a) jie neatitinka reikalavimų žvejybos leidimui gauti pagal atitinkamą susitarimą arba nėra įtraukti į pagal 4 straipsnį Komisijai pateikiamą laivų sąrašą;b) jie per praėjusius 12 žvejybos veiklos pagal susitarimą mėnesių arba, jei sudaromas naujas susitarimas, per 12 žvejybos veiklos pagal senąjį susitarimą mėnesių padarė didelį pažeidimą arba atitinkamais atvejais dar neįvykdė to susitarimo sąlygų tam laikotarpiui;c) jie įtraukti į NNN sąrašą;d) Bendrijos laivyno registre ir 16 straipsnyje apibrėžtoje Bendrijos žvejybos leidimo informacijos sistemoje šių laivų duomenys yra neišsamūs arba neteisingi;e) jie neturi galiojančios žvejybos licencijos, nurodytos 2005 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1281/2005 dėl žvejybos licencijų valdymo ir būtinos minimalios informacijos jose[14];f) leidimus suteikianti institucija neturi ir negali gauti pagal susitarimą pateiktinų jų duomenų;g) dėl jų pateikti žvejybos leidimo prašymai neatitinka atitinkamo susitarimo ir šio reglamento nuostatų.2. Visos valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidimų paraiškų, kurias prašoma perduoti, skaičius atitiktų pagal susitarimą tai valstybei narei skirtas žvejybos galimybes.8 straipsnisKomisijos atliekamas paraiškų perdavimas1. Komisija paraiškas perduoda atitinkamai leidimus suteikiančiai institucijai per 10 darbo dienų nuo valstybės narės prašymo gavimo ir pagal šio straipsnio nuostatas.2. Komisija išnagrinėja žvejybos planus ir paraiškų perdavimo prašymus, atsižvelgdama į:a) kiekvienai valstybei narei pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio arba Sutarties 300 straipsnio nuostatas Tarybos paskirtas žvejybos galimybes irb) susitarime nustatytas sąlygas.3. Komisija patikrina:a) ar laikomasi 7 straipsnyje nustatytų sąlygų irb) ar žvejybos leidimų paraiškų, kurias atitinkamos valstybės narės prašo perduoti, skaičius atitinka pagal susitarimą suteiktas žvejybos galimybes atsižvelgiant į visų valstybių narių prašymus ir atitinkamais atvejais į žvejybos planus.9 straipsnisAtskirų paraiškų neperdavimas1. Komisija neperduota leidimus suteikiančioms institucijoms paraiškų, jei:a) valstybės narės pateikti duomenys neišsamūs;b) valstybei narei skirtų žvejybos galimybių nepakanka, palyginti su jos pateiktų paraiškų skaičiumi;c) nesilaikoma susitarimo ir šio reglamento sąlygų.2. Jei Komisija neperduoda vienos arba daugiau paraiškų, ji nedelsdama apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir pateikia priežastis.10 straipsnisVisų valstybės narės pateiktų paraiškų neperdavimasJei Komisija turi priežasčių manyti, kad valstybė narė nevykdė I priede nurodytų specialaus susitarimo įpareigojimų, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę pateikti savo pastabas. Jei Komisija, atsižvelgdama į valstybės narės pateiktas pastabas, nustato, kad įpareigojimų vykdymo pažeidimas buvo padarytas, ji, remdamasi teisėto pasitikėjimo ir proporcingumo principais, nusprendžia uždrausti tos valstybės narės laivams tęsti žvejybos veiklą pagal tą susitarimą.11 straipsnisInformacijos teikimas1. Komisija nedelsdama elektroniniu būdu persiunčia valstybėms narėms informaciją apie leidimus suteikiančios institucijos suteiktus žvejybos leidimus arba apie šios institucijos sprendimą neišduoti leidimo kuriam nors žvejybos laivui. Jei reikalaujama arba numatoma pagal susitarimą, siunčiami spausdinti dokumentų originalai ir lydimieji dokumentai.2. Vėliavos valstybės narės nedelsdamos perduoda atitinkamų žvejybos laivų savininkams pagal 1 dalies nuostatas gautą informaciją.3. Jei leidimus suteikianti institucija praneša Komisijai, kad ji nusprendė sustabdyti Bendrijos žvejybos laivui pagal susitarimą išduotą žvejybos leidimo galiojimą arba leidimą panaikinti, Komisija nedelsdama apie tai elektroniniu būdu informuoja to laivo valstybę narę. Vėliavos valstybė narė nedelsdama tą informaciją perduoda laivo savininkui.4. Pasikonsultavusi su vėliavos valstybe nare ir atitinkama