type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 5.7.2008
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 171/47
 Tožba, vložena 16. maja 2008 – Schuhpark Fascies proti UUNT – Leder & Schuh (jello SCHUHPARK)
 (Zadeva T-183/08)
 (2008/C 171/89)
 Jezik, v katerem je bila tožba vložena: nemščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Schuhpark Fascies GmbH (Warendorf, Nemčija) (zastopnika: A. Peter in J. Braune, odvetnika)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Druga stranka pred odborom za pritožbe: Leder & Schuh AG (Graz, Avstrija)
 Predlogi tožeče stranke
 —
 Naj se razveljavi odločba četrtega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 13. marca 2008 iz pritožbenega postopka št. R 1560/2006-4;
 —
 toženi stranki naj se naloži plačilo stroškov postopka.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Prijavitelj znamke Skupnosti: Leder & Schuh AG.
 Zadevna znamka Skupnosti: figurativna besedna znamka „jello SCHUHPARK“ za proizvode iz razredov 1, 3, 9, 14, 16, 18, 21, od 24 do 26 in 28 (prijava št. 1 269 372).
 Imetnik znamke ali znaka, navajanega v postopku z ugovorom: tožeča stranka.
 Znamka ali znak, navajan v postopku z ugovorom: nemška besedna znamka „Schuhpark“ za proizvode iz razreda 25 (št. 1 007 149), pri čemer se ugovor nanaša na registracijo za razrede 18, 21, 25, in 26.
 Odločba oddelka za ugovore: delna ugoditev ugovoru in delna zavrnitev prijave.
 Odločba odbora za pritožbe: razveljavitev izpodbijane odločbe in zavrnitev ugovora.
 Navajani tožbeni razlogi: kršitev člena 43(2), drugi stavek, in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 (1) in pravila 22(2), drugi stavek, Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 (2), ker je tožeča stranka zadostno dokazala ohranitveno uporabo zadevne znamke.
 (1) Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (UL 1994, L 11, str. 1).
 (2) Uredba Komisije (ES) št. 2868/95 z dne 13. decembra 1995 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti (UL L 303, str. 1).


type: other

text:
ESĽP: Rozhodnutie v prípade Michnicová proti Slovenskej republike
 19. 12. 2011 | ESLP
 Európsky súd rozhodol v prospech Slovenskej republiky a sťažnosť vyhlásil za neprijateľnú.
 Európsky súd pre ľudské práva vydal 29. novembra 2011 rozhodnutie v prípade Michnicová proti Slovenskej republike. Sťažovateľka žalovala Slovenskú republiku pre porušenie práva na pokojné užívanie majetku podľa článku 1 Protokolu č. 1 k Dohovoru na ochranu ľudských práv a základných slobôd. Ďalej tvrdila, že bolo porušené jej právo na prístup k súdu podľa článku 6 ods. 1 Dohovoru. Európsky súd rozhodol v prospech Slovenskej republiky a sťažnosť vyhlásil za neprijateľnú.
 Sťažovateľka konala ako súdna exekútorka s cieľom vymôcť pohľadávku vo výške 1 266 761 Sk. Odmena sťažovateľky mala podľa v tom čase platnej právnej úpravy predstavovať 20 % uvedenej sumy. Na základe exekučného príkazu vydaného sťažovateľkou banka odpísala z účtu povinných a zaslala sťažovateľke 59 089,50 Sk ako úhradu dlžnej pohľadávky a 14 041,10 Sk ako odmenu sťažovateľky. Následne oprávnený a povinní uzatvorili dohodu, v ktorej povinní uznali svoj dlh a oprávnený odpustil povinným polovicu dlhu pod podmienkou, že zvyšnú časť dlhu splatia v dohodnutých splátkach. Vo februári 2005 oprávnený oznámil sťažovateľke, že povinní uhradili ostávajúcu časť dlhu. V máji 2005 okresný súd na návrh sťažovateľky zastavil exekúciu a uložil povinným povinnosť uhradiť sťažovateľke 453 Sk ako odmenu a trovy exekúcie. Za základ pri výpočte odmeny sťažovateľky vzal sumu, ktorá bola oprávnenému uhradená priamo prostredníctvom sťažovateľky (59 089,50 Sk) s tým, že časť odmeny, ktorá už bola sťažovateľke uhradená (14 041,10 Sk), bola odpočítaná. Sťažovateľka sa obrátila na ústavný súd, avšak ten jej sťažnosť odmietol ako zjavne neopodstatnenú.
 Sťažovateľka pred Európskym súdom namietala, že vnútroštátne súdy pochybili, keď za základ pre výpočet jej odmeny v rámci exekučného konania považovali len sumu, ktorá bola vymožená v prospech oprávneného priamo prostredníctvom sťažovateľky, a nie celkovú sumu, ktorú oprávnený získal od povinného v priebehu exekučného konania. Ďalej tvrdila, že bolo porušené jej právo na prístup k súdu podľa článku 6 ods. 1 Dohovoru, pretože proti rozhodnutiu o odmene nebolo možné podať odvolanie.
 Európsky súd pre ľudské práva vo svojom rozhodnutí uviedol, že v tomto prípade ide najmä o legitímnosť záverov okresného súdu, ku ktorým dospel pri určovaní odmeny sťažovateľky. Tento záver podľa európskeho súdu neprekročil hranice zákonnosti v zmysle článku 1 Protokolu č. 1 a preto túto námietku sťažovateľky zamietol ako zjavne nepodloženú. Európsky súd zamietol aj jej námietku podľa článku 6 ods. 1 Dohovoru, a to s poukazom na to, že sťažovateľka sa s tvrdením o porušení práv spočívajúcom v neprípustnosti odvolania neobrátila na ústavný súd. Zároveň považoval túto časť sťažnosti za zjavne nepodloženú. Európsky súd pre ľudské práva sťažnosť ako celok vyhlásil za neprijateľnú.
 Úplné znenie rozhodnutia nájdete TU


type: contracts

text:
 RO
 Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene
 C 202/265
 PROTOCOLUL (nr. 6)
 PRIVIND STABILIREA SEDIILOR UNOR INSTITUȚII ȘI ALE ANUMITOR ORGANE, OFICII, AGENȚII ȘI SERVICII ALE UNIUNII EUROPENE
 REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE,
 AVÂND ÎN VEDERE articolul 341 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 189 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,
 REAMINTIND ȘI CONFIRMÂND decizia adoptată la 8 aprilie 1965 și fără a aduce atingere deciziilor privind sediul instituțiilor, organelor, oficiilor, agențiilor și serviciilor viitoare,
 AU CONVENIT cu privire la următoarele dispoziții, care se anexează la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,
 Articol unic
 (a)
 Parlamentul European are sediul la Strasbourg, unde au loc cele douăsprezece sesiuni plenare lunare, inclusiv sesiunea bugetară. Perioadele sesiunilor plenare suplimentare se țin la Bruxelles. Comisiile Parlamentului European au sediul la Bruxelles. Secretariatul General al Parlamentului European și serviciile acestuia își păstrează sediul la Luxemburg.
 (b)
 Consiliul are sediul la Bruxelles. În timpul lunilor aprilie, iunie și octombrie, Consiliul își ține sesiunile la Luxemburg.
 (c)
 Comisia are sediul la Bruxelles. Serviciile enumerate la articolele 7, 8 și 9 din Decizia din 8 aprilie 1965 se stabilesc la Luxemburg.
 (d)
 Curtea de Justiție a Uniunii Europene are sediul la Luxemburg.
 (e)
 Curtea de Conturi are sediul la Luxemburg.
 (f)
 Comitetul Economic și Social are sediul la Bruxelles.
 (g)
 Comitetul Regiunilor are sediul la Bruxelles.
 (h)
 Banca Europeană de Investiții are sediul la Luxemburg.
 (i)
 Banca Centrală Europeană are sediul la Frankfurt.
 (j)
 Oficiul European de Poliție (Europol) are sediul la Haga.


type: legislation

text:
 29.8.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 230/14
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 819/2013 VAN DE COMMISSIE
 van 28 augustus 2013
 tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad van 22 oktober 2007 houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en specifieke bepalingen voor een aantal landbouwproducten („integrale-GMO-verordening”) (1),
 Gezien Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 van de Commissie van 7 juni 2011 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad, wat de sectoren groenten en fruit en verwerkte groenten en fruit betreft (2), en met name artikel 136, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 zijn, op grond van de resultaten van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde, de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in bijlage XVI, deel A, bij die verordening zijn vermeld, de forfaitaire waarden bij invoer uit derde landen vaststelt.
 (2)
 De forfaitaire invoerwaarde wordt elke dag berekend overeenkomstig artikel 136, lid 1, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011, met inachtneming van de variabele gegevens voor die dag. Bijgevolg moet deze verordening in werking treden op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in artikel 136 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 28 augustus 2013.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 Jerzy PLEWA
 Directeur-generaal Landbouw en Plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 299 van 16.11.2007, blz. 1.
 (2) PB L 157 van 15.6.2011, blz. 1.
 BIJLAGE
 Forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 (EUR/100 kg)
 GN-code
 Code derde landen (1)
 Forfaitaire invoerwaarde
 0707 00 05
 TR
 95,4
 ZZ
 95,4
 0709 93 10
 TR
 127,5
 ZZ
 127,5
 0805 50 10
 AR
 122,1
 CL
 123,1
 TR
 70,0
 UY
 79,4
 ZA
 107,9
 ZZ
 100,5
 0806 10 10
 EG
 179,1
 TR
 140,5
 ZZ
 159,8
 0808 10 80
 AR
 100,3
 BR
 108,7
 CL
 130,5
 CN
 67,2
 NZ
 129,2
 US
 130,9
 ZA
 108,3
 ZZ
 110,7
 0808 30 90
 AR
 194,7
 CN
 88,3
 TR
 147,4
 ZA
 84,5
 ZZ
 128,7
 0809 30
 TR
 141,5
 ZZ
 141,5
 0809 40 05
 BA
 47,5
 MK
 52,2
 XS
 55,6
 ZZ
 51,8
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 1833/2006 van de Commissie (PB L 354 van 14.12.2006, blz. 19). De code „ZZ” staat voor „overige oorsprong”.


text:
21.12.2006
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 366/71
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 132/2006,
 2006 m. spalio 27 d.
 iš dalies keičiantis EEE susitarimo XIII priedą (Transportas)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2006 m. rugsėjo 22 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 123/2006 (1).
 (2)
 2006 m. gegužės 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 706/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1702/2003 dėl laikotarpio, kuriuo valstybės narės gali išduoti ribotos galiojimo trukmės patvirtinimus (2), turi būti įtrauktas į Susitarimą.
 (3)
 2006 m. gegužės 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 707/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2042/2003 dėl nustatytos trukmės patvirtinimų ir I bei III priedų (3), turi būti įtrauktas į Susitarimą,
 NUSPRENDĖ:
 1 straipsnis
 Susitarimo XIII priedas iš dalies keičiamas taip:
 1.
 66p punktas (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1702/2003) papildomas šia įtrauka:
 „–
 32006 R 0706: 2006 m. gegužės 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 706/2006 (OL L 122, 2006 5 9, p. 16).“
 2.
 66q punktas (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2042/2003) papildomas taip:
 „su pakeitimais, padarytais:
 —
 32006 R 0707: 2006 m. gegužės 8 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 707/2006 (OL L 122, 2006 5 9, p. 17).“
 2 straipsnis
 Reglamentų (EB) Nr. 706/2006 ir (EB) Nr. 707/2006 tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie turi būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiški.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2006 m. spalio 28 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (4).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2006 m. spalio 27 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkė
 Oda Helen SLETNES
 (1) OL L 333. 2006 11 30, p. 52.
 (2) OL L 122, 2006 5 9, p. 16.
 (3) OL L 122, 2006 5 9, p. 17.
 (4) Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.


text:
 23.12.2004
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 376/29
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 102/2004
 z dne 9. julija 2004
 o spremembi Priloge VI (Socialna varnost) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE —
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga VI k Sporazumu je bila spremenjena s Sporazumom o udeležbi Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v Evropskem gospodarskem prostoru, podpisanim 14. oktobra 2003 v Luxembourgu (1).
 (2)
 Sklep št. 189 z dne 18. junija 2003, namenjen uvedbi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja zaradi nadomestitve obrazcev, potrebnih za izvajanje Uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 pri dostopu do zdravstvenega varstva med začasnim bivanjem v drugi državi članici, ki ni pristojna država ali država stalnega prebivališča (2), je treba vključiti v Sporazum.
 (3)
 Sklep št. 190 z dne 18. junija 2003 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (3) je treba vključiti v Sporazum.
 (4)
 Sklep št. 191 z dne 18. junija 2003 o nadomestitvi obrazcev E 111 in E 111 B z evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja (4) je treba vključiti v Sporazum —
 SKLENIL:
 Člen 1
 Za točko 3.64 (Sklep št. 188) Priloge VI k Sporazumu se vstavijo naslednje točke:
 „3.65
 32003 D 0751: Sklep št. 189 z dne 18. junija 2003, namenjen uvedbi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja zaradi nadomestitve obrazcev, potrebnih za izvajanje Uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 pri dostopu do zdravstvenega varstva med začasnim bivanjem v drugi državi članici, ki ni pristojna država ali država stalnega prebivališča (UL L 276, 27.10.2003, str. 1).
