jurisdiction: EU

text:
L 337/36 SL Uradni list Evropske unije 22.12.2005
 PROTOKOL
 o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju energije
 Protokol o energiji
 Preambula
 REPUBLIKA AVSTRIJA,
 FRANCOSKA REPUBLIKA,
 ITALIJANSKA REPUBLIKA,
 KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN,
 KNEŽEVINA MONAKO,
 ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
 REPUBLIKA SLOVENIJA,
 ŠVICARSKA KONFEDERACIJA
 in
 EVROPSKA SKUPNOST SO SE
 V SKLADU s svojimi nalogami po Konvenciji o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi
 zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora,
 ZARADI izpolnjevanja svojih obveznosti iz člena 2(2) in (3) Alpske konvencije,
 S CILJEM, da udejanjajo načine pridobivanja, distribucije in rabe energije, ki prizanašajo naravi in krajini, so sprejemljivi za
 okolje in spodbujajo ukrepe za varčevanje z energijo,
 UPOŠTEVAJOČ potrebo po znižanju emisij plinov energetskega izvora, ki povzročajo učinek tople grede tudi v alpskem
 prostoru, ter s tem izpolnijo tudi obveznosti iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja,
 PREPRIČANE, da morajo biti gospodarski interesi usklajeni z ekološkimi zahtevami,
 ZAVEDAJOČ SE, da je alpski prostor pomemben za vso Evropo in je po geomorfologiji, podnebju, vodah, rastlinstvu,
 živalstvu, krajini in kulturi edinstvena kot tudi raznovrstna dediščina ter da njen visokogorski svet, doline in predalpski
 svet sestavljajo okoljske enote, katerih ohranitev ne more biti zgolj naloga alpskih držav,
 ZAVEDAJOČ SE, da so Alpe življenjski in gospodarski prostor za tam živeče prebivalstvo, hkrati pa so izjemnega pomena
 za zunajalpska območja, med drugim kot tranzitno območje, ne samo za čezevropski potniški in blagovni promet,
 temveč tudi za mednarodna omrežja za distribucijo energije,
 ---pagebreak--- 22.12.2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/37
 UPOŠTEVAJOČ okoljsko ranljivost alpskega prostora tudi zaradi proizvodnje, prenosa in rabe energije, ki jo je treba
 upoštevati pri varstvu narave, prostorskem planiranju in rabi tal,
 V SPOZNANJU, da je treba glede na nevarnosti za okolje, med katerimi so lahko tudi spremembe podnebja, ki jih
 povzroča človek, posvetiti posebno pozornost tesni medsebojni povezanosti med človekovimi družbenimi in gospodar-
 skimi dejavnostmi ter ohranjevanjem ekosistemov, ki se zlasti v alpskem prostoru zahtevajo primerne in različne ukrepe,
 sprejete v dogovoru s tamkajšnjim prebivalstvom, političnimi institucijami ter gospodarskimi in družbenimi organizaci-
 jami,
 PREPRIČANE, da mora imeti tamkajšnje prebivalstvo možnost opredeliti svoje lastne zamisli o družbenem, kulturnem in
 gospodarskem razvoju in sodelovati pri njihovem uresničevanju v okviru veljavne ureditve,
 PREPRIČANE, da se določeni problemi lahko razrešijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih držav in teritorialnih
 skupnosti, ki jih to neposredno zadeva,
 PREPRIČANE, da je zadovoljevanje energetskih potreb pomemben dejavnik gospodarskega in družbenega razvoja v
 alpskem prostoru in zunaj njega,
 PREPRIČANE, da sta bistvenega pomena uporaba in nadaljnji razvoj ekonomskih instrumentov, s katerimi je možno v
 izračun stroškov energije bolj vključiti dejanske stroške,
 PREPRIČANE, da alpski prostor trajno prispeva k zadovoljevanju potreb po energiji in po zadostni oskrbi s pitno vodo na
