text:
 |
 52013PC0174
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění z lodí a znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. CÍL
 NÁVRHU
 Evropská agentura pro námořní
 bezpečnost (dále jen „agentura“ nebo „EMSA“), která byla zřízena v
 roce 2002[1],
 byla v roce 2004 pověřena úkoly v oblasti zasahování při
 znečištění moří[2].
 Tyto úkoly jsou dlouhodobé povahy, a aby je agentura mohla plnit
 účinně a důsledně, potřebuje vhodné finanční
 záruky vycházející z víceletého závazku. Zákonodárce EU proto v roce 2006
 zavedl víceletý finanční rámec určený na činnost agentury v
 oblasti zasahování při znečištění z lodí v období 2007 až 2013[3]. Tento legislativní návrh
 usiluje o obnovení víceletého financování v období 2014 až 2020 v rámci nových
 finančních výhledů[4].
 2.
 Odůvodnění navrhovaného opatření
 2.1. Souvislosti
 Důvodem pro vytvoření agentury
 v roce 2002 byla rozsáhlá námořní havárie ropného tankeru ERIKA v
 prosinci 1999, při níž došlo k rozsáhlému úniku ropy. Po úniku ropy
 při nehodě ropného tankeru PRESTIGE v listopadu 2002 byla agentura
 pověřena zvláštními úkoly a povinnostmi v oblasti zasahování
 při znečištění z lodí. V říjnu 2004 přijala
 agentura akční plán připravenosti na znečištění ropou a
 odstraňování jeho následků (dále jen „akční plán“). V
 červnu 2007 byl přijat druhý akční plán připravenosti na
 znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a
 odstraňování jeho následků (Action Plan for Hazardous and Noxious
 Substances Pollution Preparedness and Response, dále jen „akční plán HNS“)[5]. Správní rada agentury EMSA
 aktualizuje oba akční plány v rámci každoročních pracovních
 programů agentury.
 V březnu 2010 schválila správní rada
 pětiletou strategii[6]
 obsahující dvě témata, jež jsou relevantní pro zásahy při
 znečištění z lodí: téma 8 rozvíjí úlohu agentury EMSA s ohledem
 na nedovolené vypouštění škodlivých látek z lodí (otázky prosazování
 právních předpisů, další posílení systému CleanSeaNet
 začleněním informací o poloze lodí). Téma 12 se týká
 připravenosti na znečištění moří a zasahování při
 něm.
 V říjnu 2010 navrhla Komise
 změnu nařízení o agentuře EMSA, která mimo jiné stanoví výslovné
 rozšíření činností souvisejících se zasahováním při
 znečištění na nehody způsobené zařízeními pro
 podmořskou těžbu ropy a plynu[7].
 V daném návrhu se rovněž navrhuje rozšířit pomoc ze strany
 agentury EMSA na země sousedící s EU, včetně činností
 souvisejících se zasahováním při znečištění moří. V dubnu
 2012 dosáhly Evropský parlament a Rada dohody ohledně návrhu a
 nařízení přijaté v lednu 2013[8]
 potvrzuje výše zmíněná ustanovení.
 2.2. Současné úkoly agentury EMSA v
 oblasti zasahování při znečištění moří
 V souladu s nařízením č. 2038/2006 a
 směrnicí 2005/35/ES o znečištění z lodí[9] má agentura v oblasti
 zasahování při znečištění z lodí tyto tři hlavní úkoly:
 a) Operační podpora členským
 státům
 Agentura nabízí síť pohotovostních
 plavidel pro zásah v případě úniku ropy, určených k doplnění
 zásahové kapacity členských států postižených únikem. Poskytuje také
 satelitní službu pro odhalování a monitorování úniků ropy nazvanou
 „CleanSeaNet“ a informace o chemických únicích prostřednictvím
 sítě „MAR-ICE“. Postižené pobřežní státy mohou v případě
 úniku ropy požádat o zásah pohotovostních plavidel prostřednictvím
 mechanismu civilní ochrany Společenství[10].
 Díky pravidelné účasti členských států na vnitrostátních a regionálních
 cvičeních je zajištěna bezproblémová integrace s jejich
 mechanismy zásahu.
 b) Spolupráce a koordinace
 Agentura udržuje styky s odborníky pro zásah v
 případě znečištění z členských států, jakož i se
 stávajícími regionálními dohodami a s Mezinárodní námořní organizací
 (IMO).
 c) Informace
 Agentura shromažďuje, analyzuje a
 rozšiřuje informace o osvědčených postupech, technikách a
 inovacích v oblasti zasahování při znečištění moří.
 Shrnutí konkrétních výsledků (2007 – září 2012)
 Níže jsou uvedeny klíčové služby, jež agentura EMSA poskytuje v oblasti připravenosti na znečištění moří a zasahování při něm, a související konkrétní výsledky, kterých bylo možné využít díky stávajícímu víceletému finančnímu rámci.
 Síť pohotovostních plavidel pro zásah v případě úniku ropy:
 V současné době je v platnosti 16 smluv, které upravují všechny regionální mořské oblasti okolo Evropské unie. Do 24 hodin lze souběžně mobilizovat 18 plavidel, jejichž průměrná skladovací kapacita odstraněné ropy je přibližně 3500 m3. || Od roku 2007 se plavidla agentury EMSA zúčastnila 36 mezinárodních (přeshraničních) operačních cvičení. Účast na cvičeních usnadňuje integraci služeb agentury EMSA do mechanismů zásahu v členských státech.
 CleanSeaNet
 Od dubna 2007, kdy byla zavedena služba družicového snímkování, bylo dodáno více než 12000 družicových snímků, což v průměru představuje více než 2000 snímků ročně. || Bylo monitorováno přes miliardu km2. || Členské státy potvrdily, že díky dohledu „na místě“ bylo ročně zjištěno přibližně 200 případů nezákonného vypouštění škodlivých látek.
 Zasahování v případě nežádoucích příhod
 Od roku 2007 poskytla agentura EMSA v 25 případech nežádoucích příhod své služby při zasahování při znečištění moří. Podpora poskytnutá při mimořádných událostech postiženým pobřežním státům zahrnovala: plavidla pro zásahy, družicové snímky, aktivaci sítě MAR-ICE a odborné konzultace na místě. || Podpora poskytnutá při mimořádných událostech zahrnuje 4 případy mobilizace zásahových plavidel v Evropě. || Podpora poskytnutá při mimořádných událostech zahrnuje 1 případ poskytnutí vybavení Spojeným státům americkým při ropné katastrofě na plošině Deepwater Horizon.