 3.66
 32003 D 0752: Sklep št. 190 z dne 18. junija 2003 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (UL L 276, 27.10.2003, str. 4).
 Za namen tega sporazuma veljajo določbe Sklepa z naslednjo prilagoditvijo:
 V skladu s točko 3.3.2 Priloge k Sklepu na evropskih karticah zdravstvenega zavarovanja, izdanih v državah članicah EGP EFTA, ne bodo prikazane evropske zvezde. Vendar mora imeti država članica EGP EFTA možnost, da zvezde vstavi kasneje, če je to potrebno.
 3.67
 32003 D 0753: Sklep št. 191 z dne 18. junija 2003 o nadomestitvi obrazcev E 111 in E 111 B z evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja (UL L 276, 27.10.2003, str. 19).“
 Člen 2
 Besedila Sklepov št. 189, 190 in 191 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 10. julija 2004, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (5).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k njemu.
 V Bruslju, 9. julija 2004.
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) UL L 130, 29.4.2004, str. 3.
 (2) UL L 276, 27.10.2003, str. 1.
 (3) UL L 276, 27.10.2003, str. 4.
 (4) UL L 276, 27.10.2003, str. 19.
 (5) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


type: wikipedia

text:
The South Branch Sandy River is a short tributary of the Sandy River in Franklin County, Maine. From its source () on Blueberry Mountain in Berlin (Township 6 north of Weld), the river runs northeast to its confluence with the Sandy River in Phillips.
 See also
 List of rivers of Maine
 References
 Maine Streamflow Data from the USGS
 Maine Watershed Data From Environmental Protection Agency
 Tributaries of the Kennebec River
 Rivers of Franklin County, Maine
 Rivers of Maine


text:
 20.6.2009
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 141/20
 Auto del Tribunal de Justicia de 20 de enero de 2009 — Mebrom NV/Comisión de las Comunidades Europeas
 (Asunto C-374/07 P) (1)
 (Recurso de casación - Responsabilidad extracontractual de la Comisión - Perjuicio cierto y real - Desnaturalización de los hechos y de las pruebas - Carga de la prueba)
 2009/C 141/35
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Recurrente: Mebrom NV (representantes: K. Van Maldegem y C. Mereu, abogados)
 Otra parte en el procedimiento: Comisión de las Comunidades Europeas (representante: X. Lewis, agente)
 Objeto
 Recurso de casación interpuesto contra la sentencia dictada por el Tribunal de Primera Instancia (Sala Segunda) el 22 de mayo de 2007 en el asunto T-198/05, Mebrom/Comisión, mediante la cual el Tribunal de Primera Instancia desestimó por infundado un recurso, que tenía por objeto la reparación del perjuicio supuestamente sufrido por la demandante por el hecho de no haber establecido la Comisión un sistema que le autorizara a importar en la Unión Europea en enero y en febrero de 2005 bromuro de metilo, de conformidad con los artículos 6 y 7 del Reglamento (CE) no 2037/2000 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de junio de 2000, sobre las sustancias que agotan la capa de ozono (DO L 244, p. 1).
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso de casación.
 2)
 Condenar en costas a Mebrom NV.
 (1) DO C 247, de 20.10.2007.


text:
 7.4.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 102/10
 Tiesas (astotā palāta) 2013. gada 14. novembra rīkojums (High Court of Justice (Chancery Division) (Apvienotā Karaliste) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Glaxosmithkline Biologicals SA, Glaxosmithkline Biologicals, Niederlassung der Smithkline Beecham Pharma GmbH & Co. KG/Comptroller-General of Patents, Designs and Trade Marks
 (Lieta C-210/13) (1)
 (Cilvēkiem paredzētas zāles - Papildu aizsardzības sertifikāts - Regula (EK) Nr. 469/2009 - Jēdzieni “aktīvā viela” un “aktīvo vielu kombinācija” - Adjuvants)
 2014/C 102/13
 Tiesvedības valoda – angļu
 Iesniedzējtiesa
 High Court of Justice (Chancery Division)
 Pamatlietas puses
 Prasītājas: Glaxosmithkline Biologicals SA, Glaxosmithkline Biologicals, Niederlassung der Smithkline Beecham Pharma GmbH & Co. KG
 Atbildētājs: Comptroller-General of Patents, Designs and Trade Marks
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – High Court of Justice (Chancery Division) – Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 469/2009 par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (OV L 152, 1. lpp.) 1. panta b) punkta interpretācija – Jēdzieni “aktīvā viela” un “aktīvo vielu kombinācija” – Adjuvants, kam pašam nav terapeitiskās iedarbības, bet kas paaugstina antigēna terapeitisko iedarbību
 Rezolutīvā daļa:
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 469/2009 par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm 1. panta b) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka – tāpat kā uz adjuvantu nav attiecināms jēdziens “aktīvā viela” šīs tiesību normas izpratnē – arī uz divu vielu kombināciju, no kurām vienai ir pašai sava terapeitiskā iedarbība, bet otra viela – adjuvants – ļauj paaugstināt tās terapeitisko iedarbību, lai arī pašai nav terapeitiskas iedarbības, nav attiecināms jēdziens “aktīvo vielu kombinācija” minētās tiesību normas izpratnē.
 (1) OV C 189, 29.6.2013.


text:
Raionul Edineț este o unitate administrativ-teritorială, un raion în nordul Republicii Moldova. Capitala sa este orașul Edineț.
 Geografie
 Bogății naturale
 Cît privește bogățiile naturale ale orașului în direcția nord-vestică iese la suprafață complexul de sisturi silurene și gresii dezagregate. Tot aici se găsește un sector compact de sisturi argiloase de culoare brună. De asemenea în apropierea orașului se întîlnesc calcare silicoase.
 Suprafața
 Suprafața actuală a Edinețului – intravilan și extravilan constituie 6365,9 ha, dintre care:
 teren arabil – 3604,3 ha;
 livezi și vii – 181,6 ha;
 teren aferent construcțiilor – 597,3 ha;
 suprafața ocupată de drumuri – 130 ha;
 terenurile fondului silvic – 922,5 ha;
 pășuni – 527 ha;
 bazine acvatice – 306,3 ha.
 Istoric
 Toponimie
 Primul document în care apare și Edinețul este gramota de la 15 iulie 1431 prin care domnul Moldovei Alexandru cel Bun dăruiește lui Ivan Cupcici 14 sate cu hotarele lor vechi și locuri pusteite pentru ași înființa sate noi și o prisacă.
 Conform acestui document vechea denumire a Edinețului este Viadineți.
 Însă un document, mai convingător, datează cu data de 18 august 1690, prin gramota dată de Constantin Movilă lui Cozma Plop, în consecința căruia are loc transformarea toponimicului Viadineți în Iadineți.
 Denumirea de Edineț este atestată documentar în anul 1663, rămînînd stabilă pînă în prezent.
 Demografie
 Statistici vitale
 Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 816 (10.0 la 1000 locuitori)
 Mortalitatea: 1.185 (14.5 la 1000 locuitori)
 Spor natural: -369
 Structura etnică
 Structura vârstnică
 La 1 ianuarie 2008 populația stabilă a orașului Edineț constituie 20013 persoane, din ei:
 bărbați – 9571;
 femei – 10442;
 Persoane sub vîrsta aptă de muncă (pînă la 16 ani) 2141, inclusiv:
 0-2 ani – 210;
 3-4 ani – 384;
 5-6 ani – 455;
 7-10 ani – 360;
 11-15 ani – 732.
 Persoane în vîrstă aptă de muncă 13270, inclusiv:
 bărbați 16-61 ani – 6100;
 femei 16-56 ani – 7170;
 Peste vîrsta aptă de muncă (bărbați 62 ani și mai mult, femei 57 ani și mai mult) – 4602.
 Administrație și politică
 Președintele raionului Edineț este Iurie Garas (PDM), reales pentru un nou mandat în 24 iulie 2015.
 Componența Consiliului Raional Edineț (33 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:
 Diviziuni administrative
 Raionul Edineț are 49 localități: 2 orașe, 30 comune și 17 sate.
 Pentru a vedea repartizarea localităților la 1930 vedeți Localitățile raionul Edineț la 1930.
 Atracții turistice
 Defileul Fetești
 Rezervația include masivul de pădure Fetești, împrejurările lui cu vegetație ierboasa și defileul râulețului Draghiște (provine de la drag, dragoste). Defileul are o lățime de 250 m, maluri abrupte, înalte. În partea superioară a rezervației s-a păstrat un sector de dumbravă semiaridă de Quercus pubescens. La sud, în râpă, această dumbravă se mărginește cu o pădure de stejar, la vest - cu o pădure de stejar fără carpen, iar la nord se întind terenuri agricole.
 Aici vegetează 160 de specii de plante ierboase. 15 specii de plante sunt rare (Rhamnus tinctoria, Cotoneaster meanocarpa, Amygdalus nana, Schivereckia podolica, Poa podolica, Dictamnus gymnistylis, Saxifraga tridactylites, Aurinia saxatilis, Asperula tinctoria, Asplenium ruta-muraria, A.trichomanes, Cystopteris fragilis, Adonis vernalis, Helichrysum arenarium, Fritillaria montana).
 Grotele Brânzeni
 Privită de la est spre vest, sau de la nord spre sud, comuna Brânzeni pare desprinsa dintr-un peisaj montan. Încercuită din toate părțile de recifi cu înălțimea de peste 210 m, localitatea Brânzeni are o moșie cu un patrimoniu natural și antropic deosebit. Ecologiștii si calatorii sunt frapați de măreția monumentelor naturii, savanții și arheologii considera Brânzenii un adevărat paradis arheologic, paleontologii vin încoace ca în cea mai bogată bibliotecă a unor evuri dispărute milioane de ani în urmă. Râul Racovăț șerpuiește printre recifi speriat de îndrăzneala sa de pe timpuri, când a spart blocurile de piatra și și-a croit albia prin locuri atât de impresionante. Din toata moșia satului Brânzeni sub ocrotirea statului s-au luat 200 de ha
 Grota de la Brânzeni prezintă o nișă în stratul de calcar adâncă de 9 m, lungă de 18 m și înaltă de 4 m, situată la 62 m înălțime față de nivelul apei r. Racovăț. Sunt studiate 3 straturi de cultură care aparțin paleoliticului târziu și mezoliticului. Obiectele de cremene găsite numără peste 8000 de unități.
 La Castel
 Este rezervația peisagistică ocrotită de stat care se înscrie de minune în complexul natural Gordinești – Buzdugeni - Brânzeni.
 Suprafața - 746 ha.
 Complexul natural Gordinești – Buzdugeni - Brânzeni găzduiește peisajele cele mai impresionante și pitorești din bazinul râului Racovăț și din nord-vestul R. Moldova. Rezervația include lotul de pădure Gordinești, situat în dreapta r. Racovăț și masivul de pădure Stanca, situat în stânga r. Racovăț, o fâșie de 200 m lățime pe parcursul din stânga râului cu vegetație petrofită ierboasă. Adăpostește în arealul ei specii rare și unice de fauna salbatică și floră (crușinul, crinul de pădure, lăcrimioara, floarea de piatră etc.).
 Localnicii au compus mai multe legende și cântece închinate Racovățului și rezervației “La Castel”. Chiar și denumirea “La Castel” este legată de o poveste de dragoste și de un castel care a dispărut în negura vremurilor. În locul castelului și a dragostei fierbinți au rămas să dăinuie peste secole stâncile uriașe, pereții de piatră, care au împrumutat de la timpurile de odinioară forma unor castele medievale sau a unor cetăți dacice.
 "Pe una din stâncile greu accesibile, cândva se înalța un castel, unde locuia o frumoasă domniță, ce fusese răpită și ascunsă aici de către iubitul ei, deoarece părinții se împotriveau căsătoriei lor. Întorcându-se de la vânătoare, ceata vesela de prieteni urca spre castel pe poteca abruptă. Dar zadarnice le-au fost încercările. La jumătate de cale, într-o peșteră spațioasă îi aștepta ospățul: mese încărcate cu bucate delicioase și vinuri alese. După masa copioasă, amețiți de licoarea vinului, tinerii nu mai puteau să urce spre castel. Cu timpul, turnurile castelului s-au topit. Dar locurile din împrejurimi, poteca ce duce spre castel, desișul pitoresc al Răcovățului păstrează și astăzi misterioasa denumire "La Castel".
 Personalități
 Vasile Stroescu (1845, Trinca - 1926) om politic, filantrop și membru de onoare al Academiei Române.
 Legături externe
 Consiliul raional Edineț
 Note
 Raioane din Republica Moldova


text:
 |
 52012PC0298
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */
 AIŠKINAMASIS
 MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Įsigaliojus
 Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) nebeleidžiama
 techninių išsaugojimo priemonių pereinamuoju laikotarpiu
 įtraukti į metinių žvejybos galimybių reglamentą, nes
 jame leidžiama nustatyti tik žvejybos galimybių nustatymo ir jų
 skyrimo priemones, kadangi taikant bendrojo sprendimo procedūrą
 turėtų būti tvirtinamos vadinamosios susijusios sąlygos,
 taikomos išnaudojant žvejybos galimybes, o ne su šiomis galimybėmis
 funkciškai susietos sąlygos.
