type: other

text:
Slepe pege medijev in sodišč pri kršitvah v kampanjah – Spletni časopis
 Dežela izdajalcev in Ko...
 Slepe pege medijev in sodišč pri kršitvah v kampanjah
 Peter Jančič | 10/03/2018 | a, Volitve | 1 komentar
 (Last Updated On: 31/05/2018)
 Veliko nesorazmerja kaže analiza ravnanja sodišč, ki jo je predsednik računskega sodišča Tomaž Vesel ta teden poslal predsedniku vrhovnega sodišča Damijanu Florjančiču. Kot kaže sodišča nočejo več vloge, ki so jim jo namenili politiki, da bi morali največje stranke udarjati po žepu za precej arbitrarno določene kršitve zakona. Na to kaže, ker zadnje čase množično ustavljajo postopke z razlago: sploh ne gre za prekršek. V čem je arbitrarnost? Visoka kazen stranko in podjetje doleti za majhen prispevek podjetja. Če pa stranka več let ne plača stotisoč evrov stroškov kampanje celemu kupu podjetij, pa se ne zgodi nič. Pretekli teden je pokazal še precejšnjo pristranskost velikih medijev pri obveščanju javnosti.
 Očitna pristranskost medijev
 Zelo podoben postopek je Tomaž Vesel čez teden namreč sprožil proti po javnomnenjskih raziskavah najmočnejši levi stranki, to je SD Dejana Židana in proti največji desni stranki, to je SDS Janeza Janše. Na spletnih portalih pa so praktično vsi veliki mediji prikazali le domnevni greh SDS s posojilom, ki so ga že vrnili, povsem pa prikrili SD, ker je nedovoljeno financirala drugo stranko. Ker smo v času pred volitvami, to ni nepomembno. Pri niti enem od tradicionalnih medijev pozneje nisem opazil, da bi se svojim bralcem za prikrivanje opravičil. So pa na telekomovem portalu poročali precej bolje. Nenavadne reakcije medijev so s posnetki člankov dostopne na povezavi tukaj.
 Slepota medijev je zanimiva, ker so vsi spregledali nenavadnost, da bi proti SD Dejana Židana za nedovoljeno nakazilo 41.324 evrov Solidarnosti računsko sodišče pravzaprav moralo postopek sprožiti že pred dvema letoma, ko so ga nesporno ugotovili. Zadnje tedne je bil objavljen le še rezultat dodatnega pregleda stranke Solidarnosti, in predsednik te Uroš Lubej se je odločil, da bo nezakonito pridobljen denar le nakazala v dobrodelne namene in ga ne bo porabila za letošnje volilne kampanje. Denarju bi se po zakonu moral odreči 30 dni po prejemu. Torej že pred leti. So pa na računskem sodišču, ko gre za SD, vsaj ta teden ravnali prav. Kako bodo sodniki presodili, pa je težko napovedati.
 Razlike pri Türku in Zveru
 Florjančiča je, da sodišča ne sodijo enako in torej nujno pošteno, Vesel opozoril tako, da ga je seznanil s podrobno analizo ravnanja sodišč, ki se začne s postopki, ki so bili sproženi po volitvah predsednika republike pred desetletjem zaradi nepravilnost v kampanji Danila Türka in Milana Zvera. Pri Zveru so bili postopki sproženi zaradi popusta v višini tisoč evrov, ki ga je SDS odobrilo Slovensko narodno gledališče Opera in balet Ljubljana (SNG). Takrat pravnim osebam darila niso bila prepovedana, je pa bilo financiranje kampanj – seveda – prepovedano javnim zavodom in državnim podjetjem. Pri SDS, ki je SNG takrat opozorila na nepravilnost in prosila za nov račun, a jim ga niso poslali, je sodišče ugotovilo, da ni zagrešila prekrška. SNG pa je za nedovoljeno financiranje morala plačati 4.150 evrov globe, še 400 evrov pa je “fasal” ravnatelj. Drugače se je izšlo pri Danilu Türku, ki mu je javno podjetje Eko-Park podarilo 1500 evrov. Za organizatorja Türkove kampanje Romana Ferenčaka je sodišče najprej odločilo, da je s prejemom tega denarja zagrešil prekršek neznatnega pomena, po pritožbi je to spremenilo v opomin. Podjetje Eko Park in direktorja Jožefa Gerenčerja pa je sodišče spoznalo za odgovorna in jima izreklo opomin, ko se je računsko sodišče pritožilo, pa je primer zastaral. Za podobno ravnanje so sankcije precej različne.
