text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 31.5.2021.
 COM(2021) 268 final
 2021/0131(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj Prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje Komisija u ime Europske unije treba zauzeti u kontekstu Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) u vezi s predviđenom odlukom o izmjeni odredaba o kamatnim stopama tog sporazuma. Navedenim odredbama utvrđuju se minimalne komercijalne referentne kamatne stope („CIRR-ovi”) koje se primjenjuju na službenu financijsku potporu za izvozne kredite. Predviđenom odlukom uskladile bi se prakse među državama koje primjenjuju Sporazum i osigurali uvjeti koji odražavaju uvjete na privatnim financijskim tržištima.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima
 Riječ je o džentlmenskom dogovoru između EU-a, SAD-a, Kanade, Japana, Koreje, Norveške, Švicarske, Australije, Novog Zelanda i Turske čija je svrha osigurati okvir za pravilnu uporabu službeno podupiranih izvoznih kredita. U praksi to znači da se nastoje stvoriti ravnopravni tržišni uvjeti (tržišno natjecanje temeljeno na cijeni i kvaliteti izvezene robe i usluga, a ne na odobrenim financijskim uvjetima) te spriječiti subvencioniranje i narušavanje trgovine povezano sa službeno podupiranim izvoznim kreditima. Sporazum je stupio na snagu u travnju 1978. na neodređeno vrijeme te iako ima administrativnu podršku tajništva OECD-a, nije akt OECD-a
 1
 .
 Sporazum se redovito ažurira kako bi se uzele u obzir promjene na financijskim tržištima i u području politike koje utječu na odobravanje službeno podupiranih izvoznih kredita. Sporazum je prenesen u pravo EU-a Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća te je time postao pravno obvezujući u EU-u
 2
 3
 . Revizije uvjeta Sporazuma uključuju se u pravo EU-a delegiranim aktima donesenima na temelju članka 2. te uredbe.
 2.2.Sudionice Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima
 Europska komisija zastupa Uniju na sastancima sudionica Sporazuma te u pisanim postupcima kojima sudionice Sporazuma donose odluke. Odluke o svim izmjenama Sporazuma donose se konsenzusom. Stajalište Unije donosi Vijeće, a države članice o njemu raspravljaju u okviru radne skupine Vijeća za izvozne kredite
 4
 .
 U članku 63. točki (a) Sporazuma stoji da „sudionice redovito revidiraju sustav za određivanje CIRR-ova da bi se uvjerile da stope o kojima je izdana obavijest odražavaju trenutačne tržišne uvjete i ispunjavaju ciljeve na kojima se taj sustav temelji. Takve revizije obuhvaćaju i maržu koja se dodaje pri primjeni tih stopa”.
 2.3.Predviđeni akt sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima
 Od početka 2014. u tijeku je revizija sustava CIRR-ova. CIRR-ovi su fiksne minimalne kamatne stope koje se mogu ponuditi u okviru ugovora o financiranju izvoza koji podupire država. CIRR-ovi su utvrđeni za svaku valutu sudionica Sporazuma. Sudionice su na svojem 127. sastanku održanom u lipnju 2014. zadužile tehničku stručnu skupinu sudionica da revidira pravila o CIRR-ovima iz Sporazuma.
 Reforma CIRR-ova bila bi sveobuhvatna i uključivala operativne (npr. modaliteti kao što su držanje i utvrđivanje kamatnih stopa) i strukturne aspekte (npr. osnovne stope, marže i dodatne naknade). Cilj je reforme CIRR-ova uskladiti prakse kreditiranja među sudionicama i CIRR-ove približiti tržišnim stopama. Predviđene odredbe o CIRR-ovima primjenjivale bi se na sve transakcije, osim transakcija obuhvaćenih Sektorskim dogovorom za brodove i Sektorskim dogovorom za civilne zrakoplove.
 Na 141. sastanku sudionica održanom u lipnju 2019. predsjedatelj tehničke stručne skupine sudionica predstavio je svoj nacrt prijedloga reforme CIRR-ova kojim se nastoji postići ravnoteža između različitih interesa i stajališta izraženih tijekom tehničkog rada. Taj nacrt prijedloga predsjedatelja dobio je široku potporu sudionica, no rješavanje niza sporednih pitanja ostavljeno je za kasnije. Stajališta sudionica usklađena su na sastanku u studenome prošle godine. Sudionice Sporazuma trebaju pisanim postupkom donijeti odluku o nacrtu kompromisnog prijedloga.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 U oglednom popisu izvoznih subvencija Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama (eng. Agreement on Subsidies and Countervailing Measures – „ASCM”) utvrđeno je izuzeće za Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima, pod uvjetom da se praksa izvoznih kredita koja je u skladu s odredbama tog sporazuma ne smatra izvoznom subvencijom zabranjenom u ASCM-u. To znači da se praksa izvoznih kredita ne smatra izvoznom subvencijom ako je članica WTO-a stranka Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima i ako je njezina praksa izvoznih kredita u skladu s tim sporazumom ili ako u praksi primjenjuje kamatne stope u skladu s odredbama tog sporazuma. Time odredbe o kamatnim stopama Sporazuma dobivaju posebnu važnost.
 Odredbe o CIRR-ovima dugo su bile nepromijenjene i potrebno ih je reformirati. Financiranje trgovine postaje sve važnije za donošenje odluka o nabavi u svjetskoj trgovini, što je dovelo do veće ponude financijskih proizvoda i ugovornih struktura na privatnim financijskim tržištima. Kako bi se osigurala usklađenost, odredbe o kamatnim stopama Sporazuma potrebno je redovito prilagođavati promjenjivoj tržišnoj praksi. U Sporazumu se samo navode opća načela za kreditiranje uz potporu države po fiksnim kamatnim stopama, a naglasak je na strukturnim aspektima. Budući da države članice pružaju CIRR-ove u većoj mjeri nego većina drugih sudionica i kako bi se uskladila praksa unutar EU-a, države članice neformalno su se dogovorile o skupu pravila o operativnim aspektima sustava CIRR-ova radi dopune odredaba Sporazuma. Uz Sporazum i neformalne smjernice EU-a većina država članica donijela je nacionalne propise o CIRR-ovima.
 Predviđenom odlukom o reformi CIRR-ova osiguralo bi se detaljnije i sveobuhvatnije ažuriranje PRILOGA XVI. Sporazumu. Time bi se obuhvatili troškovi davatelja kredita nastali prije nego što kupac potpiše ugovor o izvozu (npr. pravila o minimalnim naknadama koje se naplaćuju za ponudu i utvrđivanje kamatne stope) i pravila o izračunu kamatne stope, koja odgovara prinosu državne obveznice uvećanom za maržu koja pokriva druge troškove financiranja. Budući da uključuje komponente koje utječu na troškove financiranja, reformom CIRR-ova nastoji se postići veća usklađenost uvjeta koje nude agencije za kreditiranje izvoza i tako osigurati ravnopravne uvjete među sudionicama Sporazuma. Reforma bi stoga državama članicama EU-a ograničila prostor za to da odredbe o CIRR-ovima prilagođavaju na nacionalnoj razini posebnim potrebama domaće industrije. Predviđeno je prijelazno razdoblje od dvije godine kako bi se agencijama za kreditiranje izvoza koje nude izravno kreditiranje omogućila prilagodba novim smjernicama.
 Ukratko, predviđena odluka o reformi CIRR-ova uključuje pravila o operativnim i strukturnim aspektima kojima bi se osigurala veća usklađenost politika i postigli ravnopravniji uvjeti među sudionicama. Stoga se preporučuje da se Unija suglasi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o donošenju novih smjernica o CIRR-ovima, koja se donosi pisanim postupkom.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 5
 .
 4.1.2.Primjena na ovaj predmet
 Predviđeni akt može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a, to jest na Uredbu (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ. To je zato što je u članku 2. te uredbe utvrđeno da „Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 3. radi izmjene Priloga II. kao posljedicu izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma.”
 Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 4.2.2.Primjena na ovaj predmet
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na izvozne kredite, što je u području primjene zajedničke trgovinske politike. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. prvi podstavak UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 2021/0131 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Smjernice navedene u Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) prenesene su u nacionalna zakonodavstva te su stoga postale pravno obvezujuće u EU-u na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 .
 (2)U skladu s člankom 63. Sporazuma stranke Sporazuma („sudionice”) trebale bi povremeno revidirati sustav za određivanje komercijalnih referentnih kamatnih stopa („CIRR-ova”) da bi se uvjerile da stope o kojima je izdana obavijest odražavaju trenutačne tržišne uvjete i ispunjavaju ciljeve na kojima se taj sustav temelji. Takve revizije trebale bi obuhvaćati i maržu koja se dodaje pri primjeni tih stopa.
 (3)Sudionice pisanim postupkom odlučuju o predviđenoj odluci o izmjeni odredaba Sporazuma o CIRR-ovima.
 (4)Predviđenom odlukom o reformi odredaba o CIRR-ovima trebalo bi se povećati usklađenost politika i ujednačiti praksu kreditiranja, čime bi se postigli ravnopravniji uvjeti među sudionicama. Nadalje, tom odlukom fiksne kamatne stope koje se nude u službeno podupiranim izvoznim kreditima trebale bi se približiti tržišnim stopama i bolje prilagoditi uvjetima koji se nude na privatnom financijskom tržištu. Prijelazno razdoblje od dvije godine trebalo bi agencijama za kreditiranje izvoza omogućiti dovoljno vremena za donošenje novih smjernica i obavješćivanje o njima.
 (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje će se u ime Unije zauzeti na sastanku sudionica Sporazuma jer će na temelju članka 2. Uredbe (EU) br. 1233/2011 predviđena odluka moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije.
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u pisanom postupku sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima u vezi s predviđenom odlukom o izmjeni odredaba o CIRR-ovima temelji se na Prilogu ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Kako je utvrđeno člankom 5. Konvencije OECD-a.
 (2)
 Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).
 (3)
 Prethodne verzije Sporazuma OECD-a već su odlukama Vijeća prenesene u pravo EU-a.
 (4)
 Odluka Vijeća o osnivanju Skupine za koordinaciju politike u području osiguranja kredita, kreditnih jamstava i financijskih kredita (SL 66, 27.10.1960., str. 1339.).
 (5)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.
 (6)
 Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.) („Uredba (EU) br. 1233/2011”).
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 31.5.2021.
 COM(2021) 268 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima
 PRILOG
 PRIJEDLOG
 PRILOG XVII.
 ODJELJAK 1.:UTVRĐIVANJE CIRR-A
 1.CIRR se utvrđuje za valutu svake sudionice, pod uvjetom da se potrebni podaci stave na raspolaganje tajništvu. Sudionica ili nesudionica može zahtijevati utvrđivanje CIRR-a za valutu nesudionice. Sudionica ili tajništvo mogu, u savjetovanju sa zainteresiranom nesudionicom i u njezino ime, iznijeti prijedlog za utvrđivanje CIRR-a u toj valuti.