 Taigi 2008 m. Komisija pateikė Tarybos reglamento dėl
 žuvų išteklių išsaugojimo taikant technines priemones pasiūlymą[1] – šis reglamentas turi pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 850/98
 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones
 jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[2], ir
 užtikrinti nenutrūkstamą metiniame žvejybos galimybių reglamente
 nustatytų techninių priemonių įgyvendinimą
 pereinamuoju laikotarpiu. Tačiau neįstengus pasiekti politinio
 susitarimo šis pasiūlymas 2010 m. spalio mėn. atšauktas.
 Siekdama užtikrinti, kad į
 Reglamentą (EB) Nr. 43/2009, kuriuo nustatomos 2009 m. žvejybos
 galimybės[3],
 įtrauktos techninės išsaugojimo priemonės nuo 2010 m.
 sausio 1 d. būtų taikomos ir toliau, Taryba patvirtino
 Reglamentą (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio
 techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d. – 2011 m.
 birželio 30 d. laikotarpiui[4].
 Šiame reglamente nustatyta, kad minėtos techninės priemonės
 taikomos pereinamuoju 18 mėnesių laikotarpiu iki 2011 m.
 birželio 30 d. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 579/2011[5] priemonių taikymas
 pratęstas dar 18 mėnesių, nes jų kol kas nepavyko sujungti
 su Reglamente (EB) Nr. 850/98 (arba jį keičiančiame naujame
 reglamente) nustatytomis šiuo metu taikomomis techninėmis priemonėmis.
 Atsižvelgdama į pertvarkytą bendrą
 žuvininkystės politiką, dėl kurios šiuo metu deramasi, Komisija
 ketina vėliau persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 850/98. Vadinasi,
 naujų techninių priemonių reglamento neįmanoma baigti
 rengti, kad jis įsigaliotų iki 2013 m. sausio 1 d.
 Todėl reikia priimti sprendimą, kuriuo būtų užtikrinamas tolesnis
 pereinamojo laikotarpio techninių priemonių taikymas po 2012 m.
 gruodžio 31 d. ir dėl to būtų spėta parengti
 naują techninių priemonių sistemą.
 Reglamente (EB) Nr. 43/2009 nustatytos
 techninės priemonės svarbios tausiajai žvejybai, todėl turi
 būti užtikrinamas nenutrūkstamas jų taikymas. Nustojus taikyti
 šias priemones (net laikinai), būtų padarytas neigiamas poveikis pastangoms
 išsaugoti žuvų išteklius, kuriems šios priemonės taikomos, ir pažeidžiamų
 giliavandenių rūšių žuvų buveinių ir jūrų
 paukščių ekologinei sistemai, įskaitant Europos teritorijoje
 pagal Direktyvą 92/43/EEB[6]
 nustatytas NATURA 2000 buveines ir rajonus, kurie, siekiant tarptautiniuose
 vandenyse apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų
 buveines, paskelbti uždaraisiais. Be to, nustojus taikyti minėtas
 priemones taip pat būtų duodama suprasti, kad turėtų
 būti liautasi taikyti tam tikras pagrįstas ir patvirtintas leidžiančias
 nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 nuostatas.
 Be to, neatitinkančias Reglamente (EB)
 Nr. 850/98 nustatytų priemonių ar jas pažeidžiančias
 minėtas technines priemones reikėtų iš dalies šiek tiek pakeisti
 remiantis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau –
 ŽMTEK) rekomendacija.
 Atsižvelgiant į Žvejybos šiaurės
 rytų Atlante komisijos (toliau – ŽŠRAK) patvirtintą rekomendaciją
 panašiai būtina atnaujinti Reglamente (EB) Nr. 43/2009 nustatytas
 šiuo metu taikomas priemones, taip pat įtraukti tam tikras technines
 priemones siekiant šiaurės rytų Atlante sumažinti į
 jūrą išmetamą pelaginių rūšių žuvų
 kiekį, kaip 2010 m. susitarta su Norvegija, Farerų salomis ir ES,
 tačiau šios techninės priemonės kol kas nėra perkeltos
 į ES teisės aktus.
 Todėl laikoma tikslinga iš dalies
 pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 850/98 siekiant įtraukti
 minėtas technines priemones ir šiuo tikslu, jeigu įmanoma, išbraukti
 aiškiai apibrėžtas nebeaktualias priemones, nustatytas Reglamente (EB)
 Nr. 850/98 ir Reglamente (EB) Nr. 1288/2009.
 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAI
 Nebuvo reikalo tartis su suinteresuotosiomis
 šalimis ar rengti poveikio vertinimą. Komisijos 2008 m. patvirtinto
 Tarybos reglamento pasiūlymo dėl žuvų išteklių išsaugojimo
 taikant technines priemones poveikio vertinimas buvo parengtas[7]. Dauguma šiame pasiūlyme
 aptariamų priemonių yra šiuo metu taikomos priemonės,
 įtrauktos į 2008 m. pasiūlymą, todėl joms galioja
 tame pasiūlyme pateiktas poveikio vertinimas. Atsižvelgiant į nuo
 2008 m. įsigaliojusius pokyčius, dauguma šiame pasiūlyme
 aptariamų priemonių turi būti atnaujinama, o ne iš esmės
 keičiama, kadangi keletą kitų priemonių privaloma taikyti
 laikantis tarptautinių įsipareigojimų, o joms taikomo poveikio
 vertinimo rengti neprivaloma.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 · Siūlomų veiksmų santrauka
 · Pirmiausia siekiama iki 2012 m. pabaigos užtikrinti
 minėtų techninių priemonių taikymo
 nenutrūkstamumą, antraip pastangoms išsaugoti atitinkamus žuvų
 išteklius ir ekologinei sistemai būtų padarytas neigiamas poveikis.
 Šiais veiksmais užtikrinamas minėtų priemonių teisinis tikrumas,
 kol rengiamas naujų techninių priemonių pagrindų
 reglamentas, kuris yra sudedamoji bendros žuvininkystės politikos
 pertvarkos dalis.
 · Teisinis pagrindas
 Sutarties dėl Europos Sąjungos
 veikimo 43 straipsnio 2 dalis.
 · Subsidiarumo principas
 Pasiūlymas priskiriamas išskirtinei
 Europos Sąjungos kompetencijai.
 · Proporcingumo principas
 Į šį pasiūlymą
 įtrauktos Reglamente (ES) Nr. 43/2009 nustatytos šiuo metu taikomos
 techninės priemonės ir tų priemonių, kurios jau nustatytos
 Reglamente (EB) Nr. 850/98, pakeitimai, todėl šiuo atveju yra
 laikomasi proporcingumo principo.
 · Pasirinkta priemonė
 Siūloma priemonė: Europos Parlamento
 ir Tarybos reglamentas.
 Kitos priemonės būtų netinkamos
 dėl šios priežasties: reglamentas turi būti iš dalies keičiamas
 reglamentu.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Įgyvendindama šią priemonę
 Sąjunga nepatirs jokių papildomų išlaidų.
 2012/0158 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos
 reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių
 apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų
 jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
 SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos
 Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 įstatymo galią turinčio
 teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[8],
 laikydamiesi įprastos
 teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1) 2009 m. lapkričio
 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo
 laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio
 1 d.–2011 m. birželio 30 d.[9]
 laikotarpiui ir jį iš dalies keičiančiu 2011 m. birželio
 8 d. teisės aktu Reglamentu (ES) Nr. 579/2011, iš dalies
 keičiančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl
 žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones
 jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[10], pereinamuoju laikotarpiu iki
 2012 m. gruodžio 31 d. užtikrinamas 2009 m. sausio 16 d. Tarybos
 reglamente (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų
 žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos
 galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir
 Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos
 apribojimus[11],
 nustatytų tam tikrų techninių priemonių taikymo
 nenutrūkstamumas;
 (2) kuriama nauja techninių išsaugojimo
 priemonių sistema, todėl jų taikymo pereinamuoju laikotarpiu
 pratęsimas yra pagrįstas. Iki 2012 m. pabaigos šios sistemos
 nebus pradėta taikyti, nes jos patvirtinimas yra glaudžiai susietas su
 bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) pertvarka;
 (3) siekiant užtikrinti
 nenutrūkstamą ir tinkamą biologinių jūrų
 išteklių išsaugojimą ir jų valdymą, 1998 m. kovo
 30 d. Reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės
 išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų
 gyvūnų jaunikliams apsaugoti, turėtų būti iš dalies
 pakeistas į jį įtraukiant pereinamojo laikotarpio technines priemones;
 (4) tam tikros priemonės,
 kad lašišinių šeimos žuvims, nėgėms ar miksinoms
 nebūtų taikomi sužvejotų žuvų kiekio sudėties
 reikalavimai, nustatyti žvejojant stacionariaisiais žvejybos įrankiais,
 nebėra aktualios ir todėl turėtų būti panaikintos, nes
 šių rūšių žuvys nebežvejojamos;
 (5) siekiant sumažinti
 nepageidaujamą priegaudą, visuose TJTT rajonuose turėtų
 būti toliau taikomas draudimas atrinkti geriausių rūšių
 žuvis ir nustatomas draudimas tam tikrų rūšių žuvis paleisti
 į jūrą, sužvejotų žuvų visą kiekį ar jo
 dalį išmesti į jūrą žvejybos įrankio
 neįkėlus į laivą bei reikalavimas plaukti į kitą
 žvejybos rajoną, jeigu 10 % sužvejotų žuvų kiekio sudaro ne
 verslinio dydžio žuvys, kaip 2009 m. susitarta su Norvegija ir Farerų
 salomis;
 (6) atsižvelgiant į
 Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK)
 rekomendaciją, nėra būtina uždaryti tam tikrų
 atlantinių silkių nerštaviečių siekiant TJTT VIa kvadrate užtikrinti
 tos rūšies žuvų tausiąją žvejybą;
 (7) atsižvelgiant į ŽMTEK
 rekomendaciją, kurioje sumažėjusi tobinių gausa siejama su
 mažesniu tripirščių kirų išaugintų jauniklių
 skaičiumi, TJTT IV parajonyje nustatytas žvejybos nutraukimas
 turėtų išlikti, išskyrus kasmetę ribotą žvejybą
 žuvų išteklių stebėjimo tikslais;
 (8) atsižvelgiant į ŽMTEK
 rekomendaciją, tam tikruose rajonuose, kuriuose draudžiama žvejoti
 norveginius omarus, turėtų būti leidžiama žvejoti žvejybos
 įrankiais, netinkamais norveginiams omarams žvejoti;
 (9) atsižvelgiant į TJTJ ir
 ŽMTEK rekomendaciją, į vakarus nuo Škotijos (TJTT VIa kvadrate),
 Keltų jūroje (TJTT VIIf, g kvadratuose) ir Airijos jūroje (TJTT
 VIIa kvadrate) turėtų būti toliau taikomos tam tikros
 techninės išsaugojimo priemonės siekiant apsaugoti Rockall
 regiono juodadėmių menkių, atlantinių menkių,
 juodadėmių menkių ir merlangų išteklius ir prisidėti
 prie žuvų išteklių išsaugojimo;
 (10) atsižvelgiant į ŽMTEK
 rekomendaciją, turėtų būti leidžiama taikyti priemones,
 užtikrinančias galimybę TJTT VIa kvadrate rankinėmis ūdomis
 ir traukiamomis automatinėmis ūdomis žvejoti ledjūrio menkes ir
 TJTT VIIa kvadrato žvejybos rajone, kuriame ribojama žvejyba, naudoti
 rūšiuojamuosius tinklelius;
 (11) atsižvelgiant į ŽMTEK
 rekomendaciją, žvejybos draudimas žvejybos rajone siekiant TJTT VIb
 kvadrate apsaugoti juodadėmių menkių jauniklius
 neturėtų būti panaikintas;
 (12) atsižvelgiant į ŽMTEK
 rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomos priemonės melsvųjų
 molvų neršto plotams TJTT VIa kvadrate apsaugoti;
 (13) turėtų būti
 toliau taikomos priemonės, kurias Žvejybos šiaurės rytų Atlante
 komisija (ŽŠRAK) 2011 m. nustatė gelminių ilgažiomenių
 ešerių apsaugai TJTT I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse;
 (14) turėtų būti
 toliau taikomos priemonės, kurias ŽŠRAK 2011 m. nustatė gelminių
 ilgažiomenių ešerių apsaugai Irmingerio jūroje ir gretimuose
 vandenyse;
 (15) atsižvelgiant į ŽMTEK
 rekomendaciją, TJTT IVc ir IVb kvadratuose turėtų būti toliau
 leidžiama tam tikromis sąlygomis žvejoti plačiažiočiu tralu su
 elektros srovės impulsais;
 (16) laikinai turėtų
 būti taikomos tam tikros priemonės, kuriomis būtų apribojamas
 Šiaurės rytų Atlante skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias
 staurides žvejojančių pelaginių laivų pajėgumas
 perdirbti sugautą žuvų kiekį ir jį iškrauti, kaip
 2009 m. Sąjunga susitarė su Norvegija ir Farerų salomis;
 (17) atsižvelgiant į TJTT
 rekomendaciją, suaugusių atlantinių menkių išteklių
 Airijos jūroje apsaugai per neršto sezoną turėtų būti
 toliau taikomos techninės išsaugojimo priemonės;
 (18) atsižvelgiant į ŽMTEK
 rekomendaciją, TJTT IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk ir TJTT
 parajonio VIII, IX, X ir XII kvadratų gilesniuose kaip 200 m,
 tačiau ne gilesniuose kaip 600 m vandenyse žvejoti žiauniniais
 tinklais ir vertikaliaisiais tinklais turėtų būti leidžiama tik
 tam tikromis sąlygomis, užtikrinus biologiškai pažeidžiamų giliavandenių
 rūšių žuvų apsaugą;
 (19) Biskajos įlankoje toliau
 turėtų būti leidžiama naudoti selektyviosios žvejybos
 įrankius siekiant užtikrinti tausų europinių jūrų
 lydekų ir norveginių omarų išteklių naudojimą bei
 sumažinti į jūrą išmetamų šių rūšių gyvūnų
 kiekį;
 (20) turėtų būti
 toliau taikomi Sąjungos 2008 m. tam tikruose rajonuose nustatyti
 žvejybos apribojimai siekiant ŽŠRAK reguliuojamame rajone, kurį ŽŠRAK
 patvirtino 2004 m., ir kai kuriuose TJTT VIIc, j, k ir TJTT VIIIc kvadratų
 rajonuose apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų
 buveines;
 (21) atsižvelgiant į
 Sąjungos ir Norvegijos bendros darbo grupės techninių
 priemonių klausimais rekomendaciją, Skagerako ir Kategato
 sąsiauriuose nustatytas draudimas savaitgaliais tralais ar gaubiamaisiais
 tinklais žvejoti atlantines silkes, atlantines skumbres ar atlantinius šprotus
 nebepadeda išsaugoti pelaginių rūšių išteklių, nes
 2011 m. Sąjunga, Norvegija ir Farerų salos susitarė
 dėl žvejybos modelių keitimo, todėl šis draudimas
 turėtų būti panaikintas;
 (22) siekiant užtikrinti
 aiškumą ir geresnį reglamentavimą tam tikros neaktualios
 nuostatos turėtų būti panaikintos;
 (23) remiantis biologinių
 tyrimų duomenimis turėtų būti iš naujo nustatytas filipininės
 veneros verslinis dydis;
 (24) siekiant prisidėti prie
 paprastųjų aštuonkojų, ypač jų jauniklių,
 išsaugojimo buvo nustatytas verslinis paprastųjų aštuonkojų
 dydis laimikiams, kurie sugaunami Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto
 (ŽRVAK) regiono trečiųjų šalių suverenitetui ar
 jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;
 (25) siekiant TJTT VI parajonyje ir
 TJTT VIIa kvadrate sumažinti priegaudą žvejojant norveginius omarus,
 turėtų būti pradėta taikyti naujus
 rūšiuojamųjų tinklelių reikalavimus;
 (26) Biskajos įlankoje
 žvejojant atitinkamais velkamaisiais žvejybos įrankiais turėtų
 būti taikomi tam tikromis sąlygomis naudotinų tinklinio audeklo
 kvadratinėmis akimis gabalų reikalavimai;
 (27) siekiant pašalinti Reglamento
 (EB) Nr. 43/2009 ir Reglamento (EB) Nr. 850/98 neatitiktis, TJTT VIa
 kvadrato žvejybos rajone, kuriame ribojama žvejyba, turėtų būti
 leidžiama laivams, kurių variklio galia mažesnė kaip 112 Kw, naudoti
 2 m tinklinio audeklo gabalus kvadratinėmis akimis;
 (28) Tarybos reglamentas (EB)
 Nr. 1288/2009 turėtų būti panaikintas;
 (29) todėl Reglamentas (EB)
 Nr. 850/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamentas (EB) Nr. 850/98 iš dalies
 keičiamas taip:
 (1)
 13 straipsnis išbraukiamas.