 Osvědčené postupy: rozvoj a propagace
 Agentura EMSA uspořádala 20 odborných seminářů a setkání odborníků. (Do tohoto počtu nejsou započítána pravidelná školení pro odpovědné úředníky členských států týkající se systému CleanSeaNet a/nebo jednání s provozovateli plavidel zapojenými do této sítě.) || Bylo zveřejněno 7 inventářů ohledně různých aspektů politik, které členské státy vypracovaly v oblasti připravenosti na znečištění a zasahování při něm. || Zavedení programu výměny státních zaměstnanců „EMPOLLEX“, který od svého zahájení v červnu 2008 umožnil výměnu 21 odborníků z členských států. || Vyvinutí nástroje pro rozhodování při zásahu, uplatňovaný v případě používání dispersantů během nežádoucích příhod. V případě potřeby koordinace specifických studií (např. studie o vypouštěcích zařízeních, studie o bezpečné platformě: vypracování požadavků, která musí plavidla splňovat při provozu v nebezpečném prostředí)
 2.3. Budoucí úkoly
 Jak je uvedeno výše, byla agentura EMSA poté,
 co v lednu 2013 vstoupily v platnost změny zřizovacího
 nařízení, pověřena těmito novými úkoly v oblasti zasahování
 při znečištění:
 a) činnosti, které agentura EMSA
 v současnosti provádí v oblasti zásahů při
 „znečištění loděmi“, budou zahrnovat rovněž zásahy při
 „znečištění moře způsobeném zařízeními na těžbu
 ropy a zemního plynu“,
 b) stávající síť CleanSeaNet provozovaná
 agenturou EMSA bude rovněž kontrolovat „rozsah a ekologický dopad
 znečištění moří ropou způsobeného zařízeními pro
 těžbu ropy nebo plynu“,
 c) stávající zeměpisná působnost
 (členské státy a přistupující země) se rozšiřuje i na
 „všechny evropské sousední partnerské země a země, které se
 účastní Pařížského memoranda o porozumění o státní
 přístavní inspekci“. Plavidla agentury EMSA tak mohou být použita na celém
 území regionálních mořských oblastí Unie.
 Komise navrhuje, aby vyčleněná
 částka byla použita pouze na první dva nové úkoly, přičemž by
 prostředky měly být vyčleněny nejprve na zahájení
 těchto nových úkolů, aniž by byly dotčeny úkoly stávající. Třetí
 nový úkol by byl financován ze stávajících programů EU pro země, na
 něž se vztahuje politika rozšíření a evropská politika sousedství
 (program SAFEMED pro Středozemní moře a programy prováděné v
 rámci iniciativy TRACECA v případě Černého moře). Z
 hlediska řízení programu a z hlediska rozpočtu se považuje za
 vhodnější financovat tento nový úkol ve stávajícím rámci podpory
 poskytované EU těmto zemím.
 2.4. Hodnocení současných
 činností, které agentura EMSA provádí v oblasti zasahování při
 znečištění
 V souladu s nařízením č. 1406/2002
 předložila agentura zprávy o finančním plnění akčních
 plánů do 31. ledna každého roku až do roku 2012. Tyto zprávy jsou k
 dispozici na internetových stránkách agentury. Od roku 2013 bude podávání zpráv
 začleněno do výroční zprávy o činnosti agentury.
 Vedle toho předložila Komise v
 květnu 2011 zprávu o provádění nařízení (ES) č. 2038/2006[11]. Podkladem pro tuto zprávu je
 komplexní příspěvek vypracovaný agenturou EMSA, který stvrdila její
 správní rada, včetně konzultace se zúčastněnými stranami a podrobných
 scénářů[12].
 Na činnost agentury dohlíží správní rada agentury EMSA (zejména
 schvalováním pracovního programu, rozpočtu a výroční zprávy),
 Účetní dvůr a rozpočtový orgán udělením absolutoria.
 Z těchto hodnocení lze vyvodit dva hlavní
 závěry:
 1) rozpočet určený na zasahování
 při znečištění je přiměřený a
 2) financovaná opatření jsou
 nákladově efektivní, mají přidanou hodnotu a jsou vhodně
 řízena.
 2.5. Hodnocení ex ante
 navrhovaných činností
 Bylo provedeno hodnocení ex ante, které
 je připojeno k tomuto návrhu (dokument SEK(2013) xxx). Hodnocení potvrzuje
 užitečnost a účinnost víceletého finančního rámce a stanoví
 částku, která má být vyčleněna.
 3. Právní
 stránka návrhu
 3.1. Právní základ
 Právním základem návrhu je čl. 100 odst.
 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, který byl použit jako právní základ pro
 nařízení č. 2038/2006 v rámci předchozí verze smlouvy.
 3.2. Zásady subsidiarity a
 proporcionality
 Zásady subsidiarity a proporcionality jsou
 plně dodrženy, neboť činnost agentury představuje evropský
 prvek diferencovaného systému zasahování při znečištění z lodí a
 zařízení na moři. Většinu svých činností provádí agentura
 na základě žádostí z postižených pobřežních států. Úzkou
 koordinaci na regionální úrovni dokládá i skutečnost, že EU je smluvní
 stranou těchto regionálních organizací:
 ·
 Úmluva o ochraně mořského prostředí
 oblasti Baltského moře (Helsinská úmluva revidovaná v roce 1992);
 ·
 Úmluva o ochraně Středozemního moře
 před znečišťováním (Barcelonská úmluva) a četné
 protokoly této smlouvy;
 ·
 Dohoda o spolupráci při boji proti
 znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami
 (Bonnská dohoda);
 ·
 Úmluva o ochraně mořského prostředí
 severovýchodního Atlantiku (úmluva OSPAR);
 ·
 Dohoda o spolupráci při ochraně
 pobřeží a vod severovýchodního Atlantiku před znečišťováním
 (Lisabonská dohoda), spolu s jejím dodatkovým protokolem, který zatím
 nevstoupil v platnost.
 Unie rovněž vyjednává přistoupení k
 Úmluvě o ochraně Černého moře před
 znečištěním (Bukurešťské úmluvě).
 3.3. Volba nástroje
 Nařízení je nejvhodnějším právním
 nástrojem k zavedení víceletého finančního rámce. Tento nástroj byl zvolen
 již v roce 2006.
 4. Rozpočtové
 důsledky
 S ohledem na výše uvedené Komise navrhuje
 opětné stanovení víceletého finančního rámce na období od 1. ledna
 2014 do 31. prosince 2020, který by byl začleněn do rozpočtu
 Unie a shodoval by se s novým víceletým finančním rámcem. V souladu
 s balíčkem předloženým Komisí v červnu 2011 („Rozpočet
 – Evropa 2020“) a v souladu se současnou praxí by měla být
 částka pocházet z okruhu 1 „Inteligentní růst podporující
 začlenění“. Komise tedy navrhuje vyčlenit pro uvedené období
 částku 160,5 milionů EUR. Další podrobnosti jsou uvedeny v
 přiloženém legislativním finančním výkazu a hodnocení ex ante.