 evropski ravni in tudi sam potrebuje zadostno preskrbo z energijo za izboljšanje življenjskih razmer prebivalstva in
 možnosti gospodarstva,
 PREPRIČANE, da ima alpski prostor se posebej pomembno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov evropskih držav,
 PREPRIČANE, da lahko v alpskem prostoru ukrepi za racionalno rabo energije kot tudi trajnostna raba vodnih virov ter
 lesnega bogastva v okviru narodnega gospodarstva bistveno prispevajo k oskrbi z energijo in da postajata raba biomase in
 sončne energije vedno pomembnejši,
 SPORAZUMELE, KOT SLEDI:
 POGLAVJE I (a) usklajevanje načrtovanja v energetiki s splošnim prostorskim
 planiranjem v alpskem prostoru;
 SPLOŠNE DOLOČBE
 Člen 1
 (b) usmerjanje sistemov za proizvodnjo, prenos in distribucijo
 Cilji energije v splošno optimiranje celotnega infrastrukturnega
 sistema v alpskem prostoru ob upoštevanju zahtev varstva
 Pogodbenice se zavezujejo, da bodo na območju izvajanja okolja;
 Alpske konvencije ustvarjale okvirne razmere in sprejemale
 konkretne ukrepe za varčevanje z energijo, za njeno proiz-
 vodnjo, prenos, distribucijo in rabo, da bi ustvarile energetske (c) zmanjševanje obremenitev okolja, ki so energetskega izvora,
 razmere za trajnostni razvoj v skladu z obremenitvami, ki so z optimiranjem energetskih storitev za končnega porabnika
 sprejemljive za alpski prostor; s tem bodo pogodbenice med drugim po možnosti z:
 pomembno prispevale k varstvu prebivalstva in okolja ter varo-
 vanju virov in podnebja.
 — zmanjševanjem potrebe po energiji z uporabo učinkovi-
 tejših tehnologij,
 — večjim zadovoljevanjem preostale potrebe po energiji iz
 Člen 2
 obnovljivih virov,
 Temeljne obveznosti
 1. V skladu s tem protokolom si pogodbenice prizadevajo — optimiranjem obstoječih objektov za proizvodnjo ener-
 zlasti za: gije iz neobnovljivih virov;
 ---pagebreak--- L 337/38 SL Uradni list Evropske unije 22.12.2005
 (d) omejevanje negativnih vplivov energetskih infrastruktur na 2. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo cilje tega protokola
 okolje in krajino, vključno z ravnanjem z njihovimi upoštevale tudi v svoji politiki na drugih področjih, se posebej
 odpadki, in sicer z uvajanjem preventivnih ukrepov pri pri urejanju prostora in regionalnem razvoju, v prometu, kmetij-
 novih in po potrebi z uvajanjem sanacijskih ukrepov na stvu, gozdarstvu in turizmu, da bi se izognile morebitnim nega-
 obstoječih objektih in napravah. tivnim ali nasprotujočim si vplivom v alpskem prostoru.
 Člen 4
 2. Pogodbenice pri gradnji velikih novih energetskih infra- Sodelovanje teritorialnih skupnosti
 struktur ter obsežnejših širitvah obstoječih v okviru veljavne
 ureditve poskrbijo za presojo vplivov na okolje v alpskem 1. V okviru veljavne ureditve vsaka pogodbenica določi
 prostoru in analizo njihovih prostorskih in družbenogospodar- najboljšo raven usklajevanja in sodelovanja med institucijami
 skih učinkov v skladu s členom 12, vključno s pravico, da in teritorialnimi skupnostmi, ki jih to neposredno zadeva, z
 izrazijo svoje mnenje na mednarodni ravni, kadar lahko pride namenom, da pospešuje skupno odgovornost, zlasti da izkoristi
 do čezmejnih učinkov. in razvija sinergijo pri izvajanju energetske politike v alpskem
 prostoru ter iz tega izhajajočih ukrepov.