 (2)
 Įterpiama ši IIIa antraštinė dalis.
 „IIIa ANTRAŠTINĖ DALIS
 PRIEMONĖS Į JŪRĄ IŠMETAMAM ŽUVŲ KIEKIUI SUMAŽINTI“
 19a straipsnis
 Ne verslinio dydžio jūrų
 gyvūnai
 1. Bet kokios rūšies, kuriai taikoma
 kvota, gyvūnai, sugauti bet kokią žvejybos veiklą vykdant šio
 reglamento 2 straipsnyje nurodytuose 1–4 regionuose, laikomi laive ir paskui iškraunami
 į krantą.
 2. 1 dalyje nurodytos nuostatos nepažeidžia
 šiame reglamente ar bet kuriame kitame žvejybos reglamente nustatytų
 įpareigojimų.
 3. Žvejojant 1–4 regionuose, jeigu ne verslinio dydžio atlantinių
 skumbrių, atlantinių silkių ar paprastųjų stauridžių
 kiekis yra didesnis kaip 10 % vienos žvejybos operacijos bendrojo
 sužvejotų žuvų kiekio, laivas turi plaukti į kitą žvejybos
 rajoną.“
 (3)
 Išbraukiamas 20 straipsnio 1 dalies d punktas.
 (4)
 29a straipsnis pakeičiamas taip:
 „29a straipsnis
 Tobinių žvejybos
 uždraudimas TJTT IV parajonyje
 Draudžiama iškrauti arba laikyti laive
 tobines, sugautas geografiniame rajone, kuris ribojasi su rytine Anglijos ir
 Škotijos pakrante ir kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant
 toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
 koordinačių sistemą):
 –
 rytinė Anglijos pakrantė 55°30' šiaurės platumos,
 –
 55o30' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos,
 –
 58o00' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos,
 –
 58o00' šiaurės platumos, 02o00' vakarų ilgumos,
 –
 rytinė Škotijos pakrantė 02°00' vakarų ilgumos.“
 (5)
 29b straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama
 taip:
 „3. Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto
 draudimo, žvejyba omarų ir krabų gaudyklėmis, kuriomis
 nesugaunami norveginiai omarai, leidžiama 1 dalies a ir b punktuose nustatytuose
 geografiniuose rajonuose ir juose nustatytais laikotarpiais.“
 (6)
 Įterpiami šie 29c–29h straipsniai:
 „29c straipsnis
 TJTT VI parajonio
 juodadėmės menkės Rockall zona
 1. Rockall zonoje draudžiama visa
 juodadėmių menkių žvejyba, išskyrus ilgosiomis ūdomis,
 žvejybos rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui
 sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
 koordinačių sistemą):
 –
 57o00' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos,
 –
 57o00' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos,
 –
 56o30' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos,
 –
 56o30' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos.“
 29d straipsnis
 Atlantinių menkių,
 juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos
 TJTT VI parajonyje apribojimai
 1. Bet kokia atlantinių menkių,
 juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos
 veikla draudžiama TJTT VIa kvadrate, kuris yra į rytus ar pietus nuo
 laksodromų, paeiliui sujungiančių toliau išvardytus taškus (jų
 padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
 –
 54o30' šiaurės platumos, 10o35' vakarų ilgumos,
 –
 55o20' šiaurės platumos, 09o50' vakarų ilgumos,
 –
 55o30' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,
 –
 56o40' šiaurės platumos, 08o55' vakarų ilgumos,
 –
 57o00' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos,
 –
 57o20' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,
 –
 57o50' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,
 –
 58o10' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos,
 –
 58o40' šiaurės platumos, 07o40' vakarų ilgumos,
 –
 59o00' šiaurės platumos, 7o30' vakarų ilgumos,
 –
 59o20' šiaurės platumos, 06o30' vakarų ilgumos,
 –
 59o40' šiaurės platumos, 06o05' vakarų ilgumos,
 –
 59o40' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos,
 –
 60o00' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos,
 –
 60o15' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos.
 2. Kiekvienas 1 dalyje nurodytame rajone
 esantis žvejybos laivas užtikrina, kad visi laive turimi žvejybos įrankiai
 būtų surišti ir sukrauti pagal Tarybos reglamento (EB)
 Nr. 1224/2009[12]
 47 straipsnio nuostatas.
 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, nustatytuose
 rajonuose nustatytais laikotarpiais žvejybos veikla leidžiama naudojant prie
 strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas
 šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, rankines ūdas,
 traukiamąsias automatines ūdas, gaubiamuosius tinklus ir
 pakrančių velkamuosius tinklus, dugnines gaudykles ir krabų bei
 omarų gaudykles, jeigu:
 (a)
 be prie strypų tvirtinamų
 pakrančių pasyviųjų tinklų, dragų šukutėms
 gaudyti, dragų midijoms gaudyti, rankinių ūdų,
 traukiamųjų automatinių ūdų, gaubiamųjų
 tinklų ir pakrančių velkamųjų tinklų, dugninių
 gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių, laive nėra
 kitų žvejybos įrankių ir jeigu nenaudojami kiti žvejybos
 įrankiai; ir
 (b)
 laive yra, iškraunamos arba pristatomos į
 krantą tik atlantinės skumbrės, ledjūrio menkės ir
 lašišos ar kiautuotieji vėžiagyviai, išskyrus moliuskus ir
 vėžiagyvius.
 4. Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos
 veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus,
 kurių tinklinio audeklo akies dydis mažesnis kaip 55 mm, jeigu:
 (a)
 laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo
 akies dydis yra 55 mm arba didesnis; ir
 (b)
 be atlantinių silkių, atlantinių
 skumbrių, europinių sardinių, sardinelių,
 paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų,
 šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių
 argentinų, laive kitų žuvų nelaikoma.
 5. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti
 norveginius omarus, jeigu:
 (a)
 naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVa
 priedo reikalavimus atitinkantis rūšiuojamasis tinklelis arba XIVc priede
 aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis;
 (b)
 b) žvejybos įrankis pagamintas
 naudojant ne mažesnio kaip 80 mm dydžio akių tinklinį audeklą;
 (c)
 ne mažiau kaip 30 % laive laikomų
 sugautų žuvų masės sudaro norveginiai omarai;
 (d)
 ne daugiau kaip 10 % laive laikomų
 sužvejotų žuvų masės sudaro bet koks atlantinių
 menkių, juodadėmių menkių ir (arba) paprastųjų
 merlangų mišinys.
 6. 5 dalies nuostatos netaikomos rajone,
 kurį apibrėžia laksodromos, paeiliui sujungiančios toliau
 išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
 koordinačių sistemą):
 –
 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos,
 –
 59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos,
 –
 60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos.
 7. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti
 tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais,
 jeigu:
 (a)
 ilgesniuose kaip 15 m bendro ilgio laivuose
 visų turimų tinklų mažiausias audeklo akies dydis – 120 mm,
 o kituose laivuose – 110 mm;
 (b)
 ne daugiau kaip 30 % laive laikomų
 sužvejotų žuvų masės sudaro bet koks atlantinių
 menkių, juodadėmių menkių ir (arba) paprastųjų
 merlangų mišinys;
 (c)
 jeigu mažiau kaip 90 % laive laikomo sužvejotų
 žuvų kiekio sudaro ledjūrio menkės; naudojamame žvejybos
 įrankyje yra XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas
 kvadratinėmis akimis; ir
 (d)
 jeigu bendras laivo ilgis yra 15 m ar
 trumpesnis, nepaisant laive laikomo sužvejotų ledjūrio menkių
 kiekio, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVd priede aprašytas tinklinio
 audeklo gabalas kvadratinėmis akimis.
 8. 7 dalies nuostatos netaikomos rajone,
 kurį apibrėžia laksodromos, paeiliui sujungiančios toliau
 išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
 koordinačių sistemą):
 –
 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos,
 –
 59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos,
 –
 60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos.
 9. Kiekviena atitinkama valstybė
 narė įgyvendina kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki birželio
 30 d. laivuose vykdomą stebėjimo programą, kad iš
 laivų, kuriems taikomos 6 ir 7 dalyse numatytos leidžiančios nukrypti
 nuostatos, sužvejoto ir į jūrą išmetamo žuvų kiekio
 būtų galima imti ėminius. Stebėjimo programos vykdomos
 nepažeidžiant atitinkamose taisyklėse nustatytų
 įpareigojimų, jas įgyvendinant sugautų ir į
 jūrą išmestų atlantinių menkių, juodadėmių
 menkių ir paprastųjų merlangų kiekį siekiama
 apytikriai apskaičiuoti ne mažesniu kaip 20 % tikslumu.
 10. Atitinkamos valstybės narės ne
 vėliau kaip iki kiekvienų programos įgyvendinimo metų
 birželio 30 d. Komisijai pateikia preliminarią laivų, kuriems
 taikoma stebėjimo programa, bendro sužvejoto žuvų kiekio ir į
 jūrą išmesto žuvų kiekio ataskaitą. Atitinkamų
 kalendorinių metų galutinė ataskaita įteikiama ne
 vėliau kaip iki kitų kalendorinių metų vasario 1 d.
 29e straipsnis
 Atlantinių menkių
 žvejybos apribojimas TJTT VII parajonyje
 1. Nuo vasario 1 d. iki kovo 31 d.
 draudžiama vykdyti bet kokią žvejybos veiklą TJTT VII parajonio
 žvejybos rajone, kurį sudaro TJTT statistiniai stačiakampiai: 30E4,
 31E4, 32E3. Šis draudimas netaikomas šešių jūrmylių atstumu nuo
 bazinės linijos.