leidimus suteikiančia institucija, Komisija atlieka patikrinimus atitikčiai susitarimo nuostatoms įvertinti ir informuoja minėtas šalis apie rezultatus.12 straipsnisOrientacinis paskirstymasJei Taryba dar nepriėmė sprendimo dėl dvišalio žuvininkystės susitarimo su trečiąja šalimi naujo protokolo, pagal kurį paskirstomos žvejybos galimybės valstybėms narėms, laikino taikymo, Komisija žvejybos leidimų paraiškas atitinkamai trečiajai šaliai perduoda pagal šį reglamentą, nepažeisdama Tarybos vėliau priimtų atitinkamų nuostatų. Perduodama paraiškas, Komisija taiko pagal buvusį protokolą galiojusį žvejybos galimybių paskirstymo būdą. [Tekstas pagal COM (2005) 238 (galutinis); iš dalies atitinkamai pakeičiama priėmus tą reglamentą].13 straipsnisNevisiškas žvejybos galimybių panaudojimas1. Jei remiantis 5 straipsnyje nurodytu žvejybos planu arba 6 straipsnyje nurodytu paraiškų perdavimo prašymu paaiškėja, kad žvejybos leidimai arba Bendrijai pagal susitarimą skirtos žvejybos galimybės nėra visiškai panaudojami, Komisija apie tai informuoja atitinkamas valstybes nares ir paprašo jų patvirtinti tų žvejybos galimybių nepanaudojimo faktą. Jei iki Komisijos nustatyto termino atsakymas negaunamas, tai laikoma patvirtinimu, kad atitinkamos valstybės narės laivai nevisiškai panaudoja savo žvejybos galimybes.2. Atitinkamai valstybei narei patvirtinus, Komisija įvertina, kiek iš viso nepanaudojama žvejybos galimybių, ir rezultatus praneša valstybėms narėms.3. Valstybės narės, norinčios pasinaudoti 2 dalyje nurodytomis nepanaudotomis žvejybos galimybėmis, pagal 5 straipsnio nuostatas iki Komisijos nustatyto termino jai pateikia visų laivų, kuriems jos ketina prašyti žvejybos leidimo, sąrašą ir prašymą perduoti kiekvieno iš šių laivų leidimų paraiškas pagal 6 straipsnio nuostatas.4. Komisija priima sprendimą dėl galimybių perskirstymo pagal 33 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, siekdama visų susijusių valstybių narių pritarimo arba, jei bendro sutarimo nėra, atsižvelgdama į II priede nustatytus kriterijus, ir apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms.5. Praėjus 10 darbo dienų nuo 4 dalyje nurodyto pranešimo Komisija perduoda atitinkamas paraiškas leidimus suteikiančiai institucijai pagal 8 straipsnio nuostatas.6. Pagal šio straipsnio nuostatas perduotos paraiškos neturi jokio poveikio žvejybos galimybių paskirstymui valstybėms narėms ateityje.III SKIRSNISŽVEJYBOS VEIKLA, KURIAI NETAIKOMAS JOKS SUSITARIMAS14 straipsnisBendrosios nuostatos1. Valstybės narės renka informaciją apie valstybių narių ir trečiųjų šalių piliečių sudarytus susitarimus, pagal kuriuos su jų vėliava plaukiojantys žvejybos laivai gali užsiimti žvejybos veikla trečiųjų šalių jurisdikcijai arba suverenitetui priklausančiuose vandenyse, ir apie tai informuoja Komisiją, pateikdama tokių laivų sąrašą.2. Jei 1 dalyje nurodyta žvejybos veikla yra nukreipta į išteklius, kurių dydis neatitinka saugių biologinių ribų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio l punkte, Komisija gali atitinkamos valstybės narės paprašyti pateikti išteklių įvertinimą ir, jei būtina dėl išteklių apsaugos, gavusi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 33 straipsnyje nurodyto Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STECF) nuomonę, įvesti atitinkamos žvejybos veiklos apribojimus.15 straipsnisValstybių narių suteikiami leidimai1. Bendrijos žvejybos laivai turi teisę užsiimti žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse, kuriems netaikomas joks susitarimas, tik jei jie turi jų vėliavos valstybės narės pagal nacionalines nuostatas išduotą leidimą.2. Bendrijos žvejybos laivams, kurie per 12 mėnesių iki leidimo įsigaliojimo datos padarė didelių pažeidimų arba kurie yra įtraukti į NNN sąrašą, leidimas užsiimti 1 dalyje nurodyta žvejybos veikla nesuteikiamas.3. Valstybės narės per 30 dienų iki 1 dalyje nurodytos žvejybos veiklos pradžios informuoja Komisiją apie