 Roční částky by měly být schvalovány rozpočtovým orgánem v
 souladu s rozpočtovým postupem.
 5. Obsah
 návrhu
 Návrh vychází ze struktury nařízení
 č. 2038/2006, přičemž zahrnuje i nezbytné úpravy. Tvoří ho
 těchto 8 článků:
 ·
 Článek 1: Cíl
 ·
 Článek 2: Definice
 ·
 Článek 3: Oblast působnosti
 ·
 Článek 4: Financování z prostředků
 Unie
 ·
 Článek 5: Sledování stávajících kapacit
 ·
 Článek 6: Ochrana finančních zájmů
 Unie
 ·
 Článek 7: Hodnocení v polovině období
 ·
 Článek 8: Vstup v platnost
 2013/0092 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o víceletém financování činnosti
 Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování
 při znečištění z lodí a znečištění moří
 způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu vnitrostátním
 parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[13],
 s ohledem na stanovisko Výboru
 regionů[14],
 v souladu s řádným
 legislativním postupem[15],
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Nařízením Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002[16] byla zřízena Evropská
 agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem
 zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní
 bezpečnosti a prevence znečištění z lodí.
 (2) Po haváriích v evropských
 vodách, zejména havárii ropných tankerů „Erika“ a „Prestige“,
 pověřilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 724/2004 ze dne 31. března 2004[17],
 kterým se změnilo nařízení (ES) č. 1406/2002, agenturu úkoly v oblasti
 prevence znečištění z lodí a zasahování při něm.
 (3) Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 ze dne 15. ledna 2013[18], kterým se mění
 nařízení (ES) č. 1406/2002, pověřilo agenturu úkoly
 týkajícími se zasahování při znečištění moří
 způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu a rozšířilo
 služby poskytované agenturou i na země, na které se vztahuje politika
 rozšíření a evropská politika sousedství.
 (4) Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006[19] zavedlo víceleté financování
 činností Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti
 zasahování při znečištění z lodí, jehož platnost končí dnem
 31. prosince 2013.
 (5) Za účelem provádění
 úkolů týkajících se prevence znečištění z lodí a zasahování
 při něm přijala správní rada agentury dne 22. října
 2004 akční plán týkající se připravenosti na znečištění
 ropou a zasahování při něm, jenž stanoví činnosti agentury
 v oblasti zasahování při znečištění ropou a jehož cílem je
 optimální využití finančních zdrojů, které má agentura
 k dispozici. Dne 12. června 2007 přijala správní rada akční
 plán připravenosti na znečištění nebezpečnými a škodlivými
 látkami a odstraňování jeho následků. V souladu s článkem 15
 nařízení č. 1406/2002 jsou oba akční plány každoročně
 aktualizovány prostřednictvím ročního pracovního programu agentury.
 (6) Činnost agentury v
 oblasti zasahování při znečištění, jak ji vymezuje akční
 plán, zahrnuje činnosti související s informacemi, spoluprací a
 koordinací, a především s operační pomocí postiženým
 státům, a to poskytnutím – na požádání – dalších zásahových plavidel pro
 boj se znečištěním ropou nebo s jinými formami znečištění,
 například se znečištěním nebezpečnými a škodlivými látkami.
 Agentura by měla věnovat zvláštní pozornost těm oblastem, které
 byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala
 pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
 (7) Činnosti agentury v této
 oblasti by neměly pobřežní státy zbavit jejich povinnosti mít
 příslušné funkční mechanismy pro zasahování při
 znečištění a měly by dodržovat stávající ujednání o spolupráci,
 která stanoví vzájemnou pomoc v případě nežádoucích příhod
 znečištění moře. Unie vstoupila do různých regionálních
 organizací a chystá se přistoupit do dalších regionálních organizací.
 (8) Činnost agentury by
 měla být koordinována s činnostmi dvoustranných a regionálních
 dohod, ke kterým Unie přistoupila. V případě
 znečištění moře v důsledku nežádoucí příhody by
 agentura měla pomoci postiženému státu (postiženým státům), do jehož
 pravomoci provádění sanačních činností spadá.
 (9) Agentura by měla hrát
 aktivní úlohu v udržování a dalším rozvoji služby družicového snímkování pro
 účely dohledu, včasného odhalení znečištění a identifikace
 lodí nebo zařízení pro těžbu ropy a plynu, které jsou za něj
 odpovědné. Tento systém by měl zlepšit dostupnost údajů a
 účinnost zásahů při znečištění.
 (10) Dodatečné prostředky
 poskytované agenturou postiženým státům by měly být dány k dispozici
 prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Společenství
 vytvořeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom ze dne 8. listopadu 2007[20].
 (11) Aby bylo zajištěno
 důkladné provádění, měla by agentura mít k dispozici
 funkční a nákladově efektivní systém pro financování zejména své
 operační pomoci členským státům.
 (12) Je proto třeba poskytnout
 finanční záruky pro financování úkolů svěřených
 agentuře v oblasti zasahování při znečištění a
 souvisejících akcí, které by vycházely z víceletého závazku. Výše
 ročních příspěvků Unie by měla být stanovena
 rozpočtovým orgánem v souladu s ročním rozpočtovým procesem.
 (13) Částky, které je
 třeba vyčlenit na financování zásahů při
 znečištění, by se v souladu s novým víceletým finančním
 rámcem měly vztahovat na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Je
 tedy třeba poskytnout finanční prostředky na stejné období.
 (14) Podpora, kterou agentura
 poskytuje zemím, na něž se vztahuje politika rozšíření a evropská
 politika sousedství, by měla být financována ze stávajících programů
 Unie pro tyto země, nelze ji tedy považovat za součást tohoto
 víceletého finančního rámce.
 (15) K zajištění optimálního
 rozdělení finančních závazků a ke zohlednění veškerých
 změn týkajících se zásahů proti znečištění z lodí je
 nezbytné zajistit trvalé sledování konkrétních potřeb zásahů tak, aby
 bylo možné roční finanční závazky těmto potřebám
 přizpůsobit.