 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, nustatytuose
 rajonuose nustatytais laikotarpiais leidžiama žvejybos veikla naudojant prie
 strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas
 šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, gaubiamuosius tinklus,
 pakrančių velkamuosius tinklus, rankines ūdas,
 traukiamąsias automatines ūdas, dugnines gaudykles ir krabų bei
 omarų gaudykles, jeigu:
 (a)
 be prie strypų tvirtinamų
 pakrančių pasyviųjų tinklų, dragų šukutėms
 gaudyti, dragų midijoms gaudyti, gaubiamųjų tinklų,
 pakrančių velkamųjų tinklų, rankinių ūdų,
 traukiamųjų automatinių ūdų, dugninių
 gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių, laive nėra
 kitų žvejybos įrankių ir jeigu nenaudojami kiti žvejybos
 įrankiai; ir
 (b)
 laive yra, iškraunamos arba pristatomos į
 krantą tik atlantinės skumbrės, ledjūrio menkės ir
 lašišos ar kiautuotieji vėžiagyviai, išskyrus moliuskus ir
 vėžiagyvius.
 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos
 veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus,
 kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis mažesnis kaip 55 mm,
 jeigu:
 (a)
 laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo
 akies dydis yra 55 mm arba didesnis; ir
 (b)
 be atlantinių silkių, atlantinių
 skumbrių, europinių sardinių, sardinelių,
 paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų,
 šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių
 argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų.
 29f straipsnis
 Specialios melsvųjų
 molvų apsaugos taisyklės
 1. Nuo kovo 1 d. iki gegužės
 31 d. per vieną žvejybos reisą laive draudžiama laikyti
 didesnį kaip 6 tonų
 melsvųjų molvų kiekį TJTT VIa kvadrate, kurio ribos
 nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis
 nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
 (a)
 Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys:
 –
 59o58' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o55' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos,
 –
 59o51' šiaurės platumos, 06o28' vakarų ilgumos,
 –
 59o45' šiaurės platumos, 06o38' vakarų ilgumos,
 –
 59o27' šiaurės platumos, 06o42' vakarų ilgumos,
 –
 59o22' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos,
 –
 59o15' šiaurės platumos, 07o15' vakarų ilgumos,
 –
 59o07' šiaurės platumos, 07o31' vakarų ilgumos,
 –
 58o52' šiaurės platumos, 07o44' vakarų ilgumos,
 –
 58o44' šiaurės platumos, 08o11' vakarų ilgumos,
 –
 58o43' šiaurės platumos, 08o27' vakarų ilgumos,
 –
 58o28' šiaurės platumos, 09o16' vakarų ilgumos,
 –
 58o15' šiaurės platumos, 09o32' vakarų ilgumos,
 –
 58o15' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos,
 –
 58o30' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos,
 –
 59o30' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos;
 (b)
 Rosemary pakrantė:
 –
 60o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos,
 –
 59o00' šiaurės platumos, 09o00'
 vakarų ilgumos,
 –
 59o30' šiaurės platumos, 09o00'
 vakarų ilgumos,
 –
 59o30' šiaurės platumos, 10o00'
 vakarų ilgumos,
 –
 60o00' šiaurės platumos, 10o00'
 vakarų ilgumos.
 Išskyrus rajoną, kurio ribos nustatomos
 loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis
 nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
 –
 59o15' šiaurės platumos, 10o24' vakarų ilgumos,
 –
 59o10' šiaurės platumos, 10o22' vakarų ilgumos,
 –
 59o08' šiaurės platumos, 10o07' vakarų ilgumos,
 –
 59o11' šiaurės platumos, 09o59' vakarų ilgumos,
 –
 59o15' šiaurės platumos, 09o58' vakarų ilgumos,
 –
 59o22' šiaurės platumos, 10o02' vakarų ilgumos,
 –
 59o23' šiaurės platumos, 10o11' vakarų ilgumos,
 –
 59o20' šiaurės platumos, 10o19' vakarų ilgumos.
 2. Įplaukiančio į 1
 dalyje nurodytus žvejybos rajonus ir iš jų išplaukiančio žvejybos
 laivo kapitonas laivo žurnale įrašo įplaukimo bei išplaukimo datą,
 laiką ir vietą.
 3. Bet kuriame iš dviejų 1 dalyje
 nustatytų žvejybos rajonų, jeigu laivas turi sugavęs 6 tonas
 melsvųjų molvų:
 (a)
 jis nedelsdamas nutraukia žvejybą ir išplaukia
 iš žvejybos rajono;
 (b)
 jam draudžiama į bet kurį iš šių
 žvejybos rajonų vėl įplaukti, kol į krantą
 neiškraunamas jo sužvejotų žuvų kiekis;
 (c)
 draudžiama iš šio laivo į jūrą išmesti
 bet kokį melsvųjų molvų kiekį.
 4. Reglamento (EB) Nr. 2347/2002[13] 8 straipsnyje nurodyti
 stebėtojai, paskirti į žvejybos laivus, esančius viename iš 1
 dalyje nurodytų žvejybos rajonų, be minėtame straipsnyje
 nurodytų pareigų, kad būtų tinkamai imamos melsvosios
 molvos imtys, išmatuoja imčių žuvis ir nustato jų lytinę brandą.
 Valstybės narės nustato išsamius imčių ėmimo protokolus
 ir sutikrina rezultatus, pasikonsultavusios su ŽMTEK.
 5. Nuo vasario 15 d. iki balandžio 15 d.
 dugniniais tralais, ilgosiomis ūdomis ir žiauniniais tinklais draudžiama
 žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau
 išvardytus taškus, kurių padėtis nustatoma pagal WGS84
 koordinačių sistemą:
 –
 60o58' 76'' šiaurės platumos,
 27o27' 32'' vakarų ilgumos,
 –
 60o56' 02'' šiaurės platumos,
 27o31' 16'' vakarų ilgumos,
 –
 60o59' 76'' šiaurės platumos,
 27o43' 48'' vakarų ilgumos,
 –
 61o03' 00'' šiaurės platumos,
 27o39' 41'' vakarų ilgumos.
 29g straipsnis
 Gelminių
 ilgažiomenių ešerių žvejybai TJTT I ir II parajonių
 tarptautiniuose vandenyse taikomos priemonės
 1. Specializuotąją gelminių
 ilgažiomenių ešerių žvejybą TJTT I ir II parajoniuose nuo rugpjūčio
 15 d. iki lapkričio 15 d. leidžiama vykdyti tik laivams, kurie
 anksčiau yra vykdę gelminių ilgažiomenių ešerių
 žvejybą ŽŠRAK reguliuojamame rajone.
 2. Žvejojant laivais užtikrinama, kad kituose
 žvejybos rajonuose sugautų gelminių ilgažiomenių ešerių
 priegauda nebūtų didesnė kaip 1 % bendro laive laikomo
 sugautų žuvų kiekio.
 3. Šiame žvejybos rajone sugautiems ir
 išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą)
 gelminiams ilgažiomeniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas
 1,70.
 4. Nukrypstant nuo Reglamento (ES)
 Nr. 1236/2010[14]
 9 straipsnio 1 dalies b punkto, šiame rajone žvejybos veiklą
 vykdančių laivų kapitonai apie sugautus žuvų kiekius
 praneša kiekvieną dieną.
 5. Leidimas žvejoti gelminius ilgažiomenius
 ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5
 straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, jeigu žvejybos laivų
 pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalį perduodamos
 ataskaitos registruojamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio
 3 dalį.
 6. Valstybės narės užtikrina, kad
 moksliniai stebėtojai su jų vėliava plaukiojančiuose
 laivuose rinktų mokslinę informaciją. Renkama informacija mažų
 mažiausiai apima pagal gylį skirstomus sudėties duomenis apie sužvejoto
 laimikio lytį, amžių ir ilgį. Valstybių narių kompetentingos
 institucijos šią informaciją praneša TJTT.
 7. Komisija valstybėms narėms
 praneša, kurią dieną ŽŠRAK sekretoriatas ŽŠRAK
 susitariančiosioms šalims pranešė, kad bendras leidžiamas sugauti
 kiekis yra visiškai išnaudotas. Nuo tos dienos valstybės narės
 uždraudžia su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams vykdyti
 specializuotąją gelminių ilgažiomenių ešerių
 žvejybą.
 29h straipsnis
 Gelminių
 ilgažiomenių ešerių žvejybai Irmingerio jūroje ir gretimuose
 vandenyse taikomos priemonės
 1. Iki kiekvienų metų gegužės
 10 d. gelminius ilgažiomenius ešerius draudžiama žvejoti TJTT V parajonio
 tarptautiniuose vandenyse ir TJTT XII ir XIV parajonių Sąjungos
 vandenyse, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau
 išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
 koordinačių sistemą) (toliau – gelminių ilgažiomenių
 ešerių išsaugojimo rajonas):
 –
 64°45' šiaurės platumos, 28°30' vakarų
 ilgumos,
 –
 62°50' šiaurės platumos, 25°45' vakarų
 ilgumos,
 –
 61°55' šiaurės platumos, 26°45' vakarų
 ilgumos,
 –
 61°00' šiaurės platumos, 26°30' vakarų
 ilgumos,
 –
 59°00' šiaurės platumos, 30°00' vakarų
 ilgumos,
 –
 59°00' šiaurės platumos, 34°00' vakarų
 ilgumos,
 –
 61°30' šiaurės platumos, 34°00' vakarų
 ilgumos,
 –
 62°50' šiaurės platumos, 36°00' vakarų
 ilgumos,
 –
 64°45' šiaurės platumos, 28°30' vakarų
 ilgumos.
 2. Draudžiama naudoti tralus, kurių
 tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis kaip 100 mm.
 3. Šiame žvejybos rajone sugautiems ir
 išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą)
 gelminiams ilgažiomeniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas
 1,70.
 4. Žvejybos laivų, žvejybos veiklą
 vykdančių ne gelminių ilgažiomenių ešerių išsaugojimo
 rajone, kapitonai Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b
 punkte nustatytą sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą pateikia kiekvieną
 dieną, užbaigę tų kalendorinių metų dienos žvejybos
 operacijas. Šioje ataskaitoje nurodomi laive laikomi sužvejotų žuvų
 kiekiai, sugauti po paskutinio pranešimo apie sužvejotus žuvų kiekius.
 5. Leidimas žvejoti gelminius ilgažiomenius
 ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5
 straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, kai žvejybos laivų pagal
 Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalį perduodamos
 ataskaitos registruojamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio
 3 dalį.
 6. 5 dalyje nurodytos ataskaitos rengiamos
 pagal atitinkamas taisykles.“
 (7)
 Įterpiamas šis 31a straipsnis:
 „31a straipsnis
 Žvejyba naudojant elektros
 srovę TJTT IVc ir IVb kvadratuose
 1. Nukrypstant nuo 31 straipsnio, žvejyba
 plačiažiočiais tralais naudojant elektros srovės impulsus
 leidžiama TJTT IVc ir IVb kvadratuose į pietus nuo loksodromos, kuri
 jungia toliau nurodytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
 koordinačių sistemą):
 –
 nuo taško, esančio rytinėje
 Jungtinės Karalystės pakrantėje 55° šiaurės platumos,
 –
 eina į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5°
 rytų ilgumos,
 –
 toliau eina į šiaurę iki 56° šiaurės
 platumos
 –
 ir galiausiai – į rytus iki vakarinės
 Danijos pakrantės taško 56° šiaurės platumos.
 2. Žvejoti naudojant elektros srovės
 impulsus leidžiama tik tada, jeigu:
 (a)
 ne daugiau kaip 5 % plačiažiočiais
 tralais žvejojančių valstybės narės laivų naudoja
 tralą su elektros srovės impulsais;
 (b)
 kiekvieno plačiažiočio tralo didžiausia
 elektros galia kilovatais yra ne didesnė kaip jo sijos ilgis metrais,
 padaugintas iš 1,25;
 (c)
 efektinė įtampa tarp elektrodų yra
 ne didesnė kaip 15 V;
 (d)
 laive įrengta automatinė kompiuterinio
 valdymo sistema, kuri registruoja mažiausiai šimto paskutinių vilkimų
 didžiausią vienai sijai naudojamą elektros galią ir
 efektinę įtampą tarp elektrodų; neįgalioti asmenys
 negali keisti šios automatinės kompiuterinio valdymo sistemos;
 (e)
 priešais apatinę tralo dalį draudžiama
 tvirtinti vieną ar daugiau prieš gruntlynį velkamų
 grandinių.“
 (8)
 Įterpiamas šis 32a straipsnis:
 „32a straipsnis
 Apribojimai, pelaginių
 rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose taikomi sužvejotų
 žuvų perdirbimui ir jų iškrovimui
 1. Vandens skirtuvuose, naudojamuose
 pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie
 atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides gaudo
 Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 3 straipsnio 3 dalyje apibrėžtame Konvencijos dėl būsimo daugiašalio
 bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų rajone, didžiausias
 atstumas tarp strypelių yra 10 mm. Strypeliai turi būti
 privirinti. Jeigu vandens skirtuvas yra su angomis, o ne su strypeliais,
 angų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 10 mm. Angų
 nuleidžiamuosiuose vamzdžiuose prieš vandens skirtuvą skersmuo turi
 būti ne didesnis kaip 15 mm.
 2. Konvencijos
 dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės
 rytų Atlante rajone žvejybos veiklą
 vykdančiuose visuose pelaginių rūšių žuvis
 žvejojančiuose laivuose draudžiama naudotis galimybe iš
 kaupiamųjų talpyklų ar atšaldyto jūros vandens (AJV)
 talpyklų žuvis išmesti žemiau laivo vaterlinijos.