 2.Ostale sudionice primjenjuju CIRR utvrđen za određenu valutu ako se odluče za financiranje u toj valuti.
 3.CIRR se sastoji od osnovne stope i marže.
 4.Minimalni CIRR za bilo koju valutu ne smije biti niži od 15 baznih bodova.
 I.UTVRĐIVANJE OSNOVNE STOPE
 5.Stope CIRR-a izračunavaju se mjesečno i stupaju na snagu 15. dana svakog mjeseca.
 6.Osnovne stope CIRR-a izračunavaju se na temelju prinosâ državnih obveznica.
 7.Dospijeće državne obveznice koje treba primjenjivati na svaku transakciju određuje se prema sljedećoj formuli: razdoblje povlačenja kredita + 0,5 razdoblja otplate + 0,5 učestalosti otplate u godinama
 1
 (za uobičajene načine otplate). Za transakcije s neuobičajenim načinom otplate primjenjuje se sljedeća formula: DP + [∑ ( − ) ∗ ] / ∑ =1 =1 ∗ 1/365]
 2
 . Rezultat će se zaokružiti na najbližu godinu te ograničiti na najviše deset i najmanje tri godine.
 8.Sudionice izračunavaju prinose obveznica za svoju valutu primjenom aritmetičke sredine svih dnevnih prinosa trogodišnjih, četverogodišnjih, petogodišnjih, šestogodišnjih, sedmogodišnjih, osmogodišnjih, devetogodišnjih i desetogodišnjih državnih obveznica prethodnog kalendarskog mjeseca. Ti se prinosi prijavljuju tajništvu najkasnije pet dana od završetka svakog mjeseca i objavljuju se na mjesečnoj osnovi.
 9.Kako bi dobile potrebne prinose, sudionice mogu koristiti linearnu interpolaciju sve dok je u interpolacijskom rasponu od dvogodišnjih državnih obveznica do petnaestogodišnjih državnih obveznica (i uključujući njih). Ekstrapolacija na niži ili viši prinos obveznice nije dopuštena.
 10.U slučaju da se podaci za jednu ili više potrebnih državnih obveznica ne mogu dobiti (u skladu s člancima 8. i 9.), neće biti CIRR-a u toj valuti za transakcije za koje su potrebna takva dospijeća (članak 7.), osim ako se podaci koji nedostaju odnose na kraće rokove dospijeća, a dostavljeni su podaci za dulje dospijeće (do 10 godina). U tom slučaju za izračun osnovnih stopa za koje je potrebno takvo kraće dospijeće koriste se prinosi najbliže više državne obveznice.
 II.UTVRĐIVANJE MARŽE
 11.Marža se izračunava na tromjesečnoj osnovi (15. siječnja, 15. travnja, 15. srpnja i 15. listopada svake godine) na temelju prinosâ petogodišnjeg raspona zamjene (razlika između petogodišnje kamatne stope za državne obveznice i petogodišnje stope zamjene).
 12.Marža se izračunava s pomoću sljedeće formule: 0,5 * (tromjesečni prosjek dnevnih prinosa petogodišnjeg raspona zamjene) + 80 baznih bodova. Rezultat se zaokružuje na najbliži bazni bod i ograničava na najviše 120 i najmanje 80 baznih bodova.
 13.Tromjesečni prosjek dnevnih petogodišnjih raspona zamjene koji se koristi dobiva se izračunom aritmetičke sredine dnevnih petogodišnjih raspona zamjene u zadnja tri kalendarska mjeseca i u relevantnim valutama. Tajništvo se o tome obavješćuje najkasnije pet dana od završetka svakog tromjesečja.
 14.Ako petogodišnji raspon zamjene nije dostupan na tržištu za određenu valutu, marža se određuje na 100 baznih bodova.
 15.Dobivene marže objavljuju se na početku svakog tromjesečja.
 ODJELJAK 2.:PRIMJENA CIRR-A
 16.Ako se službena financijska potpora pruža za kredite s promjenjivom stopom, banke i ostale financijske institucije tijekom cijelog trajanja kredita ne smiju nuditi mogućnost stope niže od CIRR-a (u vrijeme izvornog ugovora) ili od kratkoročne tržišne stope.
 I.ROK VALJANOSTI CIRR-A
 17.CIRR se može fiksirati prije datuma financijskog ugovora (DFC), na taj datum ili nakon njega.
 18.Ako je CIRR fiksiran i drži se prije datuma financijskog ugovora, razdoblje držanja ne smije biti dulje od 12 uzastopnih mjeseci
 3
 , o trajanju razdoblja držanja odlučuje se najkasnije na datum kotacije (DoQ) te se primjenjivom CIRR-u dodaje dodatni raspon u skladu s tablicom u nastavku.
 Razdoblje držanja (u mjesecima)
 Trošak razdoblja držanja
 1 mjesec držanja
 20 baznih bodova
 2 mjeseca držanja
 20 baznih bodova
 3 mjeseca držanja
 20 baznih bodova
 4 mjeseca držanja
 20 baznih bodova
 5 mjeseci držanja
 20 baznih bodova
 6 mjeseci držanja
 20 baznih bodova
 7 mjeseci držanja
 23 bazna boda
 8 mjeseci držanja
 26 baznih bodova
 9 mjeseci držanja
 30 baznih bodova
 10 mjeseci držanja
 34 bazna boda
 11 mjeseci držanja
 39 baznih bodova
 12 mjeseci držanja
 44 bazna boda
 19.Ako razdoblje držanja istekne prije datuma financijskog ugovora, stopa CIRR-a može se ponovno utvrditi odmah ili naknadno i zadržati tijekom novog razdoblja držanja. Ako je komercijalni ugovor potpisan (SCC) prije ponovnog utvrđivanja, ponovo utvrđena stopa ne smije biti niža od posljednje prethodno fiksirane stope. CIRR se može ponovo utvrditi neograničen broj puta.
 20.Svaka promjena razdoblja obračuna kamate prije datuma financijskog ugovora ili na taj datum dovodi do ponovnog izračuna osnovne stope CIRR-a. Takav ponovni izračun temelji se na novom razdoblju obračuna kamate s pomoću osnovnih stopa koje su na snazi na početni datum kotacije i to se ne smatra ponovnim utvrđivanjem ili poništavanjem stope CIRR-a.
 II.NAKNADA ZA ODOBRENJE SREDSTAVA
 21.Za izravna kreditiranja naplaćuje se naknada za odobrenje sredstava. Ako je CIRR fiksiran prije datuma financijskog ugovora ili na taj datum, naknada za odobrenje sredstava naplaćuje se odmah nakon tog datuma. Ako je CIRR fiksiran nakon datuma financijskog ugovora, ta naknada naplaćuje se odmah nakon datum kotacije.
 22.Sudionice naplaćuju naknadu za odobrenje sredstava koja je u iznosu komercijalne tržišne prakse ili većem, pod uvjetom da su takve informacije dostupne.
 III.DOBROVOLJNO PONIŠTAVANJE I DOBROVOLJNA OTPLATA
 23.Ako se stopa CIRR-a dobrovoljno poništi, svaka naknadna stopa CIRR-a koja se primjenjuje na istu transakciju i istog izvoznika ne smije biti niža od posljednjeg prethodno navedenog CIRR-a.
 24.Prije datuma financijskog ugovora ne naplaćuje se naknada za poništavanje stope CIRR-a ili prelazak na promjenjivu kamatnu stopu.
 25.Nakon datuma financijskog ugovora i neovisno o tome kada je CIRR utvrđen, u slučaju dobrovoljnog poništavanja ili dobrovoljne prijevremene otplate kredita ili nekog njegova dijela, korisnik kredita državnim institucijama koje pružaju službenu financijsku potporu nadoknađuje sve troškove i gubitke nastale zbog takve ranije otplate ili dobrovoljnog poništavanja. To uključuje troškove državne institucije povezane sa zamjenom dijela očekivanog novčanog priljeva s fiksnom kamatnom stopom koji je prekinut zbog prijevremene otplate ili dobrovoljnog poništavanja.
 ODJELJAK 3.:REVIZIJA I PRIJELAZNI SPORAZUMI
 26.Odredbe utvrđene u ovom Prilogu za transakcije za koje su obveze preuzete od datuma dogovora o reformi stupaju na snagu dvije godine nakon tog datuma.
 27.Najkasnije četiri godine nakon datuma dogovora o reformi sudionice provode sveobuhvatnu reviziju odredaba o CIRR-u detaljno navedenih u ovom Prilogu.
 II.DODACI PRILOGU xv. (POPIS DEFINICIJA)
 ·Datum financijskog ugovora (DFC): datum na koji su sve stranke financijskog ugovora njime obvezane, uzimajući u obzir sve pravne obveze koje iz njih proizlaze.
 ·Datum kotacije (DOQ): datum na koji je CIRR fiksiran.
 ·Razdoblje držanja: razdoblje koje počinje na datum kotacije i završava na datum financijskog ugovora.
 ·Razdoblje obračuna kamate: razdoblje dospijeća kamate (tj. od prve isplate do posljednje otplate glavnice: razdoblje povlačenja kredita + razdoblje otplate).
 III.IZMJENA ČLANKA 20. NAKON STUPANJA NA SNAGU REFORME
 20.UTVRĐIVANJE I PRIMJENA CIRR-OVA
 (a)CIRR za službenu financijsku potporu pruženu na temelju Sporazuma i svih njegovih priloga, osim Sektorskog dogovora o izvoznim kreditima za brodove civilne zrakoplove (Prilog III.), utvrđuje se i primjenjuje u skladu s odredbama Priloga XVI.
 (b)CIRR za službenu financijsku potporu pruženu na temelju Sporazuma i svih njegovih priloga, osim Sektorskog dogovora o izvoznim kreditima za brodove (Prilog I.) i Sektorskog dogovora o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove (Prilog III.), utvrđuje se i primjenjuje u skladu s odredbama Priloga XVII.
 (1)
 Učestalost otplate za godišnju otplatu = 1, za polugodišnje otplate = 0,5 i za tromjesečne otplate = 0,25.
 (2)
 tli = datum i. obroka; tsp = početni datum; Dli = iznos plaćen u i. obroku.