 Grafični prikaz ravnanja sodišč je razvrščen časovno (na koncu so zadnji dogodki). V tabeli so prikazane vrednosti “greha”, ki so pa zelo različne vrste, od nedovoljenih daril, do neprikazanih sicer dovoljenih prispevkov posameznikov, kar kažejo visoke vsote SDS in SMC na koncu slike. Pri DeSUS pa nerazkrito posojilo.
 Grafika pokaže, da so najhujše kazni doslej doletele majhne igralce, denimo mariborskega župana Andreja Fištravca, med večjimi strankami pa NSi z desne, od strank izven parlamenta pa Pirate, TRS in SNS. NSi je 4.200 globe doletelo, ker so narobe prikazali, kolikšen je bil celoten prispevek stranki že pokojne članice in ker niso razkrili vseh posojil članov stranke. Za odgovorno osebo, takrat predsednico Ljudmilo Novak, je sodišče odločilo, da ji ne bo izreklo globe.
 V Mariboru je najbolj udarilo Šerugo
 O Fištravcu, kjer je do pregleda računskega sodišča prišlo, ker sem kot novinar razkril neplačane račune kampanje, je najvišjo globo plačal občinski Zavod Društvo za revitalizacijo mestnega jedra, ki jih je za sto evrov prispevka doletela globa pet tisoč evrov, še tisoč pa odgovorno osebo Rosvito Šerugo. Kazni za podjetnike in društva in stranke so od reforme iz časa vlade Alenke Bratušek leta 2013 precej oderuške. Za nedovoljen prispevek sto evrov je vodja Fištravčeve kampanje Darko Berlič moral plačati sto evrov globe, za 15.580 neplačanih računov pa mu je sodišče najprej naložilo opomin, po pritožbi pa 400 evrov globe. A ni jasno, ali je ta odločitev že obveljala. Na sodišču prve stopnje je bil Berlič zaradi ponarejanja listin dodatno v kazenskem postopku obsojen na pol leta pogojnega zapora, a je na sodbo napovedal pritožbo. Računov za kampanjo na lokalnih volitvah pred štirimi leti ni plačevala tudi SD, a te stranke računsko sodišče ni pregledalo in ni sprožilo postopkov na sodišču. Teh računov in računov iz bolj daljnih kampanj tudi še konec leta 2016 SD še ni plačala. Podatki so bili leta 2014 takšni:
 Na parlamentarnih volitvah pred štirimi leti so revizorji ugotovili, da je 460,33 evrov nedovoljenih prispevkov dobila tudi SMC, a je sodišče ugotovilo, da to dejanje ni prekršek, ker je računsko sodišče premalo jasno opredelilo dogajanje in krivdo. V revizijskem poročilu po pregledu poslovanja SMC je zapisano, da jim je hotel Union, denimo, priznal 250 evrov popusta, kar pa iz računa ni bilo razvidno. Podobno so je za manjši nedovoljen prispevek le z opominom izvlekla stranka Zavezništvo Alenke Bratušek.
 Po 10.000 za Pirate in Jelinčiča, a...
 Čisto v drugih dimenzijah pa so bile globe po evropskih volitvah, Pirate je za prepozno odprt predvolilni račun doletela globa kar 10.000 evrov, ki jo je pa sodišče pozneje znižalo na 3000 za stranko in 500 za odgovorno osebo. Podobno je bilo 10.000 evrov kazni dosojeno Zmagu Jelinčiču (SNS) za poslovanje mimo volilnega računa, še 1.500 evrov pa odgovorni osebi, a je Jelinčič sodišče prepričal, da je odgovorna oseba kršitev zagrešila namenoma in se je njegova stranka s tem izognila kazni. Le z opominom pa se je izvlekel tudi nekdanji predsednik računskega sodišča Igor Šoltes, ki je pekel palačinke.
 Stroške za sestavine je plačeval kar na roko. Še opomin bi lahko padel v vodo, če bi se Šoltes pritožil, ker bi v tem primeru stvar zastarala, a se ni.