laivus, kuriems suteikiamas leidimas žvejoti pagal 1 dalies nuostatas, nurodydamos leidimo galiojimo laikotarpį ir rajoną.IV SKIRSNISATASKAITų TEIKIMO įPAREIGOJIMAI IR žVEJYBOS VEIKLOS DRAUDIMAS16 straipsnisŽvejybos leidimų informacijos sistema1. Komisija parengia Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistemą, į kurią įtraukiami su pagal šį reglamentą išduotais leidimais susiję duomenys. Tam Komisija gali sukurti tinklavietę.2. Valstybės narės užtikrina, kad pagal susitarimą būtini žvejybos leidimų duomenys būtų įtraukti į Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistemą. Jos užtikrina, kad duomenys būtų nuolat atnaujinami.17 straipsnisSugautų kiekių ir žvejybos pastangų ataskaitų teikimas1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 2847/93 II ir IIa antraštinių dalių nuostatų Bendrijos žvejybos laivai, kuriems pagal II arba III skirsnių nuostatas buvo išduoti žvejybos leidimai, kompetentingai nacionalinei institucijai kasdien perduoda savo sugautų kiekių ir žvejybos pastangų ataskaitas.2. Valstybės narės renka 1 dalyje nurodytus duomenis ir iki kiekvieno kalendorinio mėnesio 15 d. Komisijai arba Komisijos tam tikslui paskirtai įstaigai elektroniniu būdu perduoda su jos vėliava plaukiojančių laivų prieš tai einantį mėnesį vandenyse, kuriems taikomas atitinkamas susitarimas, arba vandenyse, kuriems netaikomas joks susitarimas, sugautų kiekvienų išteklių arba kiekvienos išteklių grupės kiekių duomenis arba sugautų kiekių duomenis pagal žvejybos kategorijas, ir, jei būtina pagal susitarimą arba to susitarimo įgyvendinimo reglamentą, panaudotų žvejybos pastangų duomenis.18 straipsnisSugautų kiekių ir žvejybos pastangų kontrolė1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 V skyriaus nuostatų valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sugautų kiekių ir žvejybos pastangų ataskaitų teikimo įpareigojimų, nustatytų atitinkamame susitarime.2. Valstybės narės praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai, kuriems pagal šį reglamentą buvo išduoti žvejybos leidimai, neviršytų žvejybos galimybių.19 straipsnisŽvejybos uždraudimas1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 26 straipsnio 4 dalies ir Reglamento (EB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 3 dalies nuostatų, jei valstybė narė nusprendžia, kad jai skirtos žvejybos galimybės išnaudotos, ji nedelsdama uždraudžia žvejybos veiklą atitinkamame rajone arba atitinkamų išteklių ar išteklių grupių žvejybos veiklą.2. Jei valstybei narei skirtos žvejybos galimybės yra išreikštos ir sugauti leidžiamo kiekio, ir žvejybos pastangų apribojimais, valstybė narė uždraudžia žvejybos veiklą atitinkamame rajone arba atitinkamų išteklių ar išteklių grupių žvejybos veiklą, kai tik nusprendžiama, kad vieno iš minėtųjų tipų galimybės yra išnaudotos.3. Jei buvo išduoti leidimai kelių rūšių žvejybai ir nusprendžiama, kad vienų iš žvejoti leistų išteklių arba vienos iš žvejoti leistų išteklių grupių žvejybos galimybės jau yra išnaudotos, valstybės narės uždraudžia visą žvejybos veiklą, kuri yra tos kelių rūšių žvejybos dalis.4. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie pagal šį straipsnį įvestus žvejybos veiklos uždraudimus.5. Jei Komisija nustato, kad Bendrijai arba valstybei narei skirtos žvejybos galimybės gali būti laikomos išnaudotomis, ji apie tai informuoja atitinkamas valstybes nares ir paprašo jų uždrausti žvejybos veiklą pagal 1–4 dalių nuostatas.20 straipsnisŽvejybos leidimų galiojimo sustabdymas1. Jei Bendrijos žvejybos laivas padarė didelį pažeidimą, valstybė narė užtikrina, kad laivui nebebūtų leidžiama naudotis pagal atitinkamą susitarimą išduotu žvejybos leidimu likusiu to leidimo galiojimo laikotarpiu, ir apie tai nedelsdama elektroniniu būdu informuoja Komisiją.2. Gavusi 1 dalyje nurodytą informaciją Komisija ją perduoda leidimą suteikusiai institucijai ir paprašo jos panaikinti žvejybos leidimą.3. Komisijos, Bendrijos, valstybių narių