 3. Pelaginių rūšių žuvis
 žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir
 paprastąsias staurides žvejoja Konvencijos
 dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės
 rytų rajone, sugautų žuvų perdirbimo ir iškrovimo
 pajėgumų ir bet kokius jų modifikavimo brėžinius, kuriuos
 yra patvirtinusios vėliavos valstybių narių kompetentingos
 institucijos, laivo kapitonas siunčia vėliavos valstybės
 narės kompetentingoms žuvininkystės institucijoms. Laivo
 vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos periodiškai
 tikrina pateiktų brėžinių tikslumą. Laive visą
 laiką turimos jų kopijos.“
 (9)
 Įterpiami šie 34a–34f straipsniai:
 „34a straipsnis
 Airijos jūroje taikomos
 techninės išsaugojimo priemonės
 Nuo vasario 14 d. iki balandžio
 30 d. draudžiama naudoti priedugnio tralus, velkamuosius tinklus arba
 panašius velkamuosius tinklus, žiauninius tinklus, sieninius tinklus,
 inkarinius žiauninius tinklus ar panašius pasyviuosius tinklus arba
 kabliukų turinčius žvejybos įrankius TJTT VIIa kvadrato dalyje, kuri
 apibrėžiama
 –
 rytine Airijos pakrante ir rytine Šiaurės
 Airijos pakrante ir
 –
 tiesiomis linijomis, paeiliui jungiančiomis
 šias geografines koordinates:
 –
 tašką Šiaurės Airijos Ardso pusiasalio
 rytinėje pakrantėje 54°30' šiaurės platumos,
 –
 54o30' šiaurės platumos, 04o50'
 vakarų ilgumos,
 –
 53o 15' šiaurės platumos, 04o50'
 vakarų ilgumos,
 –
 tašką Airijos rytinėje pakrantėje
 53°15' šiaurės platumos.
 (a)
 Nukrypstant nuo 1 dalies, joje nurodytame rajone ir
 jame nurodytu laikotarpiu:
 –
 leidžiama naudoti priedugnio tralus su kėtoklėmis,
 jeigu laive nėra kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu:
 –
 šių tinklų tinklinio audeklo akies dydis
 yra 70–79 mm arba 80–99 mm; ir
 –
 nė vienoje tinklo dalyje nėra
 pavienių akių, kurių dydis būtų didesnis kaip 300 mm,
 ir
 –
 tinklai naudojami tik rajone, kurio ribos
 nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šias koordinates, kurių padėtis
 nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą:
 –
 58o30' šiaurės platumos, 05o30'
 vakarų ilgumos,
 –
 53o30' šiaurės platumos, 05o20'
 vakarų ilgumos,
 –
 54o20' šiaurės platumos, 04o50'
 vakarų ilgumos,
 –
 54o30' šiaurės platumos, 05o10'
 vakarų ilgumos,
 –
 54o30' šiaurės platumos, 05o20'
 vakarų ilgumos,
 –
 54o30' šiaurės platumos, 05o50'
 vakarų ilgumos,
 –
 54o00' šiaurės platumos, 06o10'
 vakarų ilgumos,
 –
 53o45' šiaurės platumos, 06o10'
 vakarų ilgumos,
 –
 58o45' šiaurės platumos, 05o30'
 vakarų ilgumos,
 –
 58o30' šiaurės platumos, 05o30'
 vakarų ilgumos;
 (a)
 leidžiama naudoti bet kokius priedugnio tralus,
 velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju
 tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu, jeigu laive neturima
 jokių kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu:
 –
 jie atitinka 2 dalies a punkte nustatytas
 sąlygas;
 –
 jei tai rūšiuojamasis tinklinio audeklo
 gabalas, yra pagaminti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 254/2002 priede
 nurodytą techninę informaciją[15];
 ir
 –
 jei tai rūšiuojamieji tinkleliai, jie atitinka
 XIVa priedą;
 (b)
 be to, bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius
 tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio
 audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu taip pat galima naudoti rajone,
 kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šias koordinates (jų
 padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
 –
 53o45' šiaurės platumos, 06o00'
 vakarų ilgumos,
 –
 58o45' šiaurės platumos, 05o30'
 vakarų ilgumos,
 –
 58o30' šiaurės platumos, 05o30'
 vakarų ilgumos,
 –
 53o30' šiaurės platumos, 06o00'
 vakarų ilgumos,
 –
 53o45' šiaurės platumos, 06o00'
 vakarų ilgumos.
 „34b straipsnis
 Žiauninių tinklų
 naudojimas TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT
 VIII, IX, X bei XII parajoniuose
 1. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti inkariniais
 žiauniniais tinklais, vertikaliaisiais tinklais ir sieniniais tinklais bet
 kokiose TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir TJTT XII parajonio
 į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajonių vietose,
 kuriose jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m.
 2. Visi laivai, inkariniais žiauniniais
 tinklais arba vertikaliaisiais tinklais žvejojantys bet kokiose TJTT IIIa, IVa,
 Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir TJTT XII parajonio į rytus
 nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX, X parajonių vietose, kuriose
 jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, turi turėti
 vėliavos valstybės narės išduotą specialų leidimą
 žvejoti statomaisiais tinklais.
 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti
 šiais įrankiais:
 (a)
 žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo
 akies dydis yra 120 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 150 mm, – TJTT
 IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT XII parajonyje
 į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, žiauniniais tinklais, kurių
 tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis ir mažesnis kaip 130 mm,
 – TJTT VIIIa, b, d kvadratuosee ir TJT X parajonyje ir žiauniniais
 tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 80 mm arba
 didesnis, bet mažesnis kaip 110 mm, – TJTT VIIIc ir TJTT parajonio IX
 kvadratuose, jeigu:
 –
 jais žvejojama vandenyse, kur gylis, kaip
 pažymėta jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 m,
 –
 jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip
 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir
 tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5,
 –
 jeigu jie turi plūdes arba kitas plūdrumo
 priemones,
 –
 kiekviena sujungtų tinklų grupė yra
 ne daugiau kaip penkių jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu
 naudojamų tinklų grupių ilgis neviršija 25 km vienam laivui,
 –
 žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24
 valandas; arba
 (b)
 vertikaliaisiais tinklais, kurių tinklinio
 audeklo akies dydis yra 250 mm arba didesnis, jeigu:
 –
 jais žvejojama vandenyse, kur gylis, kaip
 pažymėta jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 m,
 –
 jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip
 15 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir
 tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,33,
 –
 jie neturi plūdžių arba kitų
 plūdrumo priemonių,
 –
 kiekviena sujungtų tinklų grupė yra
 ne didesnio kaip 10 km ilgio; bendras visų vienu metu naudojamų
 tinklų grupių ilgis neviršija 100 km vienam laivui,
 –
 žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72
 valandas;
 (c)
 žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo
 akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, – TJTT IIIa,
 IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir XII parajonyje į rytus nuo
 27° vakarų ilgumos, jeigu:
 –
 jie naudojami vandenyse, kur gylis, kaip
 pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m, bet mažesnis kaip 600 m,
 –
 jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip
 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir
 tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5,
 –
 jie turi plūdes arba kitas plūdrumo
 priemones,
 –
 kiekviena sujungtų tinklų grupė yra
 ne daugiau kaip keturių jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu
 naudojamų tinklų grupių ilgis neviršija 20 km vienam
 laivui,
 –
 žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24
 valandas,
 –
 europinės jūrinės lydekos sudaro ne
 mažiau kaip 85 % pasilikto sugauto kiekio svorio,
 –
 žvejybos veiklą vykdančių laivų
 skaičius neviršija 2008 m. užregistruoto skaičiaus,
 –
 šią žvejybos veiklą vykdančio laivo
 kapitonas prieš išplaukdamas iš uosto laivo žurnale užregistruoja laive
 esančių žvejybos įrankių kiekį ir bendrą
 ilgį; ne mažiau kaip 15 % išplaukiančių laivų yra
 patikrinami,
 –
 iškraunant žuvis laivo kapitonas privalo laive
 turėti 90 % Bendrijos laivo žurnale nurodytos tai žūklei
 skirtų žvejybos įrankių ir
 –
 visų sugautų rūšių žuvų
 didesnis kaip 50 kg kiekis, įskaitant visus didesnius kaip 50 kg
 išmestus atgal į jūrą kiekius, turi būti užregistruotas
 Bendrijos laivo žurnale.
 4. Tačiau ši leidžianti nukrypti nuostata
 netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 3 straipsnio 3 dalyje
 apibrėžtame ŽŠRAK reguliuojamame rajone.
 5. Laive vienu metu gali būti tik vieno
 iš 3 dalies a ir b punktuose nurodytų tipų žvejybos įrankių.
 Laivai gali turėti tinklų, kurių bendras ilgis yra 20 %
 didesnis nei didžiausias leidžiamas vienu metu naudojamų sujungtų
 tinklų grupių ilgis.
 6. Laivo, turinčio 2 dalyje nurodytą
 žvejybos statomuoju tinklu leidimą, kapitonas prieš laivui išplaukiant iš
 uosto ir jam grįžus laivo žurnale registruoja laive turimų
 įrankių kiekį bei ilgius ir privalo pagrįsti visas
 duomenų neatitiktis.
 7. Ne mažiau kaip 15 % išplaukiančių
 laivų, kuriems taikoma 3 dalies c punkte nurodyta leidžianti nukrypti
 nuostata, yra tikrinami.
 8. Kompetentingos institucijos turi teisę
 pašalinti jūroje paliktą įrankį TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa,
 VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT XII parajonyje į rytus nuo 27°
 vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajoniuose šiais atvejais:
 (a)
 - žvejybos įrankis nėra tinkamai
 paženklintas;
 (b)
 - iš plūduro ženklinimo arba LSS duomenų
 matyti, kad savininkas daugiau kaip 120 valandų prie žvejybos
 įrankio nebuvo arčiau kaip 100 jūrmylių atstumu;
 (c)
 - žvejybos įrankis pastatytas vandenyse, kur
 gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis nei leidžiama;
 (d)
 - žvejybos įrankio tinklinio audeklo akies
 dydis neatitinka nustatytų reikalavimų.
 9. Laivo, turinčio 6 dalyje nurodytą
 žvejybos statomuoju tinklu leidimą, kapitonas per kiekvieną žvejybos
 reisą laivo žurnale registruoja šią informaciją:
 –
 naudojamo tinklo tinklinio audeklo akies dydį,
 –
 nominalų vieno tinklo ilgį,
 –
 sujungtų tinklų grupėje
 esančių tinklų skaičių,
 –
 bendrą naudojamų tinklų grupių
 skaičių,
 –
 kiekvienos naudojamos tinklų grupės
 padėtį,
 –
 kiekvienos naudojamos tinklų grupės
 statymo gylį,
 –
 kiekvienos tinklų grupės panaudojimo
 operacijos trukmę,
 –
 pamestų žvejybos įrankių
 skaičių, vietą, kur jis pastebėtas paskutinį
 kartą, ir pametimo datą.
 10. Laivams, turintiems 7 dalyje nurodytą
 leidimą žvejoti statomuoju tinklu, sužvejotą žuvų kiekį
 iškrauti leidžiama tik tuose uostuose, kuriuos valstybės narės
 nurodė pagal Reglamento (EB) Nr. 2347/2002[16] 7 straipsnį.
 11. Laive, žvejojančiame 3 dalies b
 punkte nurodyto tipo įrankiu, laikomas ryklių kiekis sudaro ne
 daugiau kaip 5 % viso laive laikomo jūrų gyvūnų gyvojo
 svorio.“
 34c straipsnis
 Žvejybos tam tikrais Biskajos
 įlankoje leidžiamais velkamaisiais žvejybos įrankiais sąlygos
 1. Nukrypstant nuo Komisijos reglamento (EB)
 Nr. 494/2002[17]
 5 straipsnio 2 dalies, žvejybos veikla naudojant tralus, daniškus velkamuosius
 tinklus ir panašius žvejybos įrankius, išskyrus plačiažiočius
 tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydžiai yra 70–99 mm,
 Reglamento (EB) Nr. 494/2002 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytame
 rajone yra leidžiama, jeigu žvejybos įrankis yra su tinklinio audeklo
 kvadratinėmis akimis gabalu, kaip nurodyta XIVb priede.
 2. Žvejojant TJTT VIII a ir b kvadratuose
 leidžiama naudoti žuvis pagal rūšis rūšiuojantį tinklelį,
 jo priedus tralo maišo priekyje ir (arba) kvadratinių akių
 tinklinį audeklą, kurio akių dydis apatinėje tinklo
 pailginimo dalyje tralo maišo priekyje yra 60 mm arba didesnis. Šio
 reglamento 4 straipsnio 1 dalies, 6 straipsnio ir 9 straipsnio 1 dalies
 nuostatos bei Reglamento (EB) Nr. 494/2002 3 straipsnio a ir b dalių
 nuostatos netaikomos tai tralo daliai, kurioje yra įtaisyti šie atranką
 užtikrinantys įtaisai.