 2. Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sode-
 3. V svoji energetski politiki upoštevajo, da je alpski prostor lujejo v različnih fazah priprave in uresničevanja te politike in
 primeren za rabo obnovljivih virov energije, in zato spodbujajo ukrepov ob upoštevanju svojih pristojnosti v okviru veljavne
 medsebojno sodelovanje pri razvojnih programih na tem ureditve.
 področju.
 3. Pogodbenice spodbujajo mednarodno sodelovanje med
 institucijami, pristojnimi za energetska in okoljska vprašanja,
 da bi tako lažje sporazumno reševale skupne probleme.
 4. Ohranjajo zavarovana območja z njihovimi tamponskimi
 območji, varovana območja in območja miru ter neokrnjena
 območja narave in krajine ter optimirajo energetske infrastruk-
 ture glede na različne stopnje ranljivosti, obremenljivosti in
 POGLAVJE II
 obstoječe poškodovanosti alpskih ekosistemov.
 POSEBNI UKREPI
 Člen 5
 Prihranek energije in racionalna raba energije
 5. Pogodbenice se zavedajo, da lahko ustrezna raziskovalna
 in razvojna politika s preventivnimi in sanacijskimi ukrepi 1. Alpski prostor zahteva ustrezne ukrepe za varčevanje z
 bistveno prispevata k varovanju Alp pred vplivi energetskih energijo, njeno distribucijo in racionalno rabo, ki upoštevajo:
 infrastruktur na okolje. Zato spodbujajo raziskovalne in
 razvojne projekte na ustreznih področjih ter izmenjavo njihovih
 pomembnih rezultatov.
 (a) potrebo po energiji, ki je prostorsko razpršena in možno
 niha glede na nadmorsko višino, letni čas in turistično
 dejavnost;
 6. Pogodbenice na področju energetike sodelujejo pri razvi-
 janju metod, ki najbolj upoštevajo dejanske stroške. (b) krajevno razpoložljivost obnovljivih virov energije;
 (c) poseben vpliv imisij zraka na kotline in doline zaradi
 njihove geomorfoloske konfiguracije.
 Člen 3
 Skladnost z mednarodnim pravom in s politiko na drugih
 področjih
 2. Pogodbenice skrbijo za okolju prijaznejšo rabo energije,
 1. Protokol se izvaja v skladu z veljavnimi mednarodnimi prednostno spodbujajo varčevanje z energijo in njeno racio-
 pravnimi normami, zlasti z določbami Alpske konvencije in nalno rabo, predvsem pri proizvodnih procesih, javnih storitvah,
 njenih izvedbenih protokolov kot tudi veljavnih mednarodnih velikih hotelskih obratih kot tudi v prometu ter pri objektih za
 sporazumov. šport in prosti čas.
 ---pagebreak--- 22.12.2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/39
 3. Sprejmejo ukrepe in predpise predvsem na naslednjih Člen 7
 področjih:
 Vodna energija
 1. Pogodbenice pri novih in v okviru možnosti tudi pri že
 (a) izboljšanje toplotne izolacije pri stavbah in učinkovitosti obstoječih hidroenergetskih objektih zagotovijo ekološko funk-
 sistemov za distribucijo toplote; cionalnost vodotokov in celovitost krajin s primernimi ukrepi,
 kot so določanje minimalnih pretočnih količin, izvajanje pred-
 pisov za zmanjševanje umetnih nihanj vodne gladine in zago-
 tavljanje prehodnosti za živali.