 Zadnje čase glob sodišče več ne izreka. Sodišča – zdi se – množično ustavljajo postopke z razlago: sploh ne gre za prekršek.
 Celotna analiza računskega sodišča, iz katere je vidno upadanje vneme sodišč za izrekanje glob, ki jo je od Vesela dobil predsednik vrhovnega sodišča Florjančič, je takšna:
 dopis RSRS-VSRS
 29/03/2017 Goljufije: Ni kazni za Fištravčeve neplačane račune (2)
 04/02/2018 Predvolilno: SDS in SD s sodišč za zdaj čisti (3)
 02/04/2017 Goljufije: Prepovedano komunalno darilo Türku (2)
 02/10/2018 Zavožena kampanja: Erjavec skuril 364.637 evrov po Jankovićevo (0)
 Facebook komentarji (1)
 Petrovc Samo, da je služba do pokojnine. Plača ne ravno visoka je dovolj za neučinkovito delo.Ženske so s tem zadovoljne, da lahko srbijo za dom,.
 Feminizacija: Zakaj imamo skoraj le še sodnice? · 15/11/2018
 Nata Iz ankete. . . . . . .dilema je nepomembna !! Le tiste, ki tam delajo, naj delajo po zakonih, ki obstajajo. Ne pa, da jih komandirajo vsi " pajaci " !! Potem so pa samo one krive.
 pravapot Sodstvo imamo takšno, kakršno pač imamo - slabo. Ženske prej podležejo raznim vplivom, sugestijam, pretnjam in zato so bolj neobjektivne in manj pravične. Sicer pa že veliko povedo besede...
 APMMB Feminizacija v slovenskem sodstvu je posledica razmer v državi. Sodniki so še vedno bistveno manj plačani, kot sposbni pravniki v gospdarstvu ali advokati, tudi notarji. Jasno je, da se družina...
 francelj3 Za začetek jim je treba ukiniti državno financiranje, in to takoj.
 Turnšek “borce” pozval na lokalne volitve · 15/11/2018
 Minovak Ko se neha po sodiščih in je finančni del rešen, se tudi zdravje bliskovito popravi in je zdrav kot že dolgo ne.
 Zidarju in bivši soprogi “vrnili” nepremičnini na obali · 14/11/2018
 Petrovc Čas je za zapor
 Vlado77 Vem, da za Ušaj bori za prepoved te politične donkihotske organizacije - upam da ji bo uspelo. Pod tako oblastjo je v resnici iluzija. SD Židan in ostali ,ki se zberejo v Dražgošah bi tega...
 Turnšek “borce” pozval na lokalne volitve · 14/11/2018
 Psi čuvaji opozicije in Janeza Janše 18/02/2018 (10.903)
 So raziskovalci že spet zgrešili rezultat volitev? 03/06/2018 (10.025)
 Tomše o Cerarjevi (samo)hvali 14/09/2018 (9.761)
 Čigave sluge nam mahajo z rdečo zvezdo? 26/05/2018 (8.822)
 25 list: Namesto Jankovića Socialistična partija, Požar povsod 04/05/2018 (8.693)
 Sta OKS in RTV SLO generalna krivca za odstop Jakova Faka? 27/01/2018 (7.467)
 Odzivi na Turnška: Kot v najbolj mračnih letih prejšnjega režima 18/08/2018 (7.329)
 20 list povsod, predstavljam imena vseh kandidatov po državi 15/05/2018 (7.099)
 Koruptivno: Sodbo o goljufanju levice pred volitvami prikriti javnosti 13/06/2018 (6.583)
 SMC propadel še en Muscolo, Han bi skoraj izpisal otroka iz FDV 06/02/2018 (6.486)
 Udar neke frizerke s Ptuja 29/07/2018 (6.440)
 RTV: Kadunčeva brezplačna usluga Požarju in vrnitev Saša Hribarja 14/01/2018 (6.362)
 Möderndorferjev zadnji udarec proti Janši 17/05/2018 (5.905)
 Kako je Šušteršiča onemogočil Klemenčič in koliko krivcev je v zaporih 05/03/2018 (5.777)
 Policija pomotoma nad Jelinčiča zaradi “idiotov” za v Venezuelo 05/11/2018 (5.452)
 Janši prebežniki, Šarcu dezerterji ali nove volitve 08/07/2018 (5.285)
 Join 4.181 other subscribers
 Turnšek "borce" pozval na lokalne volitve
 Zidarju in bivši soprogi "vrnili" nepremičnini na obali


type: wikipedia

text:
A baía de Morecambe () é uma grande baía no noroeste da Inglaterra, a leste da ilha de Man e a sul do Lake District, no mar da Irlanda. É a maior área de planícies de maré e areia no Reino Unido, com uma área total de 310 km2. Nela se descobriu em 1974 o segundo maior campo de gás natural do Reino Unido, a 35 km a oeste de Blackpool, com reservas de 200 biliões de metros cúbicos. No pico de produção, atingiu-se os 15% da produção de gás do Reino Unido, até ao final da exploração em 2011.