 34d straipsnis
 Priemonės pažeidžiamoms
 giliavandenių rūšių žuvų buveinėms ŽŠRAK reguliavimo
 rajone apsaugoti
 1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais
 įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias
 ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos
 loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis
 nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
 Hecate povandeniniai
 kalnai:
 –
 52o21' 2866'' šiaurės
 platumos, 31o09' 2688'' vakarų ilgumos,
 –
 52o20' 8167'' šiaurės
 platumos, 30o51' 5258'' vakarų ilgumos,
 –
 52o12' 0777'' šiaurės
 platumos, 30o54' 3824'' vakarų ilgumos,
 –
 52o12' 4144'' šiaurės
 platumos, 31o14' 8168'' vakarų ilgumos,
 –
 52o21' 2866'' šiaurės
 platumos, 31o09' 2688'' vakarų ilgumos;
 Faraday povandeniniai
 kalnai:
 –
 50o01' 7968'' šiaurės
 platumos, 29o37' 8077'' vakarų ilgumos,
 –
 49o59' 1490'' šiaurės
 platumos, 29o29' 4580'' vakarų ilgumos,
 –
 49o52' 6429'' šiaurės
 platumos, 29o30' 2820'' vakarų ilgumos,
 –
 49o44' 3831'' šiaurės
 platumos, 29o02' 8711'' vakarų ilgumos,
 –
 49o44' 4186'' šiaurės
 platumos, 28o52' 4340'' vakarų ilgumos,
 –
 49o36' 4557'' šiaurės
 platumos, 28o39' 4703'' vakarų ilgumos,
 –
 49o29' 9701'' šiaurės
 platumos, 28o45' 0183'' vakarų ilgumos,
 –
 49o49' 4197'' šiaurės
 platumos, 29o42' 0923'' vakarų ilgumos,
 –
 50o01' 7968'' šiaurės
 platumos, 29o37' 8077'' vakarų ilgumos;
 Reykjanes Ridge
 povandeninio kalno dalis:
 –
 55o04' 5327'' šiaurės
 platumos, 36o49' 0135'' vakarų ilgumos,
 –
 55o05' 4804'' šiaurės
 platumos, 35o58' 9784'' vakarų ilgumos,
 –
 54o58' 9914'' šiaurės
 platumos, 34o41' 3634'' vakarų ilgumos,
 –
 54o41' 1841'' šiaurės
 platumos, 34o00' 0514'' vakarų ilgumos,
 –
 54o00' 0000'' šiaurės
 platumos, 34o00' 0000'' vakarų ilgumos,
 –
 53o54' 6406'' šiaurės
 platumos, 34o49' 9842'' vakarų ilgumos,
 –
 53o58' 9668'' šiaurės
 platumos, 36o39' 1260'' vakarų ilgumos,
 –
 55o04' 5327'' šiaurės
 platumos, 36o49' 0135'' vakarų ilgumos;
 Altair povandeniniai kalnai:
 –
 44o50' 4953'' šiaurės
 platumos, 34o26' 9128'' vakarų ilgumos,
 –
 44o47' 2611'' šiaurės
 platumos, 33o48' 5158'' vakarų ilgumos,
 –
 44o31' 2006'' šiaurės
 platumos, 33o50' 1636'' vakarų ilgumos,
 –
 44o38' 0481'' šiaurės
 platumos, 34o11' 9715'' vakarų ilgumos,
 –
 44o38' 9470'' šiaurės
 platumos, 34o27' 6819'' vakarų ilgumos,
 –
 44o50' 4953'' šiaurės
 platumos, 34o26' 9128'' vakarų ilgumos;
 Antialtair povandeniniai
 kalnai:
 –
 43o43' 1307'' šiaurės
 platumos, 22o44' 1174'' vakarų ilgumos,
 –
 43o39' 5557'' šiaurės
 platumos, 22o19' 2335'' vakarų ilgumos,
 –
 43o31' 2802'' šiaurės
 platumos, 22o08' 7964'' vakarų ilgumos,
 –
 43o27' 7335'' šiaurės
 platumos, 22o14' 6192'' vakarų ilgumos,
 –
 43o30' 9616'' šiaurės
 platumos, 22o32' 0325'' vakarų ilgumos,
 –
 43o40' 6286'' šiaurės
 platumos, 22o47' 0288'' vakarų ilgumos,
 –
 43o43' 1307'' šiaurės
 platumos, 22o44' 1174'' vakarų ilgumos;
 Hatton Bank
 rajonas:
 –
 59°26' 00'' šiaurės platumos, 14°30' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°12' 00'' šiaurės platumos, 15°08' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°01' 00'' šiaurės platumos, 17°00' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°50' 00'' šiaurės platumos, 17°38' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°30' 00'' šiaurės platumos, 17°52' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°30' 00'' šiaurės platumos, 18°22' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°03' 00'' šiaurės platumos, 18°22' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°03' 00'' šiaurės platumos, 17°30' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 57°55' 00'' šiaurės platumos, 17°30' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 57°45' 00'' šiaurės platumos, 19°15' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°11' 15'' šiaurės platumos, 18°57' 51''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°11' 57'' šiaurės platumos, 19°11' 97''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°27’ 75'' šiaurės platumos, 19°11' 65''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°39' 09'' šiaurės platumos, 19°14' 28''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°38' 11'' šiaurės platumos, 19°01' 29''
 vakarų ilgumos,
 –
 58°53' 14'' šiaurės platumos, 18°43' 54''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°00' 29'' šiaurės platumos, 18°01' 31''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°08’ 01'' šiaurės platumos, 17°49’ 31''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°08' 75'' šiaurės platumos, 18°01' 47''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°15' 16'' šiaurės platumos, 18°01' 56''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°24' 17'' šiaurės platumos, 17°31' 22''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°21' 77'' šiaurės platumos, 17°15' 36''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°26' 91'' šiaurės platumos, 17°01' 66''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°42' 69'' šiaurės platumos, 16°45' 96''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°20' 97'' šiaurės platumos, 15°44' 75''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°21' 00'' šiaurės platumos, 15°40' 00''
 vakarų ilgumos,
 –
 59°26' 00'' šiaurės platumos, 14°30' 00''
 vakarų ilgumos;
 šiaurės vakarų Rockall rajonas:
 –
 57o00' šiaurės platumos, 14o53'
 vakarų ilgumos,
 –
 57o37' šiaurės platumos, 14o42'
 vakarų ilgumos,
 –
 57o55' šiaurės platumos, 14o24'
 vakarų ilgumos,
 –
 58o15' šiaurės platumos, 13o50'
 vakarų ilgumos,
 –
 57o57' šiaurės platumos, 13o09' vakarų
 ilgumos,
 –
 57o50' šiaurės platumos, 13o14'
 vakarų ilgumos,
 –
 57o57' šiaurės platumos, 13o45' vakarų
 ilgumos,
 –
 57o49' šiaurės platumos, 14o06'
 vakarų ilgumos,
 –
 57o29' šiaurės platumos, 14o19'
 vakarų ilgumos,
 –
 57o22' šiaurės platumos, 14o19'
 vakarų ilgumos,
 –
 57o00' šiaurės platumos, 14o34'
 vakarų ilgumos,
 –
 56o56' šiaurės platumos, 14o36'
 vakarų ilgumos,
 –
 56o56' šiaurės platumos, 14o51'
 vakarų ilgumos;
 pietvakarių Rockall rajonas (Empress
 of Britain Bank):
 –
 56o24' šiaurės platumos, 15o37'
 vakarų ilgumos,
 –
 56o21' šiaurės platumos, 14o58'
 vakarų ilgumos,
 –
 56o04' šiaurės platumos, 15o10'
 vakarų ilgumos,
 –
 55o51' šiaurės platumos, 15o37'
 vakarų ilgumos,
 –
 56o10' šiaurės platumos, 15o52'
 vakarų ilgumos;
 Logachev Mound
 rajonas:
 –
 55°17' šiaurės platumos, 16°10' vakarų
 ilgumos;
 –
 55°34' šiaurės platumos, 15°07' vakarų
 ilgumos;
 –
 55°50' šiaurės platumos, 15°15' vakarų
 ilgumos,
 –
 55°33' šiaurės platumos, 16°16' vakarų
 ilgumos,
 –
 55°17' šiaurės platumos, 16°10' vakarų
 ilgumos;
 Vakarinė Rockall Mound dalis:
 –
 57o20' šiaurės platumos, 16o30'
 vakarų ilgumos,
 –
 57o05' šiaurės platumos, 15o58'
 vakarų ilgumos,
 –
 56o21' šiaurės platumos, 17o17'
 vakarų ilgumos,
 –
 56o40' šiaurės platumos, 17o50'
 vakarų ilgumos.
 2. Jeigu atliekant žvejybos operacijas
 naujuose ir jau nustatytuose dugninės žvejybos rajonuose ŽŠRAK
 reguliuojamame rajone pagautų gyvų koralų ar gyvų
 pinčių kiekiai vieną kartą panaudojus žvejybos įrankius
 viršija 60 kg gyvų koralų ir (arba) 800 kg gyvų
 pinčių, žvejybos laivas informuoja savo vėliavos valstybę,
 nutraukia žvejybą ir pasitraukia mažiausiai 2 jūrmylių atstumu
 nuo vietos, pagal parodymus esančios arčiausiai tikslios vietos, kur
 buvo sužvejoti šie laimikiai.
 34e straipsnis
 Priemonės pažeidžiamoms
 giliavandenių rūšių žuvų buveinėms TJTT VIIc, j, k
 kvadratuose apsaugoti
 1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais
 įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias
 ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos
 loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis
 nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
 Belgica Mound
 provincija:
 –
 51o29' 4'' šiaurės platumos,
 11o51' 6'' vakarų ilgumos,
 –
 51o32' 4'' šiaurės platumos,
 11o41' 4'' vakarų ilgumos,
 –
 51o15' 6'' šiaurės platumos,
 11o33' 0'' vakarų ilgumos,
 –
 51o13' 8'' šiaurės platumos,
 11o44' 4'' vakarų ilgumos;
 Hovland Mound provincija:
 –
 52o16' 2'' šiaurės platumos,
 13o12' 6'' vakarų ilgumos,
 –
 52o24' 0'' šiaurės platumos,
 12o58' 2'' vakarų ilgumos,
 –
 52o16' 8'' šiaurės platumos,
 12o54' 0'' vakarų ilgumos,
 –
 52o16' 8'' šiaurės platumos,
 12o29' 4'' vakarų ilgumos,
 –
 52o04' 2'' šiaurės platumos,
 12o29' 4'' vakarų ilgumos,
 –
 52o04' 2'' šiaurės platumos,
 12o52' 8'' vakarų ilgumos,
 –
 52o09' 0'' šiaurės platumos,
 12o56' 4'' vakarų ilgumos,
 –
 52o09' 0'' šiaurės platumos,
 13o10' 8'' vakarų ilgumos;
 šiaurės vakarų Porcupine
 pakrantės I rajonas:
 –
 53o30' 6'' šiaurės platumos,
 14o32' 4'' vakarų ilgumos,
 –
 53o35' 4'' šiaurės platumos,
 14o27' 6'' vakarų ilgumos,
 –
 53o40' 8'' šiaurės platumos,
 14o15' 6'' vakarų ilgumos,
 –
 53o34' 2'' šiaurės platumos,
 14o11' 4'' vakarų ilgumos,
 –
 53o31' 8'' šiaurės platumos,
 14o14' 4'' vakarų ilgumos,
 –
 53o24' 0'' šiaurės platumos,
 14o28' 8'' vakarų ilgumos;
 šiaurės vakarų Porcupine
 pakrantės II rajonas:
 –
 53o43' 2'' šiaurės platumos,
 14o10' 8'' vakarų ilgumos,
 –
 53o51' 6'' šiaurės platumos,
 13o53' 4'' vakarų ilgumos,
 –
 53o45' 6'' šiaurės platumos,
 13o49' 8'' vakarų ilgumos,
 –
 53o36' 6'' šiaurės platumos,
 14o07' 2'' vakarų ilgumos;
 pietvakarių Porcupine pakrantė:
 –
 51o54' 6'' šiaurės platumos,
 15o07' 2'' vakarų ilgumos,
 –
 51o54' 6'' šiaurės platumos,
 14o55' 2'' vakarų ilgumos,
 –
 51o42' 0'' šiaurės platumos,
 14o55' 2'' vakarų ilgumos,
 –
 51o42' 0'' šiaurės platumos,
 15o10' 2'' vakarų ilgumos,
 –
 51o49' 2'' šiaurės platumos,
 15o06' 0'' vakarų ilgumos.
 2. Visi laivai, žvejojantys pelagines žuvis 1
 dalyje nurodytuose pažeidžiamų giliavandenių rūšių
 žuvų buveinių apsaugos rajonuose, privalo būti įtraukti
 į leidimą turinčių laivų sąrašą ir jiems
 pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį turi būti
 išduotas specialus žvejybos leidimas, kurį privalu laikyti laive.
 Laivuose, įtrauktuose į leidimą turinčių laivų
 sąrašą, laikomi tik pelaginės žvejybos įrankiai.
 3. Pelagines žuvis žvejojantys laivai,
 ketinantys žvejoti 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių
 rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone, apie ketinimą
 įplaukti į pažeidžiamų giliavandenių rūšių
 žuvų buveinių apsaugos rajoną prieš keturias valandas privalo
 pranešti Airijos žvejybos stebėsenos centrui (ŽSC), kaip apibrėžta Reglamento
 (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 15 dalyje. Kartu jie praneša apie
 laive laikomą žuvų kiekį.