 (b) optimiranje učinkovitosti naprav za ogrevanje, prezračevanje
 in klimatizacijo;
 2. Pogodbenice lahko ob spoštovanju svojih varnostnih in
 okoljskih predpisov uvedejo ukrepe za krepitev konkurenčnosti
 (c) reden nadzor in morebitno zmanjšanje okolju škodljivih obstoječih hidroelektrarn.
 emisij pri termoenergetskih napravah;
 (d) prihranek energije s tehnološko naprednimi procesi za rabo 3. Zavezujejo se tudi, da bodo varovale vodne režime v
 in pretvorbo energije; vodozaščitnih območjih za pitno vodo, zavarovanih območjih
 z njihovimi tamponskimi območji, varovanih območjih in
 območjih miru kot tudi v neokrnjenih območjih narave in
 krajine.
 (e) obračun stroškov za toploto in toplo vodo po porabi;
 4. Pogodbenice priporočajo ponovno obratovanje opuščenih
 (f) projektiranje in spodbujanje novogradenj z uporabo tehno- hidroelektrarn namesto novogradenj. Tudi pri ponovnem obra-
 logij z nizko porabo energije; tovanju veljajo določila prvega odstavka glede ohranjanja funk-
 cionalnosti vodnih ekosistemov in drugih prizadetih sistemov.
 (g) spodbujanje in udejanjanje občinskih/lokalnih energetskih
 zasnov in zasnov za varovanje podnebja ob upoštevanju
 ukrepov iz pododstavka (c) odstavka (1) člena 1; 5. Pogodbenice lahko v okviru notranje zakonodaje preverijo
 možnosti, kako bi se lahko od končnih porabnikov alpskih
 virov zahtevalo plačilo po tržnih cenah in na kakšen način
 ter v kakšnem obsegu je možno tamkajšnjemu prebivalstvu
 (h) energetska sanacija stavb pri rekonstrukcijah in spodbujanje dati pravično nadomestilo za storitve, ki jih opravlja v interesu
 okolju prijaznih sistemov ogrevanja. javnosti.
 Člen 6 Člen 8
 Obnovljivi viri energije Energija iz fosilnih goriv
 1. Pogodbenice se zavezujejo, da v okviru svojih finančnih 1. Pogodbenice zagotavljajo, da bodo pri novih termoener-
 možnosti spodbujajo in prednostno uporabljajo obnovljive vire getskih objektih in napravah za proizvodnjo električne in/ali
 energije po pogojih, sprejemljivih za okolje in krajino. toplotne energije na fosilna goriva uporabljale najboljše razpo-
 ložljive tehnologije. Pri obstoječih objektih in napravah v
 alpskem prostoru bodo čim bolj omejevale emisije z uporabo
 primernih tehnologij in/ali goriv.
 2. Spodbujajo uporabo decentraliziranih objektov in naprav
 za rabo energije iz obnovljivih virov, kot so voda, sonce in
 biomasa.
 2. Pogodbenice preverijo tehnično in ekonomsko izvedljivost
 ter okoljsko primernost zamenjave termoenergetskih naprav na
 3. Podpirajo rabo energije iz obnovljivih virov tudi v kombi- fosilna goriva z napravami, ki uporabljajo obnovljive vire ener-
 naciji z obstoječo konvencionalno oskrbo z energijo. gije, in z decentraliziranimi napravami.
 4. Pogodbenice za proizvodnjo energije se posebej spodbu- 3. Pogodbenice sprejemajo ukrepe za spodbujanje sočasne
 jajo racionalno rabo vodnih virov in lesa iz gorskih gozdov, s proizvodnje elektrike in toplote s ciljem učinkovitejše rabe ener-
 katerimi trajnostno gospodarijo. gije.
 ---pagebreak--- L 337/40 SL Uradni list Evropske unije 22.12.2005
 4. Na obmejnih območjih skrbijo, če je to izvedljivo, za gradnje javnih in zasebnih energetskogospodarskih objektov, ki
 harmonizacijo in povezavo svojih sistemov za nadzor emisij vplivajo na okolje in ekosisteme v alpskem prostoru, pri čemer
 in imisij. je treba čim bolj uporabljati sonaravne gradbene metode.