 (3)
 Ako se CIRR ponovo utvrdi, brojenje mjeseci kreće od početka.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22003D0172
 Dziennik Urzędowy L 088 , 25/03/2004 P. 0045 - 0046
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 172/2003z dnia 5 grudnia 2003 r.zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOGWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:(1) Załącznik II do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 145/2003 z dnia 7 listopada 2003 r. [1](2) Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1029/2003 z dnia 16 czerwca 2003 r. zmieniające załączniki I i II do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiającego wspólnotową procedurę określania maksymalnego limitu pozostałości weterynaryjnych produktów leczniczych w środkach spożywczych pochodzenia zwierzęcego [2], należy włączyć do Porozumienia,PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:Artykuł 1W załączniku II do Porozumienia rozdział XIII pkt 14 (rozporządzenie Rady (EWG) nr 2377/90) dodaje się tiret w brzmieniu:"— 32003 R 1029: rozporządzenie Komisji (WE) nr 1029/2003 z dnia 16 czerwca 2003 r. (Dz.U. L 149 z 17.6.2003, str. 15).".Artykuł 2Teksty rozporządzenia (WE) nr 1029/2003 w językach islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.Artykuł 3Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 6 grudnia 2003 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG [3].Artykuł 4Niniejsza decyzja jest opublikowana w Sekcji EOG oraz w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.Sporządzono w Brukseli, dnia 5 grudnia 2003 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGHSH Prinz Nikolaus von LiechtensteinPrzewodniczący[1] Dz.U. L 41 z 12.2.2004, str. 29.[2] Dz.U. L 149 z 17.6.2003, str. 15.[3] Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 |
 52014PC0083
 Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee 66. istungjärgul MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatusettepanekute vastuvõtmise kohta, mis käsitlevad NOx-heite III taseme normide kohaldamise edasilükkamist. /* COM/2014/083 final - 2014/0042 (NLE) */
 SELETUSKIRI
 1. SISSEJUHATUS
 Käesolevas Euroopa Komisjoni ettepanekus
 käsitletakse Euroopa Liidu seisukoha esitamist IMO merekeskkonna kaitse komitee
 66. istungil seoses MARPOLi VI lisa muudatustega. Kõnealuste
 muudatustega MARPOLi konventsiooni VI lisa artikli 13 lõike 5
 punktis 1 lükatakse viie aasta võrra edasi NOx-heite III taseme
 normide kasutuselevõtt. Muudatused on esitatud merekeskkonna kaitse komitee
 aruande (MEPC 65/22) 12. lisas. Aruande punktis 4.64 on märgitud, et need
 muudatused võetakse vastu MEPC 66. istungjärgul.
 2. RAHVUSVAHELISE
 MEREORGANISATSIOONI MUUDATUSTE VASTUVÕTMINE
 2.1. MARPOLi konventsiooni
 VI lisa muudatuste vastuvõtmine NOx-heite III taseme normide
 jõustamise edasilükkamise kohta
 Kõnealused muudatused kiideti heaks
 13.–17. mail 2013 toimunud merekeskkonna kaitse komitee
 65. istungjärgul ja need esitatakse vastuvõtmiseks kõnealuse komitee
 66. istungjärgul, mis toimub 31. märtsist kuni 4. aprillini
 2014.
 2.2. Tunnustamine ja jõustamine,
 Kui merekeskkonna kaitse komitee on muudatused
 kinnitanud ja vastu võtnud, esitatakse need konventsiooniosalistele, et nad
 saaksid kinnitada oma nõusolekut kõnealustest muudatustest tulenevate
 kohustustega.
 3. ASJAKOHASED ELi ÕIGUSAKTID
 JA ELi PÄDEVUS
 ELi poliitika
 Keskkonnakaitse, mida käsitletakse MARPOLi
 muudatustes, on ELi lepingu kohaselt jagatud pädevuse valdkond ja seda
 reguleeritakse väga suurel määral liidu õigusaktidega. EL on kasutanud
 laialdaselt oma pädevust õhu ja vee kvaliteeti käsitlevas poliitikavaldkonnas
 nii õigusaktide kui ka kokkulepitud poliitikaeesmärkide kaudu.
 Keskkonnapoliitika valdkonnas on Euroopa Liit võtnud selgesõnaliselt kohustuse
 parandada õhu ja vee kvaliteeti, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil.
 Õhusaastet käsitlevas strateegias[1] sätestatu kohaselt on
 õhu kvaliteeti käsitleva ELi poliitikaraamistiku sihiks teha olulisi edusamme,
 et saavutada ELi pikaajalisi eesmärke: säilitada, kaitsta ja parandada
 keskkonda ning kaitsta inimeste tervist (ELi toimimise lepingu artikli 191
 lõige 1), st „saavutada õhu kvaliteet, mis ei põhjusta olulist negatiivset
 mõju ja riske inimeste tervisele ega keskkonnale”. Seda eesmärki, mis sätestati
 esimest korda kümme aastat tagasi kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis,[2] toetatakse ka ELi
 hiljuti kokkulepitud seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, millest
 juhindutakse ELi poliitika suunamisel kuni aastani 2020[3]. Viimati osutati
 sellele eesmärgile Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud programmis „Puhas õhk
 Euroopale”[4].
 NOx-heite kontrolli piirkondades rangemate
 NOx-heite normide kohaldamise edasilükkamine pärsiks nende eesmärkide
 saavutamist.
 ELi õigusaktid
 Olemasolevad õigusaktid hõlmavad paljusid
 saasteaineid, sh NOx, ja mitmesuguseid saasteallikaid, sealhulgas kõiki
 transpordiliike.
 Heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitlevas
 direktiivis (2001/81/EÜ)[5]
 ja välisõhu kvaliteedi direktiivis (2008/50/EÜ)[6]
 on sätestatud õhus sisalduva NOx piirväärtused. Heitkoguste siseriiklikke
 ülemmäärasid käsitleva direktiivi kohaselt nõutakse, et merelaevandusega seotud
 heitkogused tuleb kindlaks määrata ja neist tuleb teatada. Heitkoguste
 siseriiklike ülemmäärade järgimisel võetakse arvesse riigi merelaevastiku
 heitkoguseid ja kolmandate riikide laevade heitkoguseid asjaomase riigi
 siseveeteedel. Rahvusvahelise meretranspordi heiteid ülemmäära arvutamisel
 arvesse ei võeta, kuigi need mõjutavad oluliselt õhu kvaliteeti ELis. Sellise
 erandi tegemine on seotud IMO rolliga heitkoguste reguleerimisel. Seetõttu on
 heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi artiklis 11
 sõnaselgelt osutatud vajadusele tegeleda heitkogustega rahvusvahelisel tasandil
 ning sätestatud, et „Edendamaks artiklis 1 ettenähtud eesmärgi
 saavutamist ning ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 300
 kohaldamist, teevad komisjon ja liikmesriigid vajaduse korral kolmandate
 riikide ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu on Ühinenud
 Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UN/ECE), Rahvusvaheline
 Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon
 (ICAO), kahe- ja mitmepoolset koostööd, kaasa arvatud teabevahetus tehnilise ja
 teadusliku uurimis- ja arendustöö valdkonnas selleks, et luua paremad
 võimalused heitkoguste vähendamiseks”.
 Puhta õhu kvaliteedi paketis,[7] mille komisjon võttis
 vastu 18. detsembril 2013, kinnitatakse, et laevanduse heitkogused
 mõjutavad õhukvaliteeti maismaal ning täiendavad meetmed kõnealuses sektoris on
 kulutõhusad. Laevade NOx-heitel on otsene mõju siseveekogude ja
 mereakvatooriumi eutrofeerumisele, elupaikadele maismaal ning tervist mõjutavate
 (teiseste) tahkete osakeste tekkele. Selle saasteallika tähelepanuta jätmine
 vähendaks Lääne- ja Põhjamere ääres asuvate riikide võimalusi vee
 raamdirektiivis (2000/60/EÜ),[8]
 merestrateegia direktiivis (2008/56/EÜ),[9]
 elupaikade direktiivis (92/43/EMÜ)[10]
 ja linnudirektiivis (79/409/EMÜ)[11]
 sätestatud eesmärkide täitmisel, et piirata kahjulikku, sealhulgas
 eutrofeerumisest tulenevat mõju vee- ja maismaaökosüsteemidele. Samuti
 vähendaks see nende riikide võimalusi saavutada välisõhu kvaliteedi direktiivis
 2008/50/EÜ sätestatud PM10 ja PM2,5 piirtasemeid, mis
 kehtestati eesmärgiga kaitsta inimeste tervist.
 Käesoleva juhtumiga seotud NOx-heite III taseme
 norme ei ole konkreetsetes liidu õigusaktides veel käsitletud, kuid nende
 kehtestamine IMO raames, vastavalt MARPOLi VI lisa muutmisele 2008.
 aastal, on vajalik ja kooskõlas ELi üldiste kokkulepitud poliitiliste
 eesmärkidega. Normide kohaldamise edasi lükkamine õõnestab liikmesriikide
 võimalusi toetuda heitkoguste siseriiklikke ülemmäärasid käsitlevale direktiivile,
 et vähendada õhusaastet ja selle mõju.
 Nõukogu otsus
 Istungjärgul esitatava ELi seisukoha puhul on
 asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218
 lõige 9, sest juhtum hõlmab õigusliku toimega akte. Merekeskkonna kaitse
 komitee 66. istungjärgu otsusel NOx-heite III tasandi normide
 jõustumiskuupäeva kohta on õiguslikult siduv mõju, sest sellega määratakse
 kindlaks kuupäev, millest alates kohaldatakse NOx-heite kontrollimise alal
 Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni MARPOLi konventsiooni VI lisa kõigi
 osapoolte laevade suhtes NOx-heite III tasandi norme.
 Kokkuvõte
 Võttes arvesse ELi poliitikat asjaomases
 valdkonnas ja eespool osutatud õigusakte, leiab komisjon, et eespool nimetatud
 ja eeldatavasti merekeskkonna kaitse komitee 66. istungil vastu võetavate
 muudatustega hõlmatud küsimused puudutavad ELi ning eeldavad ühist seisukohta,
 mida peaksid ELi huvides väljendama kõik merekeskkonna kaitse komitees
 esindatud ELi liikmesriigid.
 4. KOKKUVÕTE
 Komisjon teeb ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus
 merekeskkonna kaitse komitee 66. istungjärgul Euroopa Liidu nimel seoses
 eespool punktis 2.1 nimetatud muudatustega võetava seisukoha kohta.
 2014/0042 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu
 nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee
 66. istungjärgul MARPOLi konventsiooni VI lisa muudatusettepanekute
 vastuvõtmise kohta, mis käsitlevad NOx-heite III taseme normide
 kohaldamise edasilükkamist.
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artikli 218
 lõiget 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1) MARPOLi konventsiooni
 VI lisa muutmisel 2008. aastal sätestati, et alates
 2016. aastast hakatakse pärast nimetatud kuupäeva ehitatud laevade suhtes,
 mis läbivad lämmastikoksiidide heite kontrolli piirkondi, kohaldama NOx-heite
 III taseme norme.