 (16) V souladu s nařízením
 (EU) č. 100/2013, kterým se mění nařízení č. 1406/2002 by
 agentura měla ve své výroční zprávě podat zprávu o
 finančním plnění víceletého rámce,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Předmět
 Tímto nařízením se stanoví podrobná
 pravidla pro finanční příspěvky Unie do rozpočtu Evropské
 agentury pro námořní bezpečnost za účelem provádění
 úkolů, které jí byly svěřeny v oblasti zasahování při
 znečištění z lodí a ze zařízení pro podmořskou
 těžbu ropy a plynu, podle článků 1 a 2 nařízení (ES)
 č. 1406/2002.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se použijí
 tyto definice:
 a) „ropou“ se rozumí ropné látky v jakékoli
 podobě, včetně surové ropy, topného oleje, kalu, ropného odpadu
 a rafinovaných produktů, jak stanoví Mezinárodní úmluva o pohotovosti a spolupráci
 při ropném znečištění a boji proti němu z roku 1990;
 b) „nebezpečnými a škodlivými látkami“ se
 rozumí všechny látky s výjimkou ropy, u kterých je, pokud se vyskytnou v
 mořském prostředí, pravděpodobnost, že budou představovat
 nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému
 životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití
 moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci
 při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku
 2000.
 Článek 3
 Oblast působnosti
 Agentuře se poskytne finanční
 příspěvek Unie uvedený v článku 1 na financování činností v oblasti
 zasahování při znečištění z lodí a znečištění
 moří způsobeném zařízeními pro podmořskou těžbu ropy a
 plynu, které jsou uvedeny v jejích akčních plánech připravenosti na
 znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a odstraňování
 jeho následků, zejména ty činnosti, které se týkají:
 a) informací, zejména shromažďování,
 analýzy a šíření osvědčených postupů, technik a inovací,
 jako jsou nástroje na sledování vyprazdňování nádrží lodí a nástroje pro
 monitorování mořských těžebních plošin v souvislosti s
 provozními a náhodnými úniky škodlivých látek;
 b) spolupráce a koordinace a poskytování
 technické a vědecké pomoci členským státům a Komisi v rámci
 příslušných činností mechanismu civilní ochrany EU, Mezinárodní
 námořní organizace a příslušných regionálních dohod;
 c) operační pomoci a podpory poskytované
 na vyžádání, včetně dodatečných prostředků, jako jsou
 např. pohotovostní plavidla na odstraňování znečištění,
 družicové snímkování a zařízení, zásahy při znečištění
 prováděné postiženými státy v případě havarijního nebo úmyslného
 znečištění z lodí nebo znečištění moří
 způsobeného zařízeními pro podmořskou těžbu ropy a plynu.
 Článek 4
 Financování z prostředků Unie
 Finanční krytí na provádění
 úkolů uvedených v článku 3 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince
 2020 činí 160 500 000 EUR vyjádřeno v běžných cenách.
 Roční položky určí rozpočtový
 orgán v mezích finančního rámce. V této souvislosti musí být zaručeno
 nezbytné financování operační pomoci členským státům podle
 čl. 3 písm. c).
 Článek 5
 Sledování stávajících kapacit
 Pro účely stanovení požadavků na
 poskytování operační pomoci agenturou, jako např. dodatečných
 plavidel na odstraňování znečištění, bude agentura
 pravidelně vypracovávat seznam veřejných a případně
 soukromých mechanismů pro zásahy při znečištění a souvisejících
 kapacit pro zásahy v jednotlivých regionech Unie.
 Členské státy poskytnou agentuře
 informace nezbytné pro vypracování tohoto seznamu.
 Správní rada agentury tento seznam zohlední
 předtím, než v rámci ročních pracovních programů rozhodne o
 činnostech agentury v oblasti zásahů při
 znečištění.
 Článek 6
 Ochrana finančních zájmů Unie
 1. Komise i agentura zajistí, aby při
 provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly
 finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím opatření
 zabraňujících podvodům, korupci a jakémukoli dalšímu protiprávnímu
 jednání, a to účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně
 vyplacených částek a v případě zjištění
 nesrovnalostí i účinnými, přiměřenými a odrazujícími
 sankcemi v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[21] a (Euratom, ES) č.
 2185/96[22]
 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[23].
 2. U činností Unie financovaných podle
 tohoto nařízení se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1
 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli
 porušení právního předpisu Unie nebo jakékoli nesplnění smluvní povinnosti
 vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu,
 v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu
 neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo
 rozpočty jí spravované.
 3. Komise a agentura v rámci svých oblastí
 působnosti zajistí, aby při financování činností Unie v rámci
 tohoto nařízení bylo v poměru k nákladům dosaženo nejlepší
 hodnoty.
 Článek 7
 Hodnocení v polovině období
 Do 31. prosince 2017 předloží Komise
 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení
 vypracovanou na základě údajů poskytnutých agenturou. Zpráva, jejímž
 vypracováním není dotčena úloha správní rady agentury, uvede výsledky
 použití příspěvku Unie uvedeného v článku 4, pokud jde o
 finanční závazky a výdaje v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince
 2016.
 Na základě této zprávy může Komise
 případně navrhnout změny tohoto nařízení, zejména s cílem
 zohlednit vědecký pokrok v oblasti boje proti znečištění z lodí
 a znečištění moří způsobenému zařízeními pro
 těžbu ropy a plynu, zejména znečištění ropou nebo
 nebezpečnými a škodlivými látkami.
 Článek 8
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
 členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 [...] [...]
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO
 NÁVRHY
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) o víceletém financování
 činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti
 zasahování při znečištění z lodí a znečištění
 moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy a plynu
 1.2. Příslušné oblasti
 politik podle členění ABM/ABB[24]
 06:
 Energetika a doprava
 0602:
 Vnitrozemská, letecká a námořní dopravní politika
 060202:
 Evropská agentura pro námořní bezpečnost
 06020203:
 Evropská agentura pro námořní bezpečnost – Opatření proti
 znečištění
 Provádění
 ustanovení týkajících se zasahování při znečištění z lodí a
 znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu
 ropy a plynu
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 x Návrh/podnět
 se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[25]
 ̈ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Cíle/přidaná
 hodnota EU v souladu se strategií Evropa 2020:
 Agentura
 přispívá k bezpečné a udržitelné námořní dopravě v
 zájmu hospodářství a občanů EU. Je to plně v souladu
 se třemi prioritami strategie Evropa 2020:
 –
 Inteligentní růst: rozvoj hospodářství založený na znalostech a
 inovacích. Agentura přispívá k rozvoji co nejvyšších technických
 norem pro plavidla a podporuje tím znalosti a inovace.
 –
 Udržitelný růst: podpora konkurenceschopnější a ekologičtější
 ekonomiky méně náročné na zdroje. Agentura přispívá
 k zabránění znečistění z lodí a reakci na
 znečištění moře v různých oblastech. Lodní doprava
 přispěje k cílům stěžejní iniciativy „Evropa
 účinněji využívající zdroje“. Agentura bude hrát úlohu
 v odvětvovém plnění.