 Člen 12
 Člen 9
 Presoja vplivov na okolje
 Jedrska energija
 1. Pogodbenice pri projektiranju energetskogospodarskih
 1. Pogodbenice se zavezujejo, da si bodo v okviru medna- naprav, navedenih v členih 7, 8, 9 in 10 tega protokola, kot
 rodnih sporazumov izmenjavale vse informacije o jedrskih elek- tudi pri pomembnejših spremembah teh objektov in naprav
 trarnah in drugih jedrskih objektih in napravah, ki vplivajo ali bi predhodno izdelajo presojo vplivov na okolje v skladu z
 lahko vplivale na alpski prostor, s ciljem, da bodo zagotovile veljavno notranjo zakonodajo ter mednarodnimi sporazumi in
 trajno varovanje zdravja ljudi, živalstva in rastlinstva, njihovih dogovori.
 združb in habitatov, vključno z njihovimi medsebojnimi vplivi.
 2. Pogodbenice soglašajo, da je treba čim bolj uporabljati
 najboljše razpoložljive tehnologije za odpravljanje ali zmanjše-
 2. Pogodbenice v okviru možnosti poskrbijo za uskladitev in vanje obremenitev okolja, pri čemer se predvideva kot možna
 povezavo svojih sistemov za nadzor radioaktivnosti v okolju. alternativa tudi morebitna odstranitev objektov in naprav, ki se
 ne uporabljajo in niso sprejemljive za okolje.
 Člen 13
 Člen 10
 Usklajevanje
 Prenos in distribucija energije
 1. Pogodbenice se zavezujejo, da se bodo pri projektih z
 1. Pogodbenice si pri vseh obstoječih infrastrukturah priza- morebitnimi čezmejnimi učinki predhodno posvetovale o
 devajo za njihovo racionalizacijo in optimizacijo, upoštevaje njihovih vplivih.
 zahteve varstva okolja, predvsem potrebno ohranitev zelo
 občutljivih ekosistemov in krajine, ter po potrebi sprejemajo
 ukrepe za varovanje prebivalstva in alpskega prostora.
 2. Pri projektih z morebitnimi čezmejnimi učinki morajo
 imeti prizadete pogodbenice možnost, da pravočasno sporočijo
 svoja stališča, ki se bodo ustrezno upoštevala pri postopku za
 dodeljevanje dovoljenj.
 2. Pri gradnji električnih vodov in ustreznih omrežnih postaj,
 plinovodov in naftovodov vključno s črpalnimi in kompresij-
 skimi postajami ter drugih naprav, ki pomembno vplivajo na
 okolje, sprejmejo pogodbenice vse potrebne ukrepe, da se Člen 14
 zmanjša obremenitev prebivalstva in okolja, pri čemer je treba
 čim bolj uporabljati obstoječe objekte in trase. Dopolnilni ukrepi
 Pogodbenice lahko za področje energije in trajnostnega razvoja
 sprejmejo poleg ukrepov, predvidenih v tem protokolu, tudi
 dopolnilne ukrepe.
 3. Pogodbenice pri energetskih vodih posebej upoštevajo
 pomen zavarovanih območij z njihovimi tamponskimi območji,
 varovanih območij in območij miru ter neokrnjena območja
 narave in krajine kot tudi ptic. POGLAVJE III
 RAZISKAVE, IZOBRAŽEVANJE IN OBVEŠČANJE
 Člen 15
 Člen 11 Raziskave in opazovanje
 Renaturacija in sonaravne gradbene metode 1. Pogodbenice spodbujajo in s tesnim sodelovanjem uskla-
 jujejo raziskave in sistematično opazovanje za izvajanje tega
 Pogodbenice pri idejnih projektih oziroma pri predvidenih protokola, se zlasti o metodah in merilih za analizo in presojo
 presojah vplivov na okolje v okviru veljavne zakonodaje opre- vplivov na okolje in podnebje kot tudi o posebnih tehnologijah
 delijo pogoje, pod katerimi morata potekati renaturacija lokacij za varčevanje z energijo in njeno racionalno rabo v alpskem
 in ponovna vzpostavitev vodnega režima po dokončanju prostoru.