arba trečiųjų šalių, kurios yra atitinkamo susitarimo šalys, inspektorių parengtos tikrinimų ir priežiūros ataskaitos valstybės narės pradėtose administracinėse arba teisinėse procedūrose laikomos leistinais įrodymais. Nustatant faktus jos laikomos lygiavertėmis valstybės narės tikrinimų ir priežiūros ataskaitoms.V SKIRSNISGALIMYBė PASINAUDOTI DUOMENIMIS21 straipsnisGalimybė pasinaudoti duomenimis1. Nepažeidžiant 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinančioje Tarybos direktyvą 90/313/EEB[15], nustatytų įpareigojimų Komisijai arba Komisijos paskirtai įstaigai valstybių narių pateikti duomenys yra prieinami:a) visiems atitinkamiems valstybių narių naudotojams ir leidimus suteikiančioms institucijoms su Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistema susietoje tinklavietėje. Šiems asmenis prieinami tik tie duomenys, kurių jiems reikia žvejybos leidimų suteikimo procese.b) visiems atitinkamiems kompetentingų tikrinimo institucijų naudotojams su Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistema susietoje tinklavietėje. Šiems asmenis prieinami tik tie duomenys, kurių jiems reikia vykdant tikrinimo veiklą.2. Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistemoje užregistruotų laivų savininkai arba agentai nusiuntę Komisijai oficialų prašymą per savo nacionalinę administracinę instituciją gali gauti registro duomenų elektroninę kopiją.III SKYRIUSSU VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIŲ LAIVŲ, KURIE NEPRIKLAUSO BENDRIJOS ŽVEJYBOS LAIVAMS, ŽVEJYBOS VEIKLA NE BENDRIJOS VANDENYSE22 straipsnisŽvejybos veikla pagal susitarimąJei reikalaujama arba numatoma pagal susitarimą, II skyriaus II ir IV skirsnių nuostatos taikomos ir su valstybės narės vėliava plaukiojantiems, bet Bendrijos žvejybos laivams nepriklausantiems laivams, kurie užsiima žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse pagal atitinkamą susitarimą.IV SKYRIUSŽUVŲ AUGINIMAS NE BENDRIJOS VANDENYSE23 straipsnisŽuvų auginimas pagal susitarimąJei reikalaujama arba numatoma pagal susitarimą, II skyriaus II ir IV skirsnių nuostatos taikomos ir Bendrijos įrenginiams, laivams ir įtaisams, skirtiems žuvims auginti ne Bendrijos vandenyse pagal atitinkamą susitarimą.V SKYRIUSTREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA BENDRIJOS VANDENYSE24 straipsnisBendrosios nuostatos1. Trečiųjų šalių laivai turi teisę:a) užsiimti žvejybos veikla Bendrijos vandenyse, jei jie turi pagal šio skyriaus nuostatas išduotą žvejybos leidimą;b) perkrauti į kitą laivą arba perdirbti žuvis, jei jie turi valstybės narės, kurios vandenyse bus vykdomos operacijos, iš anksto išduotą leidimą.2. Trečiųjų šalių laivai, kuriems suteiktas leidimas bet kurių kalendorinių metų gruodžio 31 d. užsiimti žvejybos veikla pagal toliau išvardytus susitarimus, gali toliau žvejoti pagal tuos susitarimus nuo kitų metų sausio 1 d., kol Komisija priims sprendimą dėl žvejybos tais kitais metais leidimo išdavimo tiems laivams pagal 26 straipsnio nuostatas:- [Įtraukti susitarimų sąrašą]3. Komisija gali keisti 2 dalyje pateiktą susitarimų sąrašą pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.25 straipsnisParaiškų perdavimas1. Susitarimo, pagal kurį trečiajai šaliai suteikiamos žvejybos galimybės Bendrijos vandenyse, įsigaliojimo dieną ta trečioji šalis Komisijai elektroniniu būdu pateikia su jos vėliava plaukiojančių ir (arba) joje registruotų laivų, kurie ketina pasinaudoti tomis žvejybos galimybėmis, sąrašą.2. Iki susitarime arba Komisijos nustatyto termino trečiosios šalies kompetentingos institucijos Komisijai elektroniniu būdu pateikia tame sąraše nurodytiems su jos vėliava plaukiojantiems ir (arba) joje registruotiems žvejybos laivams skirtų žvejybos leidimų paraiškas, kuriose nurodomas laivo tarptautinis radijo šaukinys ir kiti pagal susitarimą arba 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą reikalaujami duomenys.26 straipsnisŽvejybos leidimų išdavimas1. Atsižvelgdama į