 (2) 2013. aasta mais
 toimunud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee
 65. istungjärgul kiideti heaks MARPOLi konventsiooni VI lisa
 artikli 13 lõike 5 punkti 1 muudatused [muudatuste eelnõu].
 Eeldatavasti peaks merekeskkonna kaitse komitee kõnealused muudatused vastu
 võtma 31. märtsist kuni 4. aprillini 2014 toimuval
 66. istungjärgul.
 (3) Vastavalt MARPOLi
 konventsiooni artikli 16 lõikele 2 muutuvad MARPOLi konventsiooni
 VI lisa artikli 13 lõike 5 punkti 1 muudatused, milles
 käsitletakse NOx-heite III taseme normide jõustamise edasilükkamist viie
 aasta võrra, MARPOLi konventsiooni VI lisa osalistele siduvaks kuus kuud
 pärast muudatuste vastuvõtmise kuupäeva.
 (4) Keskkonnakaitse küsimusi, mis
 on kavandatud meetmete sisu, reguleeritakse väga suurel määral liidu
 õigusaktidega. EL on kasutanud õhu ja vee kvaliteediga seotud küsimustes
 laialdaselt oma pädevust nii õigusaktide kui ka kokkulepitud
 poliitikaeesmärkide kaudu. Kehtivad õigusaktid hõlmavad paljusid saasteaineid,
 sh lämmastikoksiide (NOx), ja mitmesuguseid saasteallikaid, sealhulgas kõiki
 transpordiliike. Direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse
 veepoliitika alane tegevusraamistik,[12]
 direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse
 merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik,[13]
 direktiivis 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja
 taimestiku kaitse kohta[14]
 ning direktiivis 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta[15] on sätestatud eesmärk
 vähendada peamiselt lämmastikoksiididest tulenevat kahjulikku mõju (sh
 eutrofeerumise kahjulikku mõju) vee ja maismaa ökosüsteemidele. Direktiivis
 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta[16] on sätestatud tahkete
 osakeste ja osooni piirtasemed ja sihtväärtused; lämmastikoksiidid on nende
 saastuse varajane näitaja.
 (5) Heitkoguste siseriiklikke
 ülemmäärasid käsitleva direktiivi 2001/81/EÜ[17]
 kohaselt nõutakse, et merelaevandusega seotud heitkogused tuleb kindlaks
 määrata ja nendest tuleb teatada, ning tunnistatakse samas, et rahvusvahelise
 meretranspordiga seotud heide (välja arvatud siseveeteedel) kuulub
 Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni pädevusse.
 (6) Direktiivi 2001/81/EÜ
 artikli 11 kohaselt ja koostoimes artikliga 1 peavad komisjon ja
 liikmesriigid tegema koostööd rahvusvahelisel tasandil, et vähendada teatavate
 õhusaasteainete, sealhulgas lämmastikoksiidide, heitkoguseid.
 (7) Võttes arvesse üldiselt kokku
 lepitud ELi poliitilisi eesmärke ja õigusakte, puudutab NOx heite
 III taseme normide kehtestamise edasilükkamine, mis kiidetakse heaks
 merekeskkonna kaitse komitee 66. istungil vastu võetavate muudatustega
 Euroopa Liidu huvisid ning see eeldab, et EL võtab ühise seisukoha, mida
 peaksid ELi huvides väljendama kõik merekeskkonna kaitse komitees esindatud ELi
 liikmesriigid.
 (8) Liit ei ole IMO liige ega
 asjaomaste konventsioonide ja koodeksite osaline. Seepärast peab nõukogu andma
 liikmesriikidele õiguse väljendada liidu huvides allpool nimetatud seisukohta.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 1. Liidu seisukoht IMO
 merekeskkonna kaitse komitee 66. istungil on, et liit ei ole nõus IMO
 dokumendi MEPC 65/22 12. lisas esitatud muudatuste vastuvõtmisega, mida on
 kavas teha MARPOLi konventsiooni VI lisa artikli 13 lõike 5
 punktis 1.
 2. Lõikes 1 sätestatud
 liidu seisukohta väljendavad IMOsse kuuluvad liikmesriigid, tegutsedes ühiselt
 liidu huvides.
 3. Kõnealuse seisukoha väikestes
 muudatustes võidakse kokku leppida ilma kõnesoleva seisukoha muutmiseta.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus
 on adresseeritud liikmesriikidele.
 Brüssel,
 Nõukogu
 nimel
 eesistuja
 [1] KOM(2005) 446 (lõplik).
 [2] EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.
 [3] Euroopa Liidu üldine keskkonnaalane tegevusprogramm „Hea
 elu maakera võimaluste piires”, COM (2012)710 (final).
 [4] COM(2013)918 (final).
 [5] EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.
 [6] ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.
 [7] Kõik asjaomased dokumendid on kättesaadavad
 aadressil: http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air_policy.htm.
 [8] EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.
 [9] ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.
 [10] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.
 [11] EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.
 [12] EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.
 [13] ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.
 [14] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.
 [15] EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.
 [16] ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.
 [17] EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.


type: other

text:
- Inkompetens och prestige på Stadsbyggnadskontoret
 Inkompetens och prestige på Stadsbyggnadskontoret
 – Egentligen kan man inte klandra byggherren. Han har ju bara sökt bygglov.
 Jag sitter och pratar med en bekant – en arkitet här i Bromma – om de senaste turerna kring bostadsrätterna på Majvägen 12. En ny dom har för tredje gången upphävt Stadsbyggnadskontorets bygglov.
 – Det är Stadsbyggnadskontoret som ställer till det. De är helt enkelt okunniga. De tillkommande byggnaderna har stridit mot detaljpanen hela tiden. Står det »Ö2« så måste de sätta stopp för ett sånt här bygge. Det är tjänstemännes inkompetens som är problemet.
 Tvisterna runt ombildningen av Majvägen 12 till fyra bostadsrätter har pågått i åtskilliga år. Stadsbyggnadskontoret har beviljat två bygglov (2011 och 2014), vilka båda har överklagats till högsta instans, Mark- och miljööverdomstolen (MÖD). Under tiden som processerna avlöst varandra har tillbyggnaderna färdigställts och lägenheterna sålts.
 Därefter, 2016, inkom Brf Terrasserna (genom byggherren Jan Gutestam) med en tredje bygglovsansökan för samma genomförda ombyggnad. Ett ord hade ändrast i de nya ritningarna. Ett »sovrum/allrum« i bottenvåningen hade döpts om till »källare«. För övrigt söktes åter bygglov på exakt samma handlingar. Jag skrev om saken i ett blogginlägg i januari 2017.
 Nu har dom fallit i Mark- och miljödomstolen – för tredje gången. Och för tredje gången upphäver domstolen Stadsbyggnadskontorets bygglov. Domstolen framhåller i sitt beslut att det är hela byggnadssättet som strider mot detaljplanen. Kvarteret Terrasserna har beteckningen »Ö2« i detaljplanen. Enligt gällande planbestämmelser får då byggnaderna endast ha »öppet eller kopplat byggnadssätt«. Domstolen sammanfattar:
 »Mark- och miljödomstolen bedömer mot bakgrund av ovanstående att tillbyggnadernas utformning och funktion sammantaget ger stöd för att det rör sig om tre kopplade byggnader. Den planerade byggnationen kan därför inte inrymmas i planens krav på öppet byggnadssätt genom en fristående byggnad. Byggnationen utgörs inte heller av byggnader som kopplats två och två i tomtgräns. Den ansökta åtgärden strider alltså mot planens krav på ett öppet eller kopplat byggnadssätt. Avvikelsen kan inte anses vara liten eller förenlig med planens syfte.«
 Majvägen 12, situationsplan. A och B är två lägenheter i den ursprungliga villan.
 C och D är de två tillbyggnaderna. Tillsammans alltså tre kopplade byggnader.
 Domen i Mark- och miljödomstolen kan överklagas om någon av parterna begär – och får – prövningstillstånd. Både Brf Terrasserna och Stadsbyggnadskontoret har nu sträckt sig efter det halmstrået. Stadsbyggnadskontoret har fått uppskov med sin begäran och har lovat att utveckla skälen för sitt överklagande till den 23 mars.
 Man kan undra varför Stadsbyggnadskontoret är så angelägna om att få pröva ärendet i högsta instans en tredje gång. Är det prestige? Alla instanser har redan underkänt bygglovet – ursäkta ordvitsen – från grunden. Länsstyrelsen, Mark- och miljödomstolen och Mark- och Miljööverdomstolen säger samma sak:
 – Lägg ner! Ni hade fel från början.
 I nästa blogginlägg ska jag berätta om 3:e akten i följetongen om kvarteret John Blund i Smedslätten. Nu har byggherren ändrat sig igen. Villorna ska inte rivas. Nu hyrs det ut och beskrivs på Blocket som »totalrenoverade och i fint skick«.


type: wikipedia

text:
Escape from Red Rock huwa film tal-1975 Amerikan tal-Punent , miktub u dirett minn Edward Bernds . Il-film jaħdmu fih l-atturi Brian Donlevy, Eilene Janssen, Gary Murray, Jay C. Flippen, William Edward Phipps u Myron Healey. Il-film ħareġ f'Diċembru 1957, minn 20th Century Fox .
 Kast
 Brian Donlevy bħala Bronc Grierson
 Eilene Janssen bħala Janie Acker
 Gary Murray bħala Cal Bowman
 Jay C. Flippen bħala Sheriff John Costaine
 William Edward Phipps bħala Arky Shanks
 Myron Healey bħala Joe Skinner
 Nesdon Booth bħala Pete Archer
 Dan White bħala Al Farris
 Al Baffert bħala Gwardja
 Court Shepard bħala Rube Boyce
 Tina Menard bħala Maria Chavez
 Natividad Vacío bħala Don Miguel Chavez
 Zon Murray bħala Krug
 Rick Vallin bħala Judd Bowman
 Ed Hinton bħala Tarrant
 Frosty Royce bħala sewwieq ta’ Stage
 Frank Richards bħala Price
 Linda Dangcil bħala Elena Chavez
 Eumenio Blanco bħala Is-Sindku
 Elena Da Vinci bħala Antonia Chavez
 Hank Patterson bħala Sheriff Grover
 Eileen Stevens bħala Mrs. Donnelly
 Frank Marlowe bħala Manager
 Joe Becker bħala Skrivan
 Dick Crockett bħala l-henchman ta' Krug
 Produzzjoni
 Il-produzzjoni bdiet fid-29 ta' Lulju 1957.
 Referenzi
 Links esterni
 Escape from Red Rock at IMDb
 Escape from Red Rock at BFI
 Ċinema


text:
Djausas ( – „švytintysis, giedras dangus, diena“) – senovės indų dievybė, tapatinama su dangumi.