 ---pagebreak--- 22.12.2005 SL Uradni list Evropske unije L 337/41
 2. Pri opredelitvi in preverjanju energetskopoliticnih ciljev in 3. Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poročilo o
 ukrepov kot tudi pri izobraževanju in svetovanju prebivalstvu, spoštovanju obveznosti pogodbenic po tem protokolu.
 gospodarstvu in teritorialnim skupnostim na lokalni ravni
 upoštevajo rezultate raziskav.
 4. Alpska konferenca se seznani s tem poročilom. Če
 ugotovi, da se obveznosti ne spoštujejo, lahko sprejme pripo-
 ročila.
 3. Pogodbenice poskrbijo, da se rezultati nacionalnih
 raziskav in sistematičnega opazovanja zbirajo v skupni sistem
 za stalno opazovanje in informiranje in so na voljo javnosti v
 okviru veljavne ureditve.
 Člen 19
 Presojanje učinkovitosti določb
 1. Pogodbenice redno preverjajo in presojajo učinkovitost
 Člen 16 določb tega protokola. Če je za uresničevanje njegovih ciljev
 potrebno, predvidijo sprejem ustreznih sprememb tega proto-
 Izobraževanje in obveščanje
 kola.
 1. Pogodbenice spodbujajo izobraževanje in izpopolnjevanje
 ter obveščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega proto-
 kola.
 2. V okviru veljavne ureditve tudi teritorialne skupnosti sode-
 lujejo pri tem presojanju. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimi
 organizacijami, ki so dejavne na tem področju.
 2. Zavzemajo se predvsem za nadaljnji razvoj izobraževanja
 in izpopolnjevanja ter svetovanja na področju energetike in v to
 vključujejo varstvo okolja, narave in podnebja.
 POGLAVJE V
 KONČNE DOLOČBE
 Člen 20
 POGLAVJE IV
 Odnos med Alpsko konvencijo in protokolom
 IZVAJANJE, NADZOR IN PRESOJANJE
 1. Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu člena
 Člen 17 2 in drugih členov konvencije, na katere se nanaša.
 Izvajanje
 Pogodbenice se zavezujejo, da bodo s primernimi ukrepi v
 okviru veljavne ureditve zagotovile izvajanje tega protokola. 2. Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice
 Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudi
 kot odpoved tega protokola.
 Člen 18
 Nadzor spoštovanja obveznosti 3. Kadar Alpska konferenca odloča o vprašanjih, ki se nana-
 šajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice
 1. Pogodbenice redno poročajo Stalnemu odboru o ukrepih, tega protokola.
 ki so jih sprejele na podlagi tega protokola. V poročilih se
 navede tudi učinkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca
 določi časovno zaporedje poročanja.
 Člen 21
 Podpis in ratifikacija
 2. Stalni odbor pregleda poročila zaradi preverjanja, ali so 1. Ta protokol je na voljo za podpis vsem državam podpis-
 pogodbenice izpolnile obveznosti iz tega protokola. Od pogod- nicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti dne 16. oktobra
 benic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi 1998 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 16. novembra
 informacije iz drugih virov. 1998.
 ---pagebreak--- L 337/42 SL Uradni list Evropske unije 22.12.2005
 2. Za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol (a) vsakem podpisu;
 zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po datumu, ko so tri
 države deponirale svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali
 odobritvi. (b) deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi;
 (c) vsakem datumu začetka veljavnosti;
 3. Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta (d) vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic;
 protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po deponi-
 ranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po začetku
 (e) vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi vključno z
 veljavnosti spremembe protokola postane vsaka nova pogodbe-
 datumom, ko začne veljati.
 nica tega protokola pogodbenica protokola v spremenjenem
 besedilu.