 –
 Růst podporující začlenění: podpora ekonomiky s vysokou
 zaměstnaností, jež se bude vyznačovat sociální a územní soudržností.
 Pokud jde o ostrovy a nejvzdálenější regiony, námořní doprava je
 důležitý prvek pro zajištění územní soudržnosti a integrace do EU.
 Agentura přispívá k zajištění bezpečné a udržitelné
 námořní dopravy EU.
 1.4.2. Specifické cíle a
 příslušné aktivity ABM/ABB
 Rozpočtová oblast 06 02, specifický cíl č. 3 Zvýšení bezpečnosti dopravy
 Dotčené aktivity ABM/ABB 06020302 Evropská
 agentura pro námořní bezpečnost
 1.4.3. Očekávané výsledky a
 dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Poskytnout
 v rámci víceleté perspektivy finanční záruku na činnosti agentury v
 oblasti zasahování při znečištění
 1.4.4. Ukazatele výsledků a
 dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno sledovat uskutečňování
 návrhu/podnětu.
 EMSA
 zavedla ukazatele výkonnosti, které jsou zveřejněny v jejích
 ročních pracovních programech. Trvale je sleduje správní rada. Výroční
 zprávy agentury jsou hlavním nástrojem pro sledování.
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Umožnit
 agentuře EMSA uzavírat víceleté smlouvy a provádět nezbytné plánování
 rozpočtu.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze
 zapojení EU
 Zapojení
 EU je stanoveno v nařízení č. 1406/2002, kterým se zřizuje
 agentura EMSA, ve znění pozdějších předpisů; tento návrh
 zajistí přidanou hodnotu tím, že umožní lepší plánování a využívání
 finančních prostředků EU.
 1.5.3. Závěry vyvozené z
 podobných zkušeností v minulosti
 Zvláštní
 vyhodnocení provedené agenturou EMSA v roce 2008 a také obecné hodnocení
 agentur EU v roce 2009 prokázalo přidanou hodnotu, kterou agentura
 poskytuje.
 Komise
 předložila v květnu 2011 svou zprávu v polovině období (dokument
 KOM(2011)286), jak stanoví článek 8 nařízení č. 2038/2006.
 Útvar
 interního auditu Komise (IAS) provedl v roce 2009 zvláštní audit týkající se
 sítě pohotovostních plavidel pro zásah v případě úniku ropy.
 1.5.4. Provázanost a možná
 součinnost s dalšími finančními nástroji
 Návrh
 je v souladu s politikou EU v oblasti námořní bezpečnosti a
 právními předpisy EU, zejména s nařízením č. 100/2013, kterým se
 zřizuje agentura EMSA a reviduje mandát agentury (viz KOM(2010)611). Návrh
 navazuje na nařízení č. 2038/2006, jehož platnost skončí koncem
 roku 2013.
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 x Časově omezený návrh/podnět
 –
 x Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince
 2020
 –
 x Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020 (plus neprovedené
 platby)
 o Časově neomezený návrh/podnět
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[26]
 ̈ Přímé centralizované řízení Komisí
 x Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
 svěřeny:
 –
 ̈ výkonným agenturám
 –
 x subjektům zřízeným Společenstvími[27]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 Všechny
 agentury EU pracují na základě přísného monitorovacího systému za
 účasti útvaru vnitřního auditu, útvaru vnitřního auditu Komise,
 správní rady, Komise, Účetního dvora a rozpočtového orgánu.
 Tento systém stanovený v nařízení, kterým se zřizuje agentura
 EMSA, se bude uplatňovat i nadále.
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná rizika
 Žádná
 2.2.2. Předpokládané metody
 kontroly
 Nepoužije
 se
 2.3. Opatření k zamezení
 podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Opatření
 proti podvodům podle článku 20 nařízení, kterým se zřizuje
 agentura EMSA, se budou uplatňovat i nadále. Vedle toho obsahuje návrh
 zvláštní článek o ochraně finančních zájmů Unie.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [Popis..........] || RP/NRP ([28]) || ze zemí ESVO[29] || z kandidátských zemí[30] || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1a || 06.02.03.02 [Příspěvek k hlavě III EMSA Opatření proti znečištění] || RP || ANO || NE || NE || NE
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa) v běžných cenách
 Okruh příštího víceletého finančního rámce: || 1 || Inteligentní růst podporující začlenění ||
 || GŘ: MOVE (DOPRAVA) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 ||  Operační prostředky || || || || || || || ||
 || Číslo rozpočtové linie 06.02.03.02 || Závazky || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Platby || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[31] || || || || || || || ||
 || Číslo rozpočtové linie: nepoužije se || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || CELKEM prostředky pro GŘ MOVE || Závazky || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Platby || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Platby || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  CELKEM prostředky správní povahy financované z rámce na specifické programy || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Platby || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: MOVE (DOPRAVA) ||
  Lidské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GŘ MOVE CELKEM || Prostředky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 Platby || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem Náklady
 Zvýšení bezpečnosti dopravy || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Síť zásahových plavidel[32] || Počet plavidel, která jsou k dispozici pro souběžnou mobilizaci || Přibližně 0,95 mil. EUR/plavidlo/rok || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445
 CleanSeaNet || Počet družicových snímků zpracovaných za rok || Přibližně 2.05 EUR na satelitní snímek || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705
 Spolupráce a koordinace / informace || Činnosti s členskými státy, včetně školení a studií || Nelze vyčíslit || Nepoužije se || 0,450 || Nepoužije se || 0,600 || Nepoužije se || 0,600 || Nepoužije se || 0,650 || Nepoužije se || 0,650 || Nepoužije se || 0,700 || Nepoužije se || 0,700 || Nepoužije se || 4,350
 NÁKLADY CELKEM || || 19,675 || || 20,600 || || 21,600 || || 22,800 || || 24,675 || || 25,050 || || 26,100 || || 160,500
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 x Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 o Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
 jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v
 oblasti lidských zdrojů
 –
 x Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 o Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 o Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
 rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou změnu,
 dotčené rozpočtové linie a odpovídající částky.
 Návrh se týká víceletého finančního rámce na období
 2014 až 2020.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[33].
 Upřesněte potřebu, dotčené
 rozpočtové okruhy a linie a odpovídající částky.
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
 podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Příspěvek ESVO od Norska a Islandu vypočtený na 2 % rozpočtu || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 – Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura
 pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1).
 [2] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 724/2004 ze dne 31. března 2004 (Úř. věst. L 129, 31.4.2004, s.
 1).
 [3] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006 o víceletém financování činnosti
 Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování
 při znečištění z lodí a o změně nařízení
 (ES) č. 1406/2002 (Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1. Viz
 rovněž oprava v Úř. věst. L 30, 3.2.2007, s. 12).