trečiajai šaliai suteiktas žvejybos galimybes, Komisija išnagrinėja paraiškas ir, remdamasi Tarybos priimtomis priemonėmis ir atitinkamo susitarimo nuostatomis, išduoda žvejybos leidimus.2. Komisija informuoja trečiosios šalies ir valstybių narių kompetentingas institucijas apie išduotus žvejybos leidimus.27 straipsnisAtitiktis reikalavimamsKomisija išduoda žvejybos leidimus tik tiems trečiosios šalies laivams,a) kurie atitinka reikalavimus žvejybos leidimui gauti pagal susitarimą ir atitinkamais atvejais yra įtraukti į laivų, kurie ketina žvejoti pagal tą susitarimą, sąrašą;b) kurie per ankstesnius 12 žvejybos veiklos pagal atitinkamą susitarimą mėnesių, arba, jei sudaromas naujas susitarimas, per 12 žvejybos veiklos pagal senąjį susitarimą mėnesių, nepadarė didelio pažeidimo;c) kurie nėra įtraukti į NNN sąrašą;d) kurių pagal susitarimą privalomi duomenys buvo pateikti;e) dėl kurių pateiktos paraiškos atitinka atitinkamo susitarimo ir šio skyriaus nuostatas.28 straipsnisBendri įpareigojimaiTrečiosios šalies laivai, kuriems pagal šio skyriaus nuostatas išduotas žvejybos leidimas, laikosi bendrosios žuvininkystės politikos nuostatų dėl išsaugojimo ir kontrolės priemonių, kitų Bendrijos žvejybos laivų žvejybą jų veiklos zonoje reguliuojančių nuostatų ir susitarimo nuostatų.29 straipsnisSugautų kiekių ir žvejybos pastangų kontrolė1. Žvejybos veikla Bendrijos vandenyse užsiimantys trečiosios šalies laivai nacionalinėms institucijoms ir Komisijai arba Komisijos paskirtai įstaigai kasdien pateikia duomenis, kurie:a) privalomi pagal susitarimą,b) Komisijos patvirtinti pagal susitarime nustatytą procedūrą, arbac) patvirtinti pagal 33 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.2. Jei reikalaujama pagal atitinkamą susitarimą, trečiosios šalys renka jų laivų pagal 1 dalį perduodamus sugauto kiekio duomenis ir iki kiekvieno kalendorinio mėnesio 15 d. Komisijai arba Komisijos paskirtai įstaigai elektroniniu būdu perduoda visų su jos vėliava plaukiojančių laivų praėjusį mėnesį Bendrijos vandenyse sugautus kiekvienų išteklių arba kiekvienos išteklių grupės kiekius, arba sugautus kiekius pagal žvejybos kategorijas.30 straipsnisŽvejybos draudimas1. Kai nusprendžiama, kad atitinkamai trečiajai šaliai suteiktos žvejybos galimybės išnaudotos, Komisija nedelsdama apie tai informuoja tą trečiąją šalį ir valstybės narės kompetentingą tikrinimo instituciją.2. Nuo tos dienos su tos šalies vėliava plaukiojantiems laivams išduotų žvejybos leidimų galiojimas laikomas sustabdytu atitinkamai žvejybos veiklai ir užsiimti ta žvejybos veikla jiems nebeleidžiama.3. Jei buvo išduoti leidimai kelių rūšių žvejybai ir nusprendžiama, kad vienų iš žvejoti leistų išteklių žvejybos galimybės jau yra išnaudotos, visai žvejybos veiklai, kuri yra tos kelių rūšių žvejybos dalis, taikomos 2 dalies nuostatos.4. Jei pagal 2 arba 3 dalies nuostatas sustabdoma visa žvejybos veikla, kuriai buvo išduoti žvejybos leidimai, tie žvejybos leidimai laikomi panaikintais.5. Trečioji šalis užtikrina, kad atitinkamiems žvejybos laivams būtų nedelsiant pranešta apie šio straipsnio pritaikymą ir kad jie nutrauktų atitinkamą žvejybos veiklą.31 straipsnisLeidimų galiojimo sustabdymas ir leidimų panaikinimas dėl pažeidimų1. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visus užregistruotus trečiosios šalies žvejybos laivo pažeidimus, susijusius su žvejybos veikla Bendrijos vandenyse pagal susitarimą.2. Atsižvelgdama į tokį pranešimą, Komisija gali sustabdyti pagal šio skyriaus nuostatas išduoto žvejybos leidimo galiojimą arba jį panaikinti. Apie Komisijos sprendimą pranešama trečiajai šaliai.3. Trečioji šalis užtikrina, kad atitinkamiems žvejybos laivams būtų nedelsiant pranešta apie šio straipsnio pritaikymą ir kad jie nutrauktų atitinkamą žvejybos veiklą.4. Komisija praneša valstybių narių tikrinimo institucijoms apie priemones, kurių imtasi pagal 2 dalies nuostatas.VI SKYRIUSĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS32 