 4. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame
 pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių
 apsaugos rajone žvejojantys laivai, būdami šiame apsaugos rajone, privalo
 turėti veikiančią, veikimo požiūriu visiškai saugią
 laivo stebėjimo sistemą (LSS), atitinkančią visas
 susijusias taisykles.
 5. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame
 pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių
 apsaugos rajone žvejojantys laivai kas valandą privalo teikti LSS
 ataskaitas.
 6. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame
 pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių
 apsaugos rajone baigę žvejoti laivai privalo informuoti Airijos ŽSC apie
 išplaukimą iš šio rajono. Kartu jie praneša apie laive laikomą
 žuvų kiekį.
 7. Pelaginių rūšių žuvis
 žvejojant 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių
 rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone galima laive laikyti
 arba žvejoti tik tais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra
 16–31 mm arba 32–54 mm.
 34f straipsnis
 Priemonės pažeidžiamai
 giliavandenių rūšių žuvų buveinei TJTT VIIIc kvadrate
 apsaugoti
 1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais
 įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias
 ūdas, draudžiama žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis
 paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma
 pagal WGS84 koordinačių sistemą):
 El Cachucho:
 –
 44o12' 00'' šiaurės platumos,
 05o16' 00'' vakarų ilgumos,
 –
 44o12' 00'' šiaurės platumos,
 04o26' 00'' vakarų ilgumos,
 –
 43o53' 00'' šiaurės platumos,
 04o26' 00'' vakarų ilgumos,
 –
 43o
 53' 00'' šiaurės platumos, 05o16' 00''
 vakarų ilgumos.
 2. Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto
 draudimo, 2006, 2007 ir 2008 m. inkarinėmis ilgosiomis ūdomis
 siūlapelekes vėgėles žvejoję laivai gali gauti savo už
 žvejybą atsakingų institucijų specialų žvejybos
 leidimą, kuriuo jiems būtų leidžiama toliau vykdyti tokią
 žvejybą rajone į pietus nuo 44°00' 00'' šiaurės platumos.
 Visi tokį specialų žvejybos leidimą gavę laivai, kad ir
 koks būtų jų bendrasis ilgis, žvejodami 1 dalyje nustatytame
 rajone, privalo turėti visiškai veikiančią patikimą LSS,
 atitinkančią susijusių taisyklių reikalavimus.
 10) 38 straipsnis išbraukiamas.
 11) 47 straipsnis išbraukiamas.
 12) I priede išbraukiama lentelės 6 išnaša.
 13) XII priedo lentelės eilutės,
 kuriose įrašyta filipininė venera ir paprastasis aštuonkojis, pakeičiamos
 taip:
 Rūšys || Verslinis dydis
 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius || Skagerako ir Kategato sąsiauriai
 Filipininė venera (Ruditapes philippinarum) || 35 mm ||
 Rūšys || Verslinis dydis: 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius
 Paprastasis aštuonkojis (Octopus Vulgaris) || Visas rajonas, išskyrus 5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirtus vandenis: 750 gramų 5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirti vandenys: 450 gramų (išskrosta)
 14) Į XIV priedą įterpiami šie
 bendriniai pavadinimai atsižvelgiant į jų vietą pagal
 abėcėlę išdėstytame sąraše:
 BENDRINIS PAVADINIMAS || MOKSLINIS PAVADINIMAS
 Aksominė saulažuvė || Capros aper
 Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || Phycis blennoides
 Paprastieji jūriniai ešeriai || Sebastes spp.
 Apvalioji sardinelė || Sardinella aurita
 15) Įterpiami šie XIVa–XIVd priedai:
 „XIVa PRIEDAS
 RŪŠIUOJAMOJO
 TINKLELIO REIKALAVIMAI
 1. Tinklelis yra stačiakampio formos. Tinklelio
 kraštinės lygiagrečios išilginei jo ašiai. Atstumas tarp tinklelio
 strypelių yra ne didesnis kaip 35 mm. Leidžiama naudoti vieną
 arba daugiau lankstų, kad būtų lengviau pritaikyti rūšiuojamąjį
 tinklelį prie tinklo traukimo būgno.
 2. Rūšiuojamasis tinklelis prie tralo
 turi būti tvirtinamas įstrižai, viršutinis kraštas pakreipiamas
 žemyn, bet kokioje vietoje tarp tralo maišo priekio ir nekūginės
 tralo dalies priešakinio galo. Visi tinklelio kraštai pritaisomi prie tralo.
 3. Viršutiniame tralo tinklinio audeklo gabale
 yra tiesiogiai su viršutiniu rūšiuojamojo tinklelio kraštu sujungta
 neužstojama anga žuvims išeiti. Angos žuvims išeiti galinio krašto plotis yra
 toks pat, kaip rūšiuojamojo tinklelio, ir priekinė dalis iš
 abiejų rūšiuojamojo tinklelio kraštų išilgai akių
 kraštinių nukreipiama į priekį siaurosios angos dalies link.
 4. Prieš rūšiuojamąjį
 tinklelį leidžiama įtaisyti iš tinklinio audeklo pagamintą
 piltuvo formos kreipiamąjį prietaisą, kuris žuvis nukreiptų
 tralo dugno ir rūšiuojamojo tinklelio link. Iš tinklinio audeklo pagaminto
 piltuvo formos kreipiamojo prietaiso akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm.
 Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreipiamojo prietaiso vertikali
 anga, esanti prie rūšiuojamojo tinklelio, neturi būti mažesnė kaip
 15 cm. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreipiamojo prietaiso
 plotis prie rūšiuojamojo tinklelio yra toks pat, kaip rūšiuojamojo
 tinklelio plotis.
 XIVb PRIEDAS
 ŽVEJYBOS
 TAM TIKRAIS BISKAJOS ĮLANKOJE LEIDŽIAMAIS VELKAMAISIAIS ŽVEJYBOS
 ĮRANKIAIS SĄLYGOS
 1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis
 akimis viršutinio gabalo reikalavimai
 Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė
 tinklinio audeklo dalis. Pritaisomas tik vienas tinklinio audeklo gabalas. Tralo
 viduje arba išorėje pritvirtinamos priemonės jokiu būdu neturi
 užstoti tinklinio audeklo gabalo.
 2. Tinklinio audeklo gabalo vieta
 Tinklinio audeklo gabalas įterpiamas
 tinklinio audeklo viršutinio gabalo viduryje, galinėje kūginėje
 tralo dalyje prieš nekūginę dalį, sudarytą iš tinklinio
 audeklo gabalo tralui pailginti ir tralo maišo.
 Tinklinio audeklo gabalas užsibaigia ne
 daugiau kaip per 12 akių nuo ranka sumegztų akių juostos tarp
 tinklinio audeklo gabalo tinklui pailginti ir tralo kūginės formos
 dalies galinės dalies.
 3. Tinklinio audeklo gabalo dydis
 Tinklinio audeklo gabalas turi būti bent
 2 m ilgio ir 1 m pločio.
 4. Tinklinio audeklo gabalo tinklinis
 audeklas
 Tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip
 100 mm. Akys turi būti kvadratinės, t. y. visos keturios
 tinklinio audeklo gabalo pusės yra sudarytos iš susikertančių
 ištisinių kraštinių.
 Tinklinio audeklo gabalas pritaisomas taip,
 kad akių kraštinės būtų lygiagrečios ir statmenos
 išilginei tralo maišo ašiai.
 Tinklinis audeklas megztas iš viengijo
 siūlo. Siūlas, iš kurio mezgamas tinklinis audeklas, turi būti ne
 storesnis kaip 4 mm.
 5. Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas
 rombinių akių tinkliniame audekle
 Prie tinklinio audeklo gabalo keturių
 kraštų leidžiama pritvirtinti sumegztų akių eilę. Šių
 sumegztų akių eilės plotis turi būti ne didesnis kaip 12 mm.
 Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis toks
 pat, kaip prie ištempto tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto
 primegztų praskėstų rombinių akių ilgis.
 Rombinių akių skaičius
 viršutiniame gabale, pritvirtintame prie mažiausios tinklinio audeklo gabalo
 dalies (t. y. 1 m ilgio dalyje, kuri statmena išilginei tralo maišo ašiai),
 yra ne mažesnis kaip visų rombinių akių, pritvirtintų prie
 išilginės tinklinio audeklo gabalo dalies, skaičius, padalytas iš
 0,7.
 6. Toliau pateikiamas tinklinio audeklo
 gabalo įtaisymo trale brėžinys.
 XIVc PRIEDAS
 ŽVEJOJANT ILGESNIAIS KAIP
 15 M LAIVAIS TAIKOMI TINKLINIO AUDEKLO KVADRATINĖMIS AKIMIS GABALO
 REIKALAVIMAI
 1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis
 akimis viršutinio gabalo reikalavimai
 Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė
 tinklinio audeklo dalis. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo.
 Akys yra kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo
 pusės sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių.
 Akių dydis – 120 mm arba daugiau. Tinklinio audeklo gabalas ne
 trumpesnis kaip 3 m, išskyrus atvejus, kai gabalas įtaisytas į
 tinklus, kuriuos velka mažesnės kaip 112 kilovatų galios variklius
 turintys laivai; šiuo atveju tinklinio audeklo gabalas turi būti ne
 trumpesnis kaip 2 m.
 2. Tinklinio audeklo gabalo vieta
 Tinklinio audeklo gabalas įtaisomas
 į tralo maišo viršutinį tinklinio audeklo gabalą. Tinklinio
 audeklo gabalo galinis kraštas nuo tralo maišo lyno turi būti ne didesniu kaip
 12 m atstumu, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3440/84[18] 8 straipsnyje.
 3. Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas
 rombinių akių tinkliniame audekle
 Tarp tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto
 ir gretimos sumegztų akių eilės yra ne daugiau kaip dvi
 praskėstos rombinės akys. Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis
 toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų
 praskėstų rombinių akių ilgis. Tralo maišo viršutinio
 tinklinio audinio gabalo rombinės akys ir trumpiausia tinklinio audeklo
 gabalo kraštinė jungiama santykiu trys rombinės akys ir viena kvadratinė
 akis 80 mm tralo maišo atkarpoje arba dvi rombinės akys ir viena
 kvadratinė akis 120 mm tralo maišo atkarpoje, išskyrus tinklinio
 audeklo gabalo kraštinius strypelius abiejose pusėse.
 XIVd PRIEDAS
 ŽVEJOJANT TRUMPESNIAIS KAIP
 15 M LAIVAIS TAIKOMI TINKLINIO AUDEKLO KVADRATINĖMIS AKIMIS GABALO
 REIKALAVIMAI
 1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis
 akimis viršutinio gabalo reikalavimai
 Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė
 tinklinio audeklo dalis. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo.
 Akys yra kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo
 pusės sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių.
 Akių dydis – 110 mm arba daugiau. Tinklinio audeklo gabalas ne trumpesnis kaip
 3 m, išskyrus atvejus, kai gabalas įtaisytas į tinklus, kuriuos
 velka mažesnės kaip 112 kilovatų galios variklius turintys laivai;
 šiuo atveju tinklinio audeklo gabalas turi būti ne trumpesnis kaip 2 m.
 2. Tinklinio audeklo gabalo vieta
 Tinklinio audeklo gabalas įtaisomas
 į tralo maišo viršutinį tinklinio audeklo gabalą. Tinklinio
 audeklo gabalo galinis kraštas nuo tralo maišo lyno turi būti ne didesniu kaip
 12 m atstumu, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3440/84 8
 straipsnyje.
 3. Tinklinio audeklo gabalo
 įtaisymas rombinių akių tinkliniame audekle
 Tarp tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto
 ir gretimos sumegztų akių eilės yra ne daugiau kaip dvi
 praskėstos rombinės akys. Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis
 toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų
 praskėstų rombinių akių ilgis. Tralo maišo viršutinio
 tinklinio audinio gabalo rombinės akys ir trumpiausia tinklinio audeklo
 gabalo kraštinė jungiama santykiu dvi rombinės akys ir viena
 kvadratinė akis, išskyrus lango kraštinius strypelius abiejose
 pusėse.“
 2 straipsnis
 Reglamento (EB) Nr. 1288/2009 panaikinimas
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009
 panaikinamas.
 3 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja
 dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Šis
 reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
 narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 [1] COM(2008) 324.
 [2] OL L 125, 1998 4 27, p. 1.
 [3] OL L 22, 2009 1 26, p. 1.
 [4] OL L 347, 2009 12 24, p. 6.
 [5] 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentas (ES) Nr. 579/2011, kuriuo iš dalies keičiamas
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės
 išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų
 gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009
 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo
 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui (OL
 L 165, 2011 6 24, p. 1).
 [6] 1992 m. gegužės 21 d.
 Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir
 laukinės faunos bei floros apsaugos, OL L 206, 1992 7 22, p. 7.
 [7] SEC(2008) 1978.
 [8] OL L 55, 2008 2 28, p. 19.
 [9] OL L 347, 2009 12 24, p. 6.
 [10] OL L 125, 1998 4 27, p. 1.
 [11] OL L 22, 2009 1 26, p. 1.
 [12] OL L 343, 2009 12 22, p. 1.
 [13] OL L 351, 2002 12 28, p. 6.
 [14] OL L 348, 2010 12 31, p. 17.
 [15] OL L 41, 2002 2 13, p. 1.
 [16] OL L 351, 2002 12 28, p. 6.
 [17] OL L 77, 2002 3 20, p. 8.
 [18] OL L 318, 1984 12 7, p. 23.