 „Rigvedoje“ nėra atskiro himno, kuris būtų paskirtas tik Djausui, bet yra šeši himnai, kuriuose Djausas minimas kartu su Prithivi (žeme). Dažniausiai Djausas veikia kartu su Prithivi. Jie sudaro pirmapradę santuokinių porą, kurioje Djausas – tėvas ir dangus, o Prithivi – motina ir žemė. Kadaise jie buvo susilieję viename asmenyje ir tik vėliau atsiskyrė ir sustiprėjo (pagal Varunos dėsnį). Šį kosmologinį aktą, reiškiantį Visatos ir erdvės sukūrimą, atliko Indra, Varuna ir kai kurie kiti dievai. Lietus, kurį lieja Djausas ant žemės, kai kada vadinamas medumi arba taukais, – tai Djauso sėkla, iš kurios gimsta nauja, iš dalies ir dievai. „Brihadaranjaka – upanišadoje“ Djausas priklauso 8-iems vasu dievams, gimusiems iš Brahmos bambos (plg. su 7 riši, gimusiais Brahmos dvasios galia).
 Djauso vaikais vadinami Ušasė, Ašvinai, Agnis, Sūrja, Pardžanja, Aditjai, Marutai, angirasai. Tėvystė – tai tikriausiai vienintelis Djauso bruožas; bet yra ir zoomorfiniai Djauso atvaizdai, kuriuose pabrėžiamas seksualinis motyvas – jaučių sėklintojas (; ; ) arba eržilas ().
 Djausas ir Prithivi laikomi dviejais pasauliais, gyvybinės energijos šaltiniais. Meldžiantys jam susilaukia vaikų. Dangus ir žemė, visažiniai ir geraširdžiai, šlaksto žmones medumi, daugina maistą, atneša laimikius, turtus, sėkmę. Atsakant į klausimą, kas pirma atsirado – dangus ar žemė, „Šapatha – brahmanas“ pirmenybę teikia žemei.
 „Mahabharatoje“ pateikiamas mitas apie Djauso prakeikimą. Vieną kartą jo žmona, pamačiusi karvę Surabhi (duodančią „norų išpildymo pieną“), kuri priklausė riši Vasišthai ir ganėsi netoli Meru kalno, pasiūlė Djausui pavogti ją ir padovanoti žemiškajai draugei, kad ji galėtų gyventi laimingai. Djausas kartu su savo broliais vasu pavogė karvę, bet Vasištha, turėdamas galią matyti, sužinojo apie tai ir prakeikė Djausą ir jo brolius: jie užgims iš mirtingosios įsčių ir taps mirtingaisiais; septyni vasu sugrįš į dangų, o Djausas liks žemėje ir nesulauks vaikų. Ganga, įsikūnijus mirtingąja, buvo jų motina, nuskandinusi 7 savo vaikus vandenyje, kad šie sugrįžtų atgal, o Djausą (vardu Gangadatta) paliko savo vyrui Šantanai. Vėliau jis gauna Gangijos ir Bhišmos vardus; pastarasis yra „Mahabharatos“ herojus, davęs priesaką neturėti vaikų.
 Tėvo – dangaus (dyaúsh – pitṛi, द्यौष्पितृ) ir motinos – žemės (dyāvā-pṛithivī, द्यावाप्रिथिवी), gimdančių viską Visatoje, įvaizdžiai turi daugybę tipologinių paralelių visur ir yra atsiradę proto – indoeuropietiškame periode. Djauso – tėvo vardas turi tikslius atitikmenis (senovės graikų Dzeusas pater, lotynų Jupiteris, Diespiteris, umbrų Jupater).
 Tikriausiai „giedro dangaus“ dievas ir buvo proto – indoeuropiečių dievų panteono aukščiausiuoju dievu, atlikęs įstatymų leidybos ir karo funkcijas. Pastaroji funkcija ir yra tas skiriamasis bruožas, skiriantis klajoklinių indoeuropiečių genčių dievus nuo ankstesnių vien žemdirbyste užsiimančių genčių dangaus dievų. „Djauso kritimo“ mitas Indijoje turi sąsajų su keltų – germanų mitu apie tai, kad dangaus dievas prarado ranką ir dėl to negalėjęs atlikti „dievų valdovo“ funkcijos. Giedro dangaus dievas buvo išstumtas iš panteono. Tokiu keliu pasuko barbariškų Europos genčių (keltų, germanų, skandinavų, baltų, slavų, trakų) ir indų – iranėnų kultūros, tuo tarpu Viduržemio jūros regione mitologijos vystymasis buvo kitoks: graikai, etruskai ir Italijos gentys apjungė į vieną giedro dangaus ir griaustinio dievus.
 Vedinės dievybės


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 10.8.2018.
 COM(2018) 580 final
 2018/0306(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Odboru za trgovinu i održivi razvoj CETA-e osnovanom Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, o utvrđivanju popisâ osoba koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Sporazuma
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Odboru za održivi razvoj CETA-e o predviđenom donošenju popisâ osoba koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Sporazuma.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum (CETA)
 Cilj je Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane („Sporazum”) provedba zajedničke trgovinske politike Unije prema Kanadi, a posebno uspostava područja slobodne trgovine. Sporazum je potpisan u Bruxellesu 30. listopada 2016.
 1
 Sporazum se privremeno primjenjuje od 21. rujna 2017.
 2.2.Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e
 Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e, koji je osnovan na temelju članka 26.2. stavka 1. točke (g) Sporazuma, nadzire provedbu poglavljâ 22. (Trgovina i održivi razvoj), 23. (Trgovina i rad) i 24. (Trgovina i okoliš) poglavlja, uključujući aktivnosti suradnje i preispitivanje utjecaja ovog Sporazuma na održivi razvoj, i na integriran način rješava pitanja od zajedničkog interesa za stranke u pogledu veze između gospodarskog razvoja, socijalnog razvoja i zaštite okoliša.
 2.3.Predviđeni akt Odbora za trgovinu i održivi razvoj CETA-e
 Na svojem prvom sastanku nakon stupanja Sporazuma na snagu Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e treba donijeti odluku o utvrđivanju popisâ osoba koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Sporazuma („predviđeni akt”).
 Stranke bi trebale uložiti sve napore kako bi u okviru savjetovanja na razini vlada pronašle uzajamno zadovoljavajuće rješenje svih pitanja koja mogu proizaći iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Međutim, ako stranka smatra da savjetovanjem na razini vlada pitanje nije riješeno na zadovoljavajući način, Sporazumom se predviđa mogućnost da stranka sazove Odbor stručnjaka za razmatranje tog pitanja. Člankom 23.10. Sporazuma predviđeno je da Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e utvrđuje popis od najmanje devet osoba koje su voljne i sposobne biti članovi odbora u pogledu pitanja koja proizlaze iz poglavlja 23. (Trgovina i rad) te koje, u skladu s člankom 23.10. stavkom 7., imaju specijalizirano znanje ili su stručnjaci za područje radnog prava, druga pitanja obuhvaćena poglavljem 23. ili za rješavanje sporova koji proizlaze iz međunarodnih sporazuma. U skladu s time, člankom 24.15. Sporazuma predviđeno je da Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e utvrđuje popis od najmanje devet osoba koje su voljne i sposobne biti članovi odbora u pogledu pitanja koja proizlaze iz poglavlja 24. (Trgovina i okoliš) te koje, u skladu sa stavkom 7., imaju specijalizirano znanje ili su stručnjaci za područje prava okoliša, druga pitanja obuhvaćena poglavljem 24. ili za rješavanje sporova koji proizlaze iz međunarodnih sporazuma. U skladu s člankom 23.10. stavkom 6. i člankom 24.15. stavkom 6. svaki popis sastoji se od najmanje triju osoba koje imenuje svaka stranka i od najmanje triju osoba koje imenuju Stranke, a koje nisu državljani nijedne od Stranaka i koje su voljne i sposobne obnašati dužnost predsjednika Odbora stručnjaka.
 Predviđenim aktom utvrđuju se oba popisa, tj. osobe koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i osobe koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 24. Sporazuma.
 Predviđeni akt proizvodi učinke od datuma na koji ga donese Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Cilj stajališta koje treba donijeti u ime Unije trebao bi biti donošenje popisâ osoba koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Sporazuma.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma.”
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu „presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 2
 .
 4.1.2.Primjena u ovom slučaju
 Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e tijelo je uspostavljeno sporazumom, odnosno Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kanade, s druge strane („Sporazum”).
 Odluku koju je Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e pozvan donijeti obvezujuća je i njome se ne dopunjuje niti izmjenjuje institucijski okvir Sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a ponajprije ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi i to onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 4.2.2.Primjena u ovom slučaju
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku.
 Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 5.Objava predviđenog akta
 Predviđeno je da se Odluka Odbora za trgovinu i održivi razvoj CETA-e objavi u Službenom listu Europske unije nakon njezina donošenja.
 2018/0306 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Odboru za trgovinu i održivi razvoj CETA-e osnovanom Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, o utvrđivanju popisâ osoba koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Sporazuma
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Odlukom Vijeća (EU) 2017/37
 3
 predviđa se potpisivanje, u ime Europske unije, Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”). Sporazum je potpisan 30. listopada 2016.
 (2)Odlukom Vijeća (EU) 2017/38
 4
 predviđa se privremena primjena Sporazuma, uključujući uspostavu Zajedničkog odbora CETA-e i specijaliziranih odbora. Sporazum se privremeno primjenjuje od 21. rujna 2017.
 (3)Odbor za trgovinu i održivi razvoj uspostavljen je na temelju članka 26.2. stavka 1. točke (g) Sporazuma.
 (4)Tijekom svojeg prvog sastanka Odbor za trgovinu i održivi razvoj mora donijeti predviđeni akt o utvrđivanju popisâ osoba koje su voljne i sposobne biti članovi odbora iz poglavlja 23. (Trgovina i rad) i poglavlja 24. (Trgovina i okoliš) Sporazuma.
 (5)Stoga je, kako bi se osigurala djelotvorna provedba Sporazuma, primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Odboru za trgovinu i održivi razvoj CETA-e na temelju priloženog nacrta odluke,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba donijeti, u ime Unije, na prvom sastanku Odbora za trgovinu i održivi razvoj CETA-e osnovanog Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, o utvrđivanju popisâ osoba koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Sporazuma temelji se na nacrtu odluke Odbora za trgovinu i održivi razvoj CETA-e priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Nakon donošenja, Odluka Odbora za trgovinu i održivi razvoj CETA-e objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 11, 14.1.2017., str. 1.
 (2)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.
 (3)
 SL L 11, 14.1.2017., str. 1.