straipsnisIšsamios taisyklėsIšsamios šio reglamento taikymo taisyklės gali būti priimtos pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą. Šiose taisyklėse gali būti numatytos šiame reglamente nustatytų įpareigojimų vykdymo išimtys, jei jos pagrindžiamos atsižvelgiant į susitarimuose nustatytus įsipareigojimus arba jei šiame reglamente nustatyti įpareigojimai sąlygoja pernelyg didelę naštą, palyginti su ekonomine veiklos svarba.33 straipsnisKomiteto darbo tvarka1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnyje.2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra 20 darbo dienų.VII SKYRIUSBENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS34 straipsnisTarptautiniai įpareigojimaiŠis reglamentas nepažeidžia atitinkamų susitarimų nuostatų ir šias nuostatas įgyvendinančių Bendrijos nuostatų.35 straipsnisPakeitimai ir panaikinimas1. Reglamento (EB) Nr. 1627/94 3 straipsnio 2 dalis, 4 straipsnio 2 dalis ir 9 bei 10 straipsniai išbraukiami.2. Reglamento (EB) Nr. 2847/93 18, 28b, 28c ir 28d straipsniai išbraukiami.3. Reglamentas (EB) Nr. 3317/94 panaikinamas.4. Nuorodos į panaikintus reglamentus arba išbrauktas nuostatas aiškinamos nuorodomis į šio reglamento nuostatas ir skaitomos pagal šio reglamento III priede pateiktą atitikmenų lentelę.36 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkas[...]I PRIEDAS10 straipsnyje nurodytų įpareigojimų sąrašas- Pranešti visus sugauto kiekio ir žvejybos pastangų duomenis iki nustatytų terminų; tai atlieka už tokių duomenų pateikimą atsakinga valstybės narės institucija;- Uždrausti žvejybą pagal 19 straipsnio nuostatas ir užtikrinti tinkamą šio draudimo laikymąsi;- Uždrausti žvejybos veiklą pagal 20 straipsnio nuostatas;- Vykdyti įpareigojimus dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, nustatytus 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[16], arba atitinkamame susitarime.- Vykdyti įpareigojimus dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo, kaip nustatyta 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1966/2006 dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo priemonių[17] ir jo įgyvendinimo nuostatose. II PRIEDAS13 straipsnyje nurodyti perskirstymo kriterijaiPerskirstydama žvejybos galimybes, Komisija pirmiausia atsižvelgia:- į kiekvieno gauto prašymo datą;- į žvejybos galimybes, kurias galima perskirstyti;- į gautų prašymų skaičių;- į prašymus pateikusių valstybių narių skaičių;- jei žvejybos galimybės visiškai arba iš dalies grindžiamos žvejybos pastangų arba sugauto kiekio dydžiais, į numatomas kiekvieno susijusio laivo žvejybos pastangas arba numatomus sugauti kiekius.III PRIEDASReglamentas (EB) Nr. 1627/94 | Atitinkama šio reglamento nuostata |3 straipsnio 2 dalis | V skyrius |4 straipsnio 2 dalis | V skyrius |9 straipsnis | 25–27 straipsniai |10 straipsnis | 31 straipsnis |Reglamentas (EB) Nr. 2847/93 | Atitinkama šio reglamento nuostata |18 straipsnis | 17 straipsnis |28b straipsnis | 24 straipsnis |28c straipsnis | 28 straipsnis |28d straipsnis | 30 straipsnis |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] 2005 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatas Tarybai ir Parlamentui, COM (2005) 647 (galutinis).[2] OL L 350, 1994 12 31, p. 13.[3] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).[4] OL L 18, 2007 1 25, p. 11.[5] OL C [...], [...], p. [...].[6] OL C [...], [...], p. [...].[7] OL L 350, 1994 12 31, p. 13.[8] 2005 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatas Tarybai ir Parlamentui, COM (2005) 647 (galutinis).[9] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[10] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.[11] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).[12] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[13] OL L 167, 1999 7 2, p. 5.[14] OL L 203, 2005 8 4, p. 3.[15] OL L 41, 2003 2 14, p. 26.[16] OL L 333, 2003 12 20, p. 17.[17] OL L 409, 2006 12 30, p. 17.