 [4] „Rozpočet – Evropa 2020“ KOM(2011)500 a
 KOM(2011)398, oba dokumenty ze dne 29. června 2011.
 [5] Oba akční plány jsou k dispozici na internetové
 stránce EMSA:
 http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html
 [6] Dokument je k dispozici na internetové stránce agentury
 EMSA:
 http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html
 [7] KOM(2010)611, 28.10.2010.
 [8] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 100/2013 ze dne 15. ledna 2013, kterým se mění nařízení (ES) č.
 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní
 bezpečnost.
 [9] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze
 dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení
 sankcí za protiprávní jednání (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11.).
 [10] Rozhodnutí Rady 2007/779/ES ze dne 8. listopadu 2007 o
 vytvoření mechanizmu civilní ochrany Společenství (Úř.
 věst. L 314, 1.12.2007, s. 9).
 [11] KOM(2011)286, 23.5.2011.
 [12] Příspěvek agentury EMSA je k dispozici na
 internetové adrese http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html
 [13] Úř. věst. C ..., ..., s. ....
 [14] Úř. věst. C ..., ..., s. ....
 [15] Úř. věst. C ..., ..., s. ....
 [16] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.
 [17] Úř. věst. L 129, 31.4.2004, s. 1.
 [18] Úř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 30.
 [19] Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1.
 [20] Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.
 [21] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
 [22] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 [23] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
 [24] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
 Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (Activity-Based Budgeting).
 [25] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
 finančního nařízení.
 [26] Podrobnosti o způsobech řízení a odkazy na
 finanční nařízení jsou uvedeny na internetové stránce Budgweb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [27] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
 [28] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [29] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [30] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země západního Balkánu.
 [31] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [32] Včetně částek pro cvičení na
 moři, jakož i částky ve výši 6,02 milionů EUR pro boj proti
 znečištění moře způsobenému zařízeními pro těžbu
 ropy a zemního plynu.
 [33] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.6.2014
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 183/52
 BESCHLUSS 2014/380/GASP DES RATES
 vom 23. Juni 2014
 zur Änderung des Beschlusses 2011/137/GASP über restriktive Maßnahmen angesichts der Lage in Libyen
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —
 gestützt auf den Vertrag über die Europäische Union, insbesondere auf Artikel 29,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Der Rat hat am 28. Februar 2011 den Beschluss 2011/137/GASP über restriktive Maßnahmen angesichts der Lage in Libyen (1) erlassen.
 (2)
 Der Sicherheitsrat der Vereinten Nationen (im Folgenden „Sicherheitsrat“) hat am 19. März 2014 die Resolution 2146 (2014) verabschiedet, mit der die Mitgliedstaaten der Vereinten Nationen ermächtigt werden, die Schiffe auf Hoher See, die von dem nach Ziffer 24 der Resolution 1970 (2011) des Sicherheitsrates eingesetzten Ausschuss (im Folgenden „Ausschuss“) benannt werden, zu überprüfen.
 (3)
 In der Resolution 2146 (2014) des Sicherheitsrates ist vorgesehen, dass der Flaggenstaat eines benannten Schiffes, sofern die Benennung durch den Ausschuss dies festgelegt hat, die erforderlichen Maßnahmen ergreift, um das Schiff anzuweisen, unerlaubt aus Libyen ausgeführtes Rohöl nicht zu laden, zu befördern oder zu entladen, wenn die Kontaktstelle der Regierung Libyens keine Anweisung dazu erteilt hat.
 (4)
 Darüber hinaus schreibt die Resolution 2146 (2014) des Sicherheitsrates vor, dass die Mitgliedstaaten der Vereinten Nationen, sofern die Benennung durch den Ausschuss dies festgelegt hat, die erforderlichen Maßnahmen ergreifen, um den benannten Schiffen das Einlaufen in ihre Häfen zu verweigern, sofern dieses Einlaufen nicht zum Zweck einer Überprüfung, in einem Notfall oder im Fall der Rückkehr nach Libyen erforderlich ist.
 (5)
 Ferner ist nach der Resolution 2146 (2014) des Sicherheitsrates, sofern die Benennung durch den Ausschuss dies festgelegt hat, die Bereitstellung von Bunkerdiensten, wie die Bereitstellung von Treibstoff oder Versorgungsgütern, oder anderen Wartungsdiensten für benannte Schiffe zu verbieten, sofern nicht die Bereitstellung dieser Dienste für humanitäre Zwecke erforderlich ist oder das Schiff nach Libyen zurückkehrt.
 (6)
 Schließlich sieht die Resolution 2146 (2014) des Sicherheitsrates vor, dass, sofern die Benennung durch den Ausschuss dies festgelegt hat, keine Finanztransaktionen in Bezug auf Rohöl aus Libyen, das sich an Bord von benannten Schiffen befindet, vorzunehmen sind.
 (7)
 Im Einklang mit dem Beschluss 2011/137/GASP hat der Rat die Liste der Personen und Organisationen in den Anhängen II und IV jenes Beschlusses vollständig überprüft.
 (8)
 Der Eintrag zu einer der Organisationen, die in der Liste der Personen und Organisationen in Anhang IV des Beschlusses 2011/137/GASP aufgeführt sind, sollte aktualisiert werden.
 (9)
 Es liegen keine Gründe mehr vor, zwei Organisationen auf der Liste der Personen und Organisationen in Anhang IV des Beschlusses 2011/137/GASP zu belassen.
 (10)
 Der Beschluss 2011/137/GASP sollte daher entsprechend geändert werden —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 Der Beschluss 2011/137/GASP wird wie folgt geändert:
 1.
 Folgende Artikel werden eingefügt:
 „Artikel 4b
 (1) Die Mitgliedstaaten können im Einklang mit den Ziffern 5 bis 9 der Resolution 2146 (2014) des Sicherheitsrates benannte Schiffe auf Hoher See überprüfen und alle den spezifischen Umständen angemessenen Maßnahmen unter voller Einhaltung des humanitären Völkerrechts und der internationalen Menschenrechtsnormen, soweit anwendbar, ergreifen, um solche Überprüfungen durchzuführen und das Schiff anzuweisen, geeignete Maßnahmen zu ergreifen, um das Rohöl mit Zustimmung der Regierung Libyens und in Abstimmung mit ihr nach Libyen zurückzuführen.
 (2) Die Mitgliedstaaten sollten sich vor der Durchführung einer Überprüfung nach Absatz 1 zuerst um die Zustimmung des Flaggenstaats des betreffenden Schiffes bemühen.