 Da bi to potrdili, so podpisniki, pravilno pooblaščeni v ta
 namen, podpisali ta protokol.
 Člen 22
 Sestavljeno na Bledu dne 16. oktobra 1998 v slovenskem, fran-
 Notifikacije coskem, italijanskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa štiri
 besedila enako obvezujoča, v enem samem originalu, ki je depo-
 Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako državo, niran v arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki
 navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o: podpisnici overjeno kopijo.


type: wikipedia

text:
Il-Kosta ta' Amalfi (bit-Taljan: Costiera amalfitana) hija biċċa kosta twila fin-Nofsinhar tal-Italja li tħares lejn il-Baħar Tirren u l-Golf ta' Salerno. Din il-kosta tinsab fin-Nofsinhar tal-Peniżola ta' Sorrento u fit-Tramuntana tal-Kosta ta' Cilento.
 Din il-kosta hija mfaħħra mad-dinja għall-pajsaġġ Mediterran u d-diversità naturali tagħha. Il-kosta ħadet l-isem tar-raħal ta' Amalfi, li huwa ċ-ċentru storiku u politiku ewlieni tagħha. Hija destinazzjoni turistika popolari ħafna, u fis-seklu 18 kienet attrazzjoni għall-Ewropej ta' klassi għolja, peress li kienet waqfa frekwenti fil-vjaġġi grandjużi tagħhom ta' dak iż-żmien. Issa saret attrazzjoni għal miljuni ta' turisti internazzjonali ta' kwalunkwe klassi. Il-Kosta ta' Amalfi tniżżlet bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1997.
 Storja
 Matul is-sekli 10 u 11, id-Dukat ta' Amalfi kien jeżisti fit-territorju tal-Kosta ta' Amalfi, iċċentrat proprju fir-raħal ta' Amalfi. Il-Kosta ta' Amalfi iktar 'il quddiem ġiet ikkontrollata mill-Prinċipat ta' Salerno sakemm Amalfi nsterqet mir-Repubblika ta' Pisa fl-1137.
 Ġeografija
 Bħall-bqija tar-reġjun, il-Kosta ta' Amalfi għandha klima Mediterranja, bi sjuf sħan u bi xtiewi mhux kiefra. Il-kosta tinsab fuq ix-xatt tan-Nofsinhar pjuttost wieqaf tal-Peniżola ta' Sorrento, u ma tant fiha wisq spazju għal żvilupp rurali u agrikolu. L-unika triq li twassal sal-Kosta ta' Amalfi hija t-triq statali twil 40 kilometru (Strada Statale 163), li tgħaddi tul il-linja kollha tal-kosta mir-raħal ta' Vietri sul Mare fil-Lvant sa Positano fil-Punent. Tul il-Kosta ta' Amalfi hemm tlettax-il muniċipalità, bosta minnhom iċċentrati fuq it-turiżmu.
 Muniċipalitajiet
 Sit ta' Wirt Dinji
 Il-Kosta ta' Amalfi ġiet iddeżinjata bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1997.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi ta' tliet kriterji tal-għażla tal-UNESCO: il-kriterju (ii) "Wirja ta' skambju importanti ta' valuri umani, tul perjodu ta' żmien jew fi ħdan żona kulturali fid-dinja, dwar l-iżviluppi fl-arkitettura jew it-teknoloġija, l-arti monumentali, l-ippjanar tal-bliet jew id-disinn tal-pajsaġġ"; il-kriterju (iv) "Eżempju straordinarju ta' tip ta' bini, ta' grupp ta' siti jew ta' pajsaġġ arkitettoniku jew teknoloġiku li joħroġ fid-dieher stadju/i sinifikanti fl-istorja tal-bniedem"; u l-kriterju (v) "Eżempju straordinarju ta' insedjament uman tradizzjonali, ta' użu tal-art jew ta' użu tal-baħar, li jirrappreżenta kultura (jew kulturi), jew interazzjoni umana mal-ambjent, speċjalment meta jkun sar vulnerabbli minħabba l-impatt ta' bidla irreversibbli".