 Os rios Leven, Kent, Keer, Lune e Wyre desaguam na baía, com diversos estuários e um grande número de penínsulas dentro da baía, como cabo Humphrey. Grande parte da terra em torno da baía é reclamada ao mar, formando pântanos salobres usados em agricultura. A baía de Morecambe é também um importante lugar de vida selvagem, com uma abundância de aves e vários habitats marinhos, e há um observatório de aves na ilha Walney.
 A baía também é célebre pelas suas areias movediças e marés que se movem rapidamente (diz-se que a maré pode chegar "tão rapidamente como um cavalo a correr"). É particularmente triste devido ao desastre de 2004 no qual 21 imigrantes ilegais se afogaram por causa da maré.
 Um breve artigo sobre as marés da baía de Morecambe foi realizado por David Cawley em 2005: Time & Tide: Morecambe Bay
 Cúmbria
 Morecambe
 Baia de Morecambe


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 2.8.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 201/21
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1409
 z dne 1. avgusta 2017
 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 75/2013 in Uredbe (ES) št. 951/2006 glede dodatnih uvoznih dajatev v sektorju sladkorja in izračuna vsebnosti saharoze v izoglukozi in nekaterih sirupih
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 182(4) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Člen 36 Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 (2) določa dodatne uvozne dajatve za nekatere proizvode v sektorju sladkorja.
 (2)
 Glede na tržne razmere in napovedi, ki so prevladovale takrat, je Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 75/2013 (3) določila neuporabo dodatnih uvoznih dajatev za več proizvodov iz sladkorja do konca sistema kvot 30. septembra 2017.
 (3)
 V skladu s členom 182(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 dodatnih uvoznih dajatev ni, kadar ni verjetno, da bi takšen uvoz povzročil motnje na trgu Unije, ali kadar bi bili učinki nesorazmerni glede na zastavljeni cilj. Po ukinitvi sladkornih kvot ni verjetno, da bo uvoz proizvodov iz sladkorja, za katere velja uvozna dajatev, določena s skupno carinsko tarifo, povzročil motnje na trgu Unije. Dodatne dajatve na navedeni uvoz se zato ne bi smele uvesti, razen če se razmere na trgu na tem področju bistveno ne spremenijo.
 (4)
 Neuporabo dodatnih uvoznih dajatev za več proizvodov iz sladkorja, določenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 75/2013, bi bilo zato treba podaljšati.
 (5)
 Metode za izračun vsebnosti saharoze v izoglukozi in nekaterih sirupih iz člena 42(2), (3) in (4) Uredbe (ES) št. 951/2006 bodo v jasnejši in posodobljeni obliki vključene v Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (4) z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1344 (5) z učinkom od 1. oktobra 2017. Navedene določbe bi bilo zato treba črtati iz Uredbe (ES) št. 951/2006.
 (6)
 Izvedbeno uredbo (EU) št. 75/2013 in Uredbo (ES) št. 951/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (7)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 V členu 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 75/2013 se datum „30. septembra 2017“ nadomesti s „30. septembra 2022“.
 Člen 2
 V členu 42 Uredbe (ES) št. 951/2006 se odstavki 2, 3 in 4 črtajo.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 1. oktobra 2017.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 1. avgusta 2017
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) Uredba Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (UL L 178, 1.7.2006, str. 24).
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 75/2013 z dne 25. januarja 2013 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 951/2006 v zvezi z uporabo reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja in o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 892/2012 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja za tržno leto 2012/2013 (UL L 26, 26.1.2013, str. 19).
 (4) Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).
 (5) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1344 z dne 18. julija 2017 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 186, 19.7.2017, str. 3).