text:
N. L 112/4 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 25 . 5 . 70
 ALLEGATO
 Clausole relative alla messa a disposizione della segala e del frumento tenero nei porti di sbarco
 Per la buona esecuzione dell'Accordo, in particolare del La Comunità economica europea deve inserire nel con
 l'articolo I, le parti contraenti hanno convenuto le seguenti tratto di noleggio l'obbligo per il capitano d'informare
 disposizioni : la Repubblica turca, con almeno 72 ore di anticipo,
 della probabile data di arrivo della nave al porto.
 Articolo 1
 La consegna ha luogo nel momento in cui la merce ha Articolo 4
 effettivamente superato il parapetto della nave nel porto
 di sbarco. Non appena la merce è a bordo della nave, la Comunità
 economica europea notifica senza indugio alla Repub
 Articolo 2 blica turca la data d'imbarco, la quantità e la qualità
 caricate, accertate al momento dell'imbarco e indicate
 I rischi sono trasferiti dalla Comunità economica europea nella polizza di carico della nave.
 alla Repubblica turca nel momento in cui la merce ha
 effettivamente superato il parapetto della nave nel porto
 di sbarco. Articolo 5
 Articolo 3 Le spese successive alla consegna della merce, cioè a par
 tire dal momento in cui essa avrà effettivamente superato
 La Comunità economica europea deve mettere a dispo il parapetto della nave nel porto di sbarco, sono a carico
 sizione e designare alla Repubblica turca, in tempo utile, della Repubblica turca.
 le navi che dovranno trasportare la merce in modo che
 siano rispettate le date di scarico che saranno indicate
 conformemente all'articolo I dell'Accordo . Articolo 6
 La Comunità economica europea deve designare la nave Le parti contraenti si riservano il diritto di designare uno
 almeno 7 giorni liberi prima della presunta data del suo o più mandatari per l'esecuzione dell'Accordo.
 arrivo al porto. La Comunità economica europea è re
 sponsabile delle conseguenze che possono risultare da Per ogni evenienza, la Repubblica turca designa un rap
 una ritardata designazione della nave. presentante in ciascun porto di sbarco.
 Informazione relativa alla firma dell'Accordo per la concessione di aiuto alimentare tra
 la Comunità economica europea e la Repubblica turca
 L'Accordo tra la Comunità economica europea e la Repubblica turca sulla fornitura di
 segala e di frumento tenero a titolo di aiuto alimentare d'urgenza, che il Consiglio ha
 deciso di concludere il 27 aprile 1970, è stato firmato a Bruxelles il 6 maggio 1970,
 in nome del Consiglio delle Comunità europee dal sig. Joseph VAN DER MEULEN,
 ambasciatore, rappresentante permanente del Belgio e presidente in carica del Comitato
 dei rappresentanti permanenti,
 nonché dal sig. Jacques FERRANDI, direttore generale aggiunto della Direzione gene
 rale per gli aiuti allo sviluppo della Commissione delle Comunità europee;
 in nome del governo della Repubblica turca dal sig. Ziya MÜEZZINOGLU, amba
 sciatore straordinario e plenipotenziario, delegato permanente di questo paese presso
 le Comunità europee.