 (4)
 SL L 11, 14.1.2017., str. 1080.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 10.8.2018.
 COM(2018) 580 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Odboru za trgovinu i održivi razvoj CETA-e osnovanom Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, o utvrđivanju popisâ osoba koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Sporazuma
 PRIVITAK
 ODLUKA br. [X /2018]
 ODBORA ZA TRGOVINU I ODRŽIVI RAZVOJ CETA-e
 od xxx
 o utvrđivanju popisâ osoba koje su voljne biti članovi odbora iz poglavlja 23. i poglavlja 24. Sporazuma
 ODBOR ZA TRGOVINU I ODRŽIVI RAZVOJ CETA-e,
 uzimajući u obzir Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, a posebno njegov članak 23.10. stavke 6. i 7. te članak 24.15. stavke 6. i 7.,
 budući da:
 (1)U skladu s člankom 30.7. stavkom 3. Sporazuma dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od 21. rujna 2017.
 (2)U skladu s člankom 23.10. stavkom 6. Sporazuma Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e utvrđuje popis od najmanje devet osoba koje su voljne i sposobne biti članovi odbora u pogledu pitanja koja proizlaze iz poglavlja 23. (Trgovina i rad) te koje, u skladu sa stavkom 7., imaju specijalizirano znanje ili su stručnjaci za područje radnog prava, druga pitanja obuhvaćena poglavljem 23. ili za rješavanje sporova koji proizlaze iz međunarodnih sporazuma.
 (3)U skladu s člankom 24.15. stavkom 6. Sporazuma Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e utvrđuje popis od najmanje devet osoba koje su voljne i sposobne biti članovi odbora u pogledu pitanja koja proizlaze iz poglavlja 24. (Trgovina i okoliš) te koje, u skladu sa stavkom 7., imaju specijalizirano znanje ili su stručnjaci za područje prava okoliša, druga pitanja obuhvaćena poglavljem 24. ili za rješavanje sporova koji proizlaze iz međunarodnih sporazuma.
 (4)U skladu s člankom 23.10. stavkom 6. i člankom 24.15. stavkom 6. svaki popis sastoji se od najmanje triju osoba koje imenuje svaka stranka i od najmanje triju osoba koje imenuju stranke, a koje nisu državljani nijedne od stranaka i koje su voljne i sposobne obnašati dužnost predsjednika Odbora stručnjaka,
 ODLUČIO JE:
 1.Ovime se utvrđuju popisi osoba koje su voljne biti članovi odbora navedeni u Prilogu.
 2.Ova Odluka proizvodi učinke od datuma na koji je donese Odbor za trgovinu i održivi razvoj CETA-e.
 Za ODBOR ZA TRGOVINU I ODRŽIVI RAZVOJE CETA-e
 Za EU
 Za Kanadu
 PRILOG
 POPIS OSOBA KOJE SU VOLJNE BITI ČLANOVI ODBORA U POGLEDU PITANJA KOJA PROIZLAZE IZ POGLAVLJA 23. (TRGOVINA I RAD) SPORAZUMA
 Osobe koje imaju specijalizirano znanje ili su stručnjaci za područje radnog prava, druga pitanja obuhvaćena poglavljem 23. ili za rješavanje sporova koji proizlaze iz međunarodnih sporazuma:
 Osobe koje je imenovala Kanada:
 Kevin Banks
 Adelle Blackett
 Carol Nelder-Corvari
 Osobe koje je imenovala Europska unija:
 Jorge Cardona
 Eddy Laurijssen
 Karin Lukas
 Predsjednici (osobe koje nisu državljani stranaka):
 Janice Bellace
 Kathleen Claussen
 Christian Häberli
 Jill Murray
 Patrick Pearsall
 Ross Wilson
 POPIS OSOBA KOJE SU VOLJNE BITI ČLANOVI ODBORA U POGLEDU PITANJA KOJA PROIZLAZE IZ POGLAVLJA 24. (TRGOVINA I OKOLIŠ) SPORAZUMA
 Osobe koje imaju specijalizirano znanje ili su stručnjaci za područje prava okoliša, druga pitanja obuhvaćena poglavljem 24. ili za rješavanje sporova koji proizlaze iz međunarodnih sporazuma:
 Osobe koje je imenovala Kanada:
 Anne Daniel
 Armand de Mestral
 Elaine Feldman
 Matthew Kronby
 Brendan McGivern
 Osobe koje je imenovala Europska unija:
 Laurence Boisson de Chazournes
 Hélène Ruiz Fabri
 Geert Van Calster
 Predsjednici (osobe koje nisu državljani stranaka):
 Arthur Edmond Appleton
 James Bacchus
 Nathalie Bernasconi-Osterwalder
 Christian Häberli
 LIST OF INDIVIDUALS WILLING TO SERVE AS PANELLISTS WITH REGARD TO MATTERS ARISING UNDER CHAPTER 24 (TRADE AND ENVIRONMENT) OF THE AGREEMENT
 Individuals with specialised knowledge or expertise in environmental law, issues addressed in Chapter 24, or in the resolution of disputes arising under international agreements:
 Individuals named by Canada:
 Anne Daniel
 Armand de Mestral
 Elaine Feldman
 Matthew Kronby
 Brendan McGivern
 Individuals named by the European Union:
 Laurence Boisson de Chazournes
 Hélène Ruiz Fabri
 Geert Van Calster
 Chairpersons (non-nationals of the Parties):
 Arthur Edmond Appleton
 James Bacchus
 Nathalie Bernasconi-Osterwalder
 Christian Häberli


text:
 4.9.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 231/1
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1489
 af 3. september 2015
 om godkendelse af præparatet af Lactobacillus plantarum NCIMB 30238 og Pediococcus pentosaceus NCIMB 30237 som fodertilsætningsstof til alle dyrearter
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af en sådan godkendelse. Artikel 10, stk. 7, sammenholdt med artikel 10, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder specifikke bestemmelser om evaluering af de produkter, der blev anvendt i Unionen som ensileringstilsætningsstoffer.
 (2)
 I henhold til artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev præparaterne af Lactobacillus plantarum MBS-LP-01 (NCIMB 30238) og Pediococcus pentosaceus MBS-PP-01 (NCIMB 30237) opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter, der tilhører den funktionelle gruppe ensileringstilsætningsstoffer, til alle dyrearter.
 (3)
 Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, sammenholdt med artikel 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet to ansøgninger om godkendelse af præparaterne som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter med anmodning om, at tilsætningsstofferne klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.
 (4)
 Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sine udtalelser af 23. maj 2012 (2) og 11. september 2014 (3), at præparaterne under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede videre, at en blanding af præparaterne af Pediococcus pentosaceus NCIMB 30237 og Lactobacillus plantarum NCIMB 30238, hvis denne anvendes i størrelsesforholdet 8:2, har potentialet til at forbedre bevarelsen af næringsstoffer i ensilage fremstillet af materiale, som det er let, forholdsvis vanskeligt eller vanskeligt at ensilere. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.
 (5)
 To ansøgninger blev evalueret separat for sikkerhed og effektivitet, men autoriteten konkluderede, at blandingens effektivitet kun var påvist i temmelig nøjagtige størrelsesforhold for begge ansøgningers vedkommende. Det foreslås derfor, at kun ét præparat godkendes. Vurderingen af præparatet af Lactobacillus plantarum NCIMB 30238 og Pediococcus pentosaceus NCIMB 30237 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som angivet i bilaget til nærværende forordning.
 (6)
 Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelsen, bør der indrømmes en overgangsperiode, så berørte parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav i godkendelsen.
 (7)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Godkendelse
 Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«, godkendes som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.
 Artikel 2
 Overgangsforanstaltninger
 Det i bilaget opførte præparat og foder, der indeholder dette præparat, som er produceret og mærket inden den 24. marts 2016 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse inden den 24. september 2015, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.
 Artikel 3
 Ikrafttræden
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. september 2015.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.
 (2) EFSA Journal 2012; 10(6):2732 og 2733.
 (3) EFSA Journal 2014; 12(9):3829.
 BILAG
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Navn på indehaveren af godkendelsen
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 CFU/kg frisk materiale
 Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer
 1k21008
 —
 Lactobacillus plantarum
 NCIMB 30238
 Pediococcus pentosaceus
 NCIMB 30237
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af Lactobacillus plantarum NCIMB 30238, der indeholder mindst 2,0 × 1010 CFU/g tilsætningsstof, og Pediococcus pentosaceus NCIMB 30237, der indeholder mindst 2,6 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.
 Aktivstoffets karakteristika
 Levedygtige celler af Lactobacillus plantarum NCIMB 30238 og Pediococcus pentosaceus NCIMB 30237.
 Analysemetode
 (1)
 Optælling i fodertilsætningsstoffet Lactobacillus plantarum NCIMB 30238: pladespredningsmetoden under anvendelse af MRS-agar (EN 15787).
 Identifikation af Lactobacillus plantarum NCIMB 30238: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)
 Optælling i fodertilsætningsstoffet Pediococcus pentosaceus NCIMB 30237: pladespredningsmetoden (EN 15786)
 Identifikation af Pediococcus pentosaceus NCIMB 30237: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)
 Alle dyrearter
 —
 —
 —
 1.
 I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne.
 2.
 Minimumsindhold af Lactobacillus plantarum NCIMB 30238 og Pediococcus pentosaceus NCIMB 30237: 1 × 108 CFU (størrelsesforhold 1:4) per kg frisk materiale.
 3.
 Sikkerhedsforanstaltninger: Det anbefales at bruge åndedrætsværn, beskyttelsesbriller og handsker under håndteringen.
 24. september 2025
 (1) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,22.1.2021
 COM(2021) 24 final
 2021/0011(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Choiste Riaracháin um an gCoinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi Carnets TIR maidir leis an togra chun an Coinbhinsiún a leasú
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Baineann an togra seo leis an gcinneadh lena mbunaítear an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais sa Choiste Riaracháin a bunaíodh leis an gCoinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi carnets
 1
 TIR (“Coinbhinsiún TIR”) i ndáil le roinnt leasuithe atáthar a bheartú a ghlacadh ar Choinbhinsiún TIR.
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.An Coinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi Carnets TIR
 Is é is aidhm don Choinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi carnets TIR an 14 Samhain 1975 (“Coinbhinsiún TIR”) iompar idirnáisiúnta earraí a éascú ó oifigí custaim imeachta go hoifigí custaim cinn scríbe agus tríd an oiread tíortha agus is gá. Tháinig an Comhaontú i bhfeidhm in 1978. Ó Shamhain 2020 amach, tá 76 pháirtí sa Choinbhinsiún, lena n‐áirítear 75 stát agus an tAontas Eorpach.