 (3) Jeder Mitgliedstaat, der eine Überprüfung nach Absatz 1 vornimmt, legt dem Ausschuss umgehend einen Bericht über die Überprüfung samt sachdienlichen Einzelheiten vor, einschließlich über die Bemühungen um die Zustimmung des Flaggenstaats des Schiffes.
 (4) Jeder Mitgliedstaat, der Überprüfungen nach Absatz 1 vornimmt, stellt sicher, dass diese Überprüfungen von Kriegsschiffen und von einem Staat gehörenden oder von ihm eingesetzten Schiffen durchgeführt werden, die im Staatsdienst ausschließlich für andere als Handelszwecke genutzt werden.
 (5) Absatz 1 berührt nicht die Rechte, Pflichten oder Verantwortlichkeiten der Mitgliedstaaten nach dem Völkerrecht, einschließlich der Rechte oder Pflichten nach dem Seerechtsübereinkommen der Vereinten Nationen, einschließlich des allgemeinen Grundsatzes der ausschließlichen Hoheitsgewalt eines Flaggenstaats über seine Schiffe auf Hoher See, in Bezug auf nicht benannte Schiffe und alle anderen Situationen als der in jenem Absatz genannten.
 (6) In Anhang V sind die Schiffe gemäß Absatz 1 aufgeführt, die vom Ausschuss im Einklang mit Ziffer 11 der Resolution 2146 (2014) des Sicherheitsrates benannt wurden.
 Artikel 4c
 (1) Ein Mitgliedstaat, der Flaggenstaat eines benannten Schiffes ist, weist, sofern die Benennung durch den Ausschuss dies festgelegt hat, das Schiff an, unerlaubt aus Libyen ausgeführtes Rohöl nicht zu laden, zu befördern oder zu entladen, wenn die in Nummer 3 der Resolution 2146 (2014) des Sicherheitsrates Kontaktstelle der Regierung Libyens keine Anweisung erteilt hat.
 (2) Die Mitgliedstaaten verweigern, sofern die Benennung durch den Ausschuss dies festgelegt hat, den benannten Schiffen das Einlaufen in ihre Häfen, es sei denn, dieser Zugang ist für eine Überprüfung erforderlich oder es liegt ein Notfall vor oder das Schiff kehrt nach Libyen zurück.
 (3) Die Bereitstellung von Bunkerdiensten, wie die Bereitstellung von Treibstoff oder Versorgungsgütern, oder anderen Wartungsdiensten für benannte Schiffe durch Staatsangehörige der Mitgliedstaaten oder von Hoheitsgebieten der Mitgliedstaaten aus ist, sofern die Benennung durch den Ausschuss dies festgelegt hat, verboten.
 (4) Absatz 3 gilt nicht, wenn die zuständige Behörde des betreffenden Mitgliedstaats feststellt, dass die Bereitstellung dieser Dienste für humanitäre Zwecke erforderlich ist oder das Schiff nach Libyen zurückkehrt. Der betreffende Mitgliedstaat notifiziert dem Ausschuss alle entsprechenden Genehmigungen.
 (5) Finanztransaktionen durch Staatsangehörige der Mitgliedstaaten oder von ihrer Hoheitsgewalt unterstehenden Organisationen oder von Hoheitsgebieten der Mitgliedstaaten aus in Bezug auf unerlaubt aus Libyen ausgeführtes Rohöl, das sich an Bord von benannten Schiffen befindet, sind, sofern die Benennung durch den Ausschuss dies festgelegt hat, verboten.
 (6) In Anhang V sind die Schiffe gemäß den Absätzen 1, 2, 3 und 5 aufgeführt, die vom Ausschuss im Einklang mit Ziffer 11 der Resolution 2146 (2014) des Sicherheitsrates benannt wurden.“
 2.
 Artikel 8 Absatz 1 erhält folgende Fassung:
 „(1) Der Rat ändert die Anhänge I, III und V entsprechend den Feststellungen des Ausschusses.“
 3.
 Folgender Artikel wird eingefügt:
 „Artikel 9b
 Wenn der Ausschuss ein Schiff gemäß Artikel 4b Absatz 1 und Artikel 4c Absätze 1, 2, 3 und 5 benennt, nimmt der Rat dieses Schiff in Anhang V auf.“
 Artikel 2
 Anhang I dieses Beschlusses wird dem Beschluss 2011/137/GASP als Anhang V angefügt.
 Artikel 3
 Anhang IV des Beschlusses 2011/137/GASP wird nach Maßgabe des Anhangs II des vorliegenden Beschlusses geändert.
 Artikel 4
 Dieser Beschluss tritt am Tag seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
 Geschehen zu Luxemburg am 23. Juni 2014.
 Im Namen des Rates
 Die Präsidentin
 C. ASHTON
 (1) ABl. L 58 vom 3.3.2011, S. 53.
 ANHANG I
 „ANHANG V
 LISTE DER SCHIFFE NACH ARTIKEL 4b ABSATZ 1 UND ARTIKEL 4c ABSÄTZE 1, 2, 3 UND 5
 ...“
 ANHANG II
 Anhang IV des Beschlusses 2011/137/GASP wird wie folgt geändert:
 1.
 Der Eintrag zu der Organisation „Capitana Seas Limited“ erhält folgende Fassung:
 Name
 Angaben zur Identifizierung
 Gründe
 Zeitpunkt der Aufnahme in die Liste
 „36.
 Capitana Seas Limited
 Organisation im Besitz von Saadi Qadhafi mit Sitz auf den BVI
 12.4.2011“
 2.
 Die Einträge zu den folgenden Organisationen werden gestrichen:
 —
 Libyan Holding Company for Development and Investment;
 —
 Dalia Advisory Limited (LIA sub).


type: caselaw

text:
17.6.2006
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 143/34
 Ricorso presentato il 27 aprile 2006 — MIP METRO/UAMI — MetroRED Telecom (MetroRED)
 (Causa T-124/06)
 (2006/C 143/67)
 Lingua processuale: l'inglese
 Parti
 Ricorrente: MIP METRO Group Intellectual Property GmbH & Co KG (Düsseldorf, Germania) (rappresentante: avv. R. Kaase)
 Convenuto: Ufficio per l'armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli)
 Controinteressato nel procedimento dinanzi alla commissione di ricorso: MetroRED Telecom Group Ltd (Hamilton, Bermuda)
 Conclusioni della ricorrente
 —
 Annullare la decisione della seconda commissione di ricorso 16 febbraio 2006, nella parte in cui respinge il ricorso, a causa della violazione dell'art. 8, n. 1, lett. b), del regolamento n. 40/94;
 —
 condannare il convenuto alle spese.
 Motivi e principali argomenti
 Richiedente il marchio comunitario: MetroRED Telecom Group Ltd.