 Tá an tAontas Eorpach ina pháirtí conarthach i gCoinbhinsiún TIR
 2
 ón 20 Meitheamh 1983, agus tá na Ballstáit uile ina bpáirtithe conarthacha i gCoinbhinsiún TIR freisin.
 2.2.An Coiste Riaracháin
 Tá an Coiste Riaracháin ag gníomhú faoi chuimsiú an Choinbhinsiúin Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi carnets TIR. Is é ról an Choiste Riaracháin leasuithe ar Choinbhinsiún TIR a bhreithniú agus a ghlacadh. Is amhlaidh a chuirtear tograí chun vóta agus tá vóta amháin ag gach stát ar páirtí é agus ar a ndéantar ionadaíocht ag seisiún den Choiste Riaracháin. Tá inniúlacht eisiach ag an Aontas i réimse an chustaim a rialaítear le Coinbhinsiún TIR. Mar aontas custaim agus eacnamaíoch, áfach, níl cearta vótála ag an Aontas sa bhreis ar chearta vótála a Bhallstáit, i gcomhréir le hAirteagal 52(3) de Choinbhinsiún TIR. Páirtithe a bhfuil cearta vótála acu is ea iad na Ballstáit go léir.
 Is le tromlach dhá thrian de na páirtithe a bheidh i láthair agus a chaithfidh vóta a ghlacfar leasuithe ar Choinbhinsiún TIR. Chun cinneadh a dhéanamh, tá gá le córam a mbeidh líon nach lú ná aon trian de na stáit is páirtithe ann.
 2.3.Gníomh beartaithe an Choiste Riaracháin
 I mí Feabhra 2021, le linn a 74ú seisiún, déanfaidh an Coiste Riaracháin cinneadh maidir leis na leasuithe atá beartaithe a dhéanamh ar an gCoinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta earraí faoi carnets TIR a ghlacadh (‘an gníomh atá beartaithe’).
 Is é cuspóir an ghnímh atá beartaithe samhail carnet TIR a chur in oiriúint don mhéadú ar líon na n‐oifigí custaim imeachta nó cinn scríbe a d'fhéadfadh a bheith páirteach in oibríocht iompair TIR.
 Beidh an gníomh atá beartaithe ina cheangal ar na páirtithe i gcomhréir le hAirteagail 59 agus 60 de Choinbhinsiún TIR.
 Baineann Airteagal 59 le leasuithe ar phríomhchomhlacht Choinbhinsiún TIR agus foráiltear an méid seo a leanas ann: “Ach amháin mar a fhoráiltear faoi Airteagal 60, tiocfaidh aon leasú beartaithe arna chur i bhfios de réir na míre sin roimhe seo, tiocfaidh sé i bhfeidhm maidir leis na Páirtithe Conarthacha go léir trí mhí tar éis tréimhse dhá mhí dhéag a bheith caite ón dáta a cuireadh an leasú beartaithe in iúl, ar tréimhse í nach mbeidh aon agóid in aghaidh an leasaithe bheartaithe curtha in iúl d'Ard‐Rúnaí na Náisiún Aontaithe ag Stát is Páirtí Conarthach lena linn. I gcás ina mbeidh agóid curtha in iúl i gcoinne an leasaithe atá beartaithe i gcomhréir le mír 3 den Airteagal seo, measfar nár glacadh leis an leasú agus ní bheidh aon éifeacht aige beag ná mór.”
 Baineann Airteagal 60 le leasuithe ar na hIarscríbhinní a ghabhann le Coinbhinsiún TIR agus foráiltear ann: “Aon leasú a bheartófar a dhéanamh ar Iarscríbhinní 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 agus 10 a bhreithneofar i gcomhréir le mír 1 agus mír 2 d'Airteagal 59, tiocfaidh sé i bhfeidhm ar dháta a chinnfidh an Coiste Riaracháin tráth a ghlactha, mura rud é, faoi dháta roimhe sin arna chinneadh ag an gCoiste Riaracháin an tráth céanna, go gcuirfidh aon chúigiú de na Stáit is páirtithe Conarthacha nó cúig Stát díobh, cibé líon acu is lú, go gcuirfidh siad a n‐agóid in aghaidh an leasaithe in iúl d'Ard‐Rúnaí na Náisiún Aontaithe. Is le tromlach dhá thrian díobh sin a bheidh i láthair agus a chaithfidh vóta a chinnfidh an Coiste Riaracháin an dáta dá dtagraítear sa mhír seo”.
 An seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais:
 Tacaíonn an tAontas leis an togra le haghaidh leasú ar Iarscríbhinn 1 a ghabhann le Coinbhinsiún TIR agus le haghaidh nuashonrú ar shamhlacha leagan amach carnet TIR mar tá sé i gcomhréir leis na leasuithe a glacadh roimhe seo ar Airteagal 18, rud a mhéadaigh líon uasta na n‐oifigí custaim a fhéadfar a úsáid le linn iompar TIR.
 Go sonrach, faoi mar a mhol an Coimisiún Eorpach, nuashonrófar Leagan 1 agus Leagan 2 araon de shamhail leagan amach carnets TIR
 3
 . Is é Leagan 1 an leagan caighdeánach den carnet TIR, leagan a úsáidtear faoi láthair i gcleachtas, agus carnet TIR an Tobac/an alcóil atá i Leagan 2, leagan nach n‐úsáidtear de thuras na huaire. Ar mhaithe le comhsheasmhacht agus chun tuilleadh athruithe sa todhchaí a sheachaint, is gá an dá shamhail a mhionathrú ag an am céanna. Cuirfear na samhlacha nua i gceangal leis an iarscríbhinn a ghabhann leis an togra le haghaidh cinnidh ón gComhairle.
 Beidh tionchar dearfach ag na hathruithe sin ar an talamh, ós rud é go ligfidh siad d'oibreoirí eacnamaíocha leas a bhaint as níos mó solúbthachta maidir le rogha a n‐oifigí custaim imeachta agus cinn scríbe.
 Is forbairt fhabhrach í sin, rud a chuirfidh feabhas ar tharraingteacht Choinbhinsiún TIR. Tacaíonn an tAontas Eorpach leis an tionscnamh seo, trínar féidir úsáid an chórais idirnáisiúnta idirthurais a éascú.
 3.Bunús dlí
 3.1.Bunús dlí don nós imeachta
 3.1.1.Na prionsabail
 In Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) déantar foráil maidir le cinntí lena leagtar síos ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, cé is moite de ghníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Áirítear ar na ‘gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua rialacha an dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht atá i gceist. Áirítear orthu freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach ‘a bhféadfadh tionchar cinntitheach a bheith acu ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtas an Aontais Eorpaigh’
 4
 .
 3.1.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Is comhlacht é an Coiste Riaracháin arna chur ar bun le comhaontú, eadhon an Coinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi carnets TIR.
 Is é atá sa ghníomh a iarrtar ar an gCoiste Riaracháin a ghlacadh gníomh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leis. Beidh an gníomh atá beartaithe ina cheangal faoin dlí idirnáisiúnta i gcomhréir le Airteagal 59 agus 60 den Choinbhinsiún Custaim ar Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi carnets TIR.
 Leis an ngníomh atá beartaithe ní fhorlíontar creat institiúideach an Chomhaontaithe ná ní leasaítear é.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) CFAE an bunús dlí don nós imeachta maidir leis an gcinneadh atá beartaithe.
 3.2.Bunús substaintiúil dlí
 3.2.1.Na prionsabail
 Braitheann an bunús substaintiúil dlí maidir le cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE go príomha ar chuspóir agus ábhar an ghnímh bheartaithe a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith. Má tá dhá aidhm ag an ngníomh atá beartaithe nó má tá dhá chomhpháirt ann agus más féidir ceann de na haidhmeanna nó de na comhpháirteanna sin a shainaithint mar phríomhaidhm nó mar phríomh‐chomhpháirt agus an ceann eile mar aidhm nó mar chomhpháirt theagmhasach, ní mór an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE a bhunú ar bhunús dlí substainteach aonair, is é sin an bunús dlí a éilítear de réir na príomhaidhme nó na príomh‐chomhpháirte.
 3.2.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Baineann príomhchuspóir agus príomhábhar an ghnímh atá beartaithe leis an gcomhbheartas tráchtála.
 Dá bhrí sin, is é an chéad fhomhír d'Airteagal 207(4) CFAE an bunús substainteach dlí don chinneadh atá beartaithe.
 3.3.Conclúid
 Ba cheart an chéad fhomhír d'Airteagal 207(4) CFAE, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE, a bheith mar bhunús dlí don chinneadh atáthar a bheartú.
 4.An ghníomh atá beartaithe a fhoilsiú
 Ós rud é go ndéanfaidh gníomh an Choiste Riaracháin leasú ar an gCoinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi carnets TIR agus ar na hIarscríbhinní a ghabhann leis, is iomchuí é a fhoilsiú in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh tar éis a ghlactha.
 2021/0011 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Choiste Riaracháin um an gCoinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi Carnets TIR maidir leis an togra chun an Coinbhinsiún a leasú
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe an chéad fhomhír d'Airteagal 207(4) de, i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Rinne an Coinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi carnets TIR an 14 Samhain 1975 (‘Coinbhinsiún TIR’) a fhormheas thar ceann Chomhphobal Eacnamaíochta na hEorpa le Rialachán (CEE) Uimh. 2112/78
 5
 ón gComhairle agus tháinig sé i bhfeidhm sa Chomhphobal an 20 Meitheamh 1983
 6
 .
 (2)Foilsíodh leagan comhdhlúite de Choinbhinsiún TIR mar Iarscríbhinn a ghabhann le Cinneadh 2009/477/CE ón gComhairle, agus dá réir sin foilseoidh an Coimisiún leasuithe a dhéanfar amach anseo ar Choinbhinsiún TIR in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh ina léireofar dáta a dteacht i bhfeidhm.
 (3)De bhun Airteagal 59 agus 60 de Choinbhinsiún TIR, féadfaidh an Coiste Riaracháin don Choinbhinsiún TIR (an ‘Coiste Riaracháin’) leasuithe ar Choinbhinsiún TIR agus ar na hIarscríbhinní a ghabhann leis a ghlacadh ag tromlach dhá thrian de na páirtithe conarthacha a bheidh i láthair agus i mbun vótála.
 (4)An Coiste Riaracháin, le linn a 74ú seisiún an 9‐12 Feabhra 2021 nó ag seisiún níos faide anonn, tá sé chun roinnt leasuithe a ghlacadh ar Choinbhinsiún TIR agus ar na hIarscríbhinní a ghabhann leis.
 (5)Is iomchuí an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais a leagan síos sa Choiste Riaracháin, mar go mbeidh na leasuithe ceangailteach ar an Aontas.
 (6)D'fhonn an leasú a glacadh roimhe seo ar Airteagal 18 de Choinbhinsiún TIR a chur san áireamh, ar leasú é a mhéadaigh líon na n‐oifigí custaim, a bhféadfadh baint a bheith aige le hoibríocht TIR, is gá Iarscríbhinn 1 a ghabhann le Coinbhinsiún TIR a leasú agus leagan amach Leagan 1 agus Leagan 2 de shamhlacha carnet TIR a nuashonrú.
 (7)Dá bhrí sin, an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais sa Choiste Riaracháin, ba cheart é a bheith bunaithe ar na dréachtleasuithe atá curtha i gceangal leis an gCinneadh seo. Tá an méid sin gan dochar don fhéidearthacht mionathruithe neamhshubstaintiúla a dhéanamh do na dréachtleasuithe, a dhéanfaidh ionadaithe an Aontais a chomhaontú sa Choiste Riaracháin do Choinbhinsiún TIR gan aon cinneadh eile ón gComhairle.
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 An seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais sa 74ú seisiún nó i gceann de na seisiúin ina dhiaidh sin de chuid an Choiste Riaracháin um an gCoinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi carnets TIR (‘Coinbhinsiún TIR’), beidh sé bunaithe ar na dréachtleasuithe a ghabhann leis an gCinneadh seo.
 Airteagal 2
 Is é an Coimisiún a chuirfidh in iúl an seasamh dá dtagraítear in Airteagal 1. Ba cheart do Bhallstáit an Aontais seasamh an Aontais a chur in iúl nuair a dhéanfar vótáil fhoirmiúil sa Choiste Riaracháin do Choinbhinsiún TIR, ag gníomhú go comhpháirteach dóibh chun leas an Aontais.
 Airteagal 3
 Is ar na Ballstáit agus ar an gCoimisiún a dhírítear an Cinneadh seo.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Seasann TIR do “Transports Internationaux Routier” nó “Iompar Idirnáisiúnta Earraí de Bhóthar”.
 (2)
 Rialachán (CEE) Uimh. 2112/78 ón gComhairle an 25 Iúil 1978 maidir leis an gCoinbhinsiún Custaim ar iompar idirnáisiúnta earraí a thabhairt i gcrích faoi carnets TIR (Coinbhinsiún TIR) an 14 Samhain 1975 sa Ghinéiv IO L 252/1.
 (3)
 San Iarscríbhinn a ghabhann leis an togra seo tá leagan amach nua carnet TIR ar fáil: i gcás nach bhfuil siad le feiceáil i Legiswrite, déan seiceáil uirlisí DQC le do thoil.
 (4)
 Breithiúnas ó Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh an 7 Deireadh Fómhair 2014, an Ghearmáin v an Chomhairle, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64.
 (5)
 Rialachán (CEE) Uimh. 2112/78 ón gComhairle an 25 Iúil 1978 maidir le tabhairt i gcrích an Choinbhinsiúin Custaim um iompar idirnáisiúnta earraí faoi carnets TIR (Coinbhinsiún TIR) an 14 Samhain 1975 sa Ghinéiv (IO L 252, 14.9.1978, lch. 1).
 (6)
 IO L 31, 2.2.1983, lch. 13.
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,22.1.2021
 COM(2021) 24 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh Cinneadh ón gComhairle
 maidir leis an seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais Eorpaigh sa Choiste Riaracháin um an gCoinbhinsiún Custaim um Iompar Idirnáisiúnta Earraí faoi Carnets TIR maidir leis an togra chun an Coinbhinsiún a leasú
 IARSCRÍBHINN
 Iarscríbhinn 1, LEAGAN 1, Leathanach 2 den chumhdach: Samhail de Carnet TIR, Uimh. 5 de “règles relatives à l’utilisation du carnet TIR”
 In ionad quatre cuir isteach huit
 Iarscríbhinn 1, LEAGAN 1, Leathanach 3 den chumhdach: Samhail de Leagan 1 Carnet TIR, Uimh. 5 de na rialacha maidir le húsáid Carnet TIR
 In ionad ceathair cuir isteach ocht
 Iarscríbhinn 1, LEAGAN 1, Leathanach 5 (bán) de shamhail Carnet TIR, Dearbhán Uimh. 1
 In ionad Dhearbhán Uimh. 1 atá ann cheana cuir isteach
 1
 Iarscríbhinn 1, LEAGAN 1, Leathanach 6 (glas) den tsamhail de Leagan 2 CARNET TIR, Dearbhán Uimh. 2
 In ionad Dhearbhán Uimh. 2 atá ann cheana cuir isteach
 2
 Iarscríbhinn 1, LEAGAN 2, Leathanach 2 den chumhdach: Samhail de Carnet TIR, Uimh. 5 de “règles relatives à l’utilisation du carnet TIR”
 In ionad quatre cuir isteach huit
 Iarscríbhinn 1, LEAGAN 2, Leathanach 3 den chumhdach: Samhail de Leagan 1 Carnet TIR, Uimh. 5 de na rialacha maidir le húsáid Carnet TIR
 In ionad ceathair cuir isteach ocht
 Iarscríbhinn 1, LEAGAN 2, Leathanach 12 (bán) de shamhail TIR Carnet, Dearbhán Uimh. 1
 In ionad Dhearbhán Uimh. 1 atá ann faoi láthair cuir isteach
 3
 Iarscríbhinn 1, LEAGAN 2, Leathanach 13 (glas) de shamhail TIR Carnet, Dearbhán Uimh. 2
 In ionad Dhearbhán Uimh. 2 atá ann cheana cuir isteach
 4
 (1)
 Féach Leathanach 3 den doiciméad seo.
 (2)
 Féach Leathanach 4 den doiciméad seo.
 (3)
 Féach Leathanach 5 den doiciméad seo
 (4)
 Féach Leathanach 6 den doiciméad seo.


text:
Givatayim (, lit. "two hills") is a city in Israel east of Tel Aviv. It is part of the metropolitan area known as Gush Dan. Givatayim was established in 1922 by pioneers of the Second Aliyah. In it had a population of .
 The name of the city comes from the "two hills" on which it was established: Borochov Hill and Kozlovsky Hill. Kozlovsky is the highest hill in the Gush Dan region at above sea level. The city was expanded in the 1930s so that today it is actually situated on 4 hills, Borochov, Kozlovsky, the Poalei HaRakevet ("railroad workers'"), and Rambam Hill.
 Geography
 Givatayim is located east of Tel Aviv, and is bordered on the north and east by Ramat Gan.
 History
 Antiquity
 Archaeological remains of a Calcolithic settlement have been found at the site of what is now Givatayim.
 British Mandate era
 The modern town was founded on April 2, 1922 by a group of 22 Second Aliyah pioneers led by David Schneiderman. The group purchased 300 dunams () of land on the outskirts of Tel Aviv that became the Borochov Neighbourhood (Shechunat/Shekhunat Borochov), the first workers' neighbourhood in the country. It was named for Dov Ber Borochov, founder of the Poalei Zion workers' party. Later, another 70 families joined the group, receiving smaller plots. The land was purchased with their private savings, but was voluntarily transferred to the Jewish National Fund, which organized Jewish settlement at the time, in keeping with the pioneers' socialist beliefs.
 Shechunat Borochov is credited for a number of innovations in the early Jewish settlement movement, including establishing the first cooperative grocery store (Tzarkhaniya, "Consumer") that still functioned in the same location into the 1980s.
 Over time, more neighborhoods developed: Sheinkin (1936; named after Menahem Sheinkin), Givat Rambam (1933; named after Maimonides), Kiryat Yosef (1934; named after the biblical figure), and Arlozorov (1936; named after Haim Arlosoroff).
 All these neighborhoods were merged to form a local council in August 1942.
 State of Israel
 Givatayim was declared a city in 1959.
 Education and culture
 Givatayim has 41 kindergartens, 9 elementary schools and 4 high schools. As of 2018, the city has one of the highest rate of secondary school matriculation in the country. Mayor Ruven Ben-Shachar initiated a special high school exam assistance program that after 3 years resulted in an 11% increase of high school test results in 2010.
 Thelma Yellin High School for the Arts alumni include Shai Maestro, Shira Haas, Ohad Knoller, Ilanit, Mili Avital, Ziv Koren, Yael Tal and Maya Dunietz.
 Urban development
 Eurocom Tower is a 70-story skyscraper consisting of four apartment towers and a 50-story office building. A large square connects to surrounding areas with bridges and underground passes. The complex is near Ramat Gan and its Diamond Exchange District.
 In addition to Eurocom Tower, other high-rise projects are planned for the city. According to former Givatayim mayor Reuven Ben-Shahar, the municipality's policy is to promote high-rise construction on the city's outer edges, while preserving the fabric of residential neighborhoods deeper within the city, including the city center. Current plans for the northwest of the city envision high-rise towers along Katznelson and Aliyat Hanoar Streets near the boundaries of Tel Aviv and Ramat Gan. As part of the redevelopment, Katznelson Street will be colonnaded along its length and a 2-meter-wide cycle paths are planned for both sides of the road, with one lane for buses and another for cars.
 Mayors
 Shimon Ben-Zvi (1941–1965)
 Kuba Kraizman (1965–1978)
 Yitzhak Yaron (1978–1993)
 Efi (Ephraim) Stenzler (1993–2006)
 Iris Avram, replaced the previous mayor due to his early resignation after he became the chairman of KKL - the Jewish National Fund (2006–2007)
 Reuven Ben-Shahar (2007–2013)
 Ran Kunik (2013–present)
 Reuven Ben-Shahar was the first candidate from Kadima that won a city election and the first mayor in Givatayim that was not from the Israeli Labor Party
 Notable people
 Avi Belleli (born 1963), singer
 Dvora Bochman (born 1950), artist
 Izhar Cohen (born 1951), singer, Eurovision song contest winner
 Tal Erel (born 1996), Israel National Baseball Team player
 Oded Kattash (born 1974), basketball player and coach
 Tzipora Obziler (born 1973), tennis player
 Mickey Rosenthal (born 1955), Labor Party Member of the Knesset
 Yuval Semo (born 1969), actor and comedian
 A. B. Yehoshua (born 1936), novelist and public intellectual
 Oren Moverman (born 1966), filmmaker
 Twin towns & sister cities
 Givatayim is twinned with:
 Chattanooga, United States
 Esslingen (district), Germany
 Harbin, China
 Mulhouse, France
 Oradea, Romania
 Sfântu Gheorghe, Romania
 Vác, Hungary
 See also
 HaShahar Tower
 References
 External links
 Official website
 Shechunat Borochov settlement and its "Girls Farm", photos from the 1930s at Alamy. Accessed 7 Dec. 2020.
 Populated places established in 1922
 Cities in Israel
 Cities in Tel Aviv District