 Marchio comunitario interessato: marchio figurativo «MetroRED» per servizi delle classi 35, 38 e 42 — domanda n. 2 189 512
 Titolare del marchio o del segno fatto valere nel procedimento di opposizione: la ricorrente
 Marchio o segno fatto valere: marchio nazionale figurativo «METRO» per beni e servizi delle classi 1-36 e 38-42
 Decisione della divisione di opposizione: parziale rigetto dell'opposizione
 Decisione della commissione di ricorso: parziale rigetto dell'impugnazione
 Motivi dedotti: violazione dell'art. 8, n. 1, lett. b), del regolamento del Consiglio n. 40/94 in quanto sussiste un rischio di confusione dato che il marchio «MetroRED» è dominato dall'elemento «Metro» che è identico al marchio di opposizione. Secondo la ricorrente, l'ulteriore elemento «RED» è privo di carattere distintivo è non sarà quindi preso in considerazione dal consumatore.


type: wikipedia

text:
The Castello Orsini di Nerola or Castello di Nerola is a medieval, Romanesque-style castle situated atop a hill above the town of Nerola in the Province of Rome, Italy. The address is on via Aldo Bigelli. It now functions as a hotel and conference center.
 History
 A castle at the site likely dates to the 10th century, but documentation places the castle in the hands of the Orsini family by 1235. In that century, the outline of the castle, with merlonated walls, a moat, and towers was built. Ultimately, the castle would be sold in 1728 to Cornelia Barberini and Giulio Cesare Colonna. It was used as shelter by the Garibaldini in the 1867 attack on Rome.
 References
 The monuments of Italy: a regional survey of art, architecture, by Michael Oppenheimer; 2002, page 240.
 Castles in Lazio
 Buildings and structures in the Metropolitan City of Rome Capital
 Buildings and structures completed in the 13th century


type: other

text:
Gerechtshof Den Haag oordeelt Wet verbod pelsdierhouderij rechtsgeldig - Hekkelman
 Terug BlogGerechtshof Den Haag oordeelt Wet verbod pelsdierhouderij rechtsgeldig
 Gerechtshof Den Haag oordeelt Wet verbod pelsdierhouderij rechtsgeldig
 Paul HerderPublicatiedatum: 11 november 2015
 Op 15 januari 2013 is de Wet verbod pelsdierhouderij in werking getreden. Deze wet verbiedt het houden en doden van pelsdieren. Verschillende pelsdierhouders en de Nederlandse Federatie van Edelpelsdierenhouders (NFE) hebben het wettelijk verbod bij de rechter bestreden. Op 21 mei 2014 stelde de rechtbank Den Haag de wet buiten werking omdat de Staat onrechtmatig handelde door afkondiging van de wettelijke regeling. Kort gezegd stelde de rechtbank dat de Staat de pelsdierhouders niet voldoende had gecompenseerd voor de schade die de pelsdierhouders door het verbod zouden ondervinden. In hoger beroep denkt het gerechtshof Den Haag daar volstrekt anders over.
 Buiten werking gesteld
 De pelsdierhouders voerden bij de rechtbank aan dat de wet voorziet in inmenging in het eigendomsrecht van de pelsdierhouders. De financiële compensatie die wordt geboden is volgens de pelsdierhouders onvoldoende om de inbreuk op het eigendomsrecht te rechtvaardigen. In dat licht is de inbreuk op het eigendom niet proportioneel. Het wettelijk verbod is om die reden onverbindend, aldus de pelsdierhouders. In de wet is een grondslag opgenomen voor flankerende maatregelen op grond waarvan compensatie kan worden geboden. Deze flankerende maatregelen moeten echter nog worden uitgewerkt. De rechtbank was daarom van oordeel dat niet vastgesteld kan worden of de flankerende maatregelen voldoende compensatie zouden bieden voor de inbreuk op het eigendomsrecht van de pelsdierhouders. De rechtbank heeft daarom de wet buiten werking gesteld.
 De Staat heeft hoger beroep ingesteld tegen het vonnis van de rechtbank. In de kern gaat het om de vraag of de inbreuk op het eigendomsrecht proportioneel is. Het gerechtshof (arrest van 10 november 2015) laat in haar afwegingen een rol spelen dat het wettelijk verbod al vele jaren voorzienbaar was en de inbreuk beperkt blijft tot het gebruik van fysieke bedrijfsmiddelen. Daarbij houdt het hof dus rekening met het gegeven dat vanaf 1999 pelsdierhouders een mogelijk verbod hadden kunnen zien aankomen. In 1999 heeft de Tweede Kamer immers een motie aanvaard dat op korte termijn het houden van pelsdieren moet worden verboden. Volgens het hof hadden pelsdierhouders kunnen uitbreiden of omschakelen naar andere sectoren indien zij dit hadden gewild. Het gerechtshof is bovendien van oordeel dat de flankerende maatregelen wel degelijk in de afweging moeten worden betrokken. Dat de precieze uitwerking van de maatregelen nog onbekend is, maakt dat niet anders. Het hof geeft vervolgens aan dat de pelsdierhouders door middel van een overgangsperiode (tot 1 januari 2024) voldoende in de gelegenheid worden gesteld om gedane investeringen terug te verdienen. De inbreuk op het eigendomsrecht is volgens het hof proportioneel. Het hof vernietigt het vonnis van de rechtbank.
 Met het arrest van het hof Den Haag heeft de Wet verbod pelsdierhouderijen weer werking. Voor bedrijven die ondertussen hebben uitgebreid heeft dit gevolgen. De wet staat dit immers niet toe. Het is voor de pelsdierhouders overigens mogelijk om bij de Hoge Raad cassatieberoep in te stellen tegen arrest van het hof. De NFE heeft aangekondigd dit zeker te zullen doen. Deze zaak krijgt dus een vervolg.
 Gerechtshof Den HaagnertsenpelsdierenverbodWet verbod pelsdierhouderij
 Raad van State staat omschakelverbod pelsdierhouderij in bestemmi...
 Al jarenlang staan de schijnwerpers gericht op de pelsdierhouderij. Deze bedrijf...
 Peter Goumans•Gepubliceerd op 4 september 2015
 Uitbreiding van een nertsenhouderij in strijd met de Wet verbod p...
 Het verbod op het houden van pelsdieren hangt al enige tijd in de lucht. Afgelop...
 Paul Herder•Gepubliceerd op 31 juli 2015
 Gerechtshof Den Haag oordeelt Wet verbod pelsdierhouderij rechtsg...
 Op 15 januari 2013 is de Wet verbod pelsdierhouderij in werking getreden. Deze w...
 Paul Herder•Gepubliceerd op 11 november 2015