 Ekonomija
 Il-Kosta ta' Amalfi hija magħrufa għall-produzzjoni tal-limunċell (bit-Taljan: limoncello), xorb alkoħoliku magħmul bil-lumi (magħruf bit-Taljan bħala sfusato amalfitano) imkabbar fil-ġonna mtarrġa tul il-linja kollha tal-kosta bejn Frar u Ottubru. F'Amalfi tiġi prodotta wkoll karta ħoxna magħmula bl-idejn imsejħa bambagina, li hija simbolika għat-teknika tradizzjonali antika fl-Italja tal-produzzjoni tal-karta u li storikament kienet tintuża għal kitbiet privati, atti legali u bolol tad-dħul. Prodott lokali rinomati oħra huma tip partikolari ta' inċova (bit-Taljan lokali: alici) minn Cetara, u ċ-ċeramika kkulurita magħmula bl-idejn minn Vietri.
 Trasport
 Is-servizzi tal-karozzi tal-linja u tal-laneċ jaħdmu tul il-Kosta ta' Amalfi, kif ukoll eskursjonijiet bid-dgħajjes minn Positano u Amalfi.
 Ajruport
 L-eqreb ajruport huma dak ta' Salerno Costa d'Amalfi. Madankollu, l-iżjed ajruport li jintuża biex il-barranin iżuru l-Kosta ta' Amalfi huwa l-Ajruport Internazzjonali ta' Napli (Napoli-Capodichino).
 Kultura popolari
 Is-sbuħija naturali u l-pajsaġġi pittoreski tal-Kosta ta' Amalfi wasslu biex tkun waħda mill-iktar destinazzjonijiet popolari fid-dinja fost it-turisti, tant li tlaqqmet bħala l-"Kosta Divina" (bit-Taljan: Divina costiera.
 Il-mexxejja ta' Amalfi huma l-figuri ċentrali fit-traġedja ta' John Webster imsejħa The Duchess of Malfi. L-artist Olandiż M.C. Escher ipproduċa għadd ta' opri tal-arti tal-Kosta ta' Amalfi, u Spike Milligan jiddeskrivi ż-żmien li qatta' f'Amalfi matul perjodu ta' mistrieħ mill-gwerra fir-raba' parti tal-memorji tal-gwerra tiegħu, Mussolini: His Part in My Downfall.
 Il-Kosta ta' Amalfi ntużat għax-xeni tal-film tal-1972 ta' Federico Fellini Roma u għall-film Amerikan tal-2017 Wonder Woman, fejn il-Kosta ta' Amalfi dehret bħala l-gżira ta' Amazon ta' Themyscira.
 Il-Kosta ta' Amalfi hija wkoll l-isfond għal trakki fittizji tat-tlielaq tal-karozzi u tal-muturi fil-logħob elettroniku Forza Motorsport 3, Forza Motorsport 4 u Gran Turismo 4.
 Il-belt ta' Positano tissemma wkoll fil-ġrajja qasira tal-1953 ta' John Steinbeck imsejħa Positano. Il-belt tissemma u tidher ukoll f'Under the Tuscan Sun, f'Tenet ta' Christopher Nolan u fil-film ta' Kath u Kim imsejjaħ Kath & Kimderella.
 Referenzi
 Italja
 Siti ta' Wirt Dinji


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31977D0672
 77/672/CEE, Euratom, CECA: Décision du Conseil, du 24 octobre 1977, portant détermination de l'autorité qui exerce les pouvoirs dévolus à l'autorité investie du pouvoir de nomination et à l'autorité habilitée à conclure des contrats d'engagement à l'égard du personnel de la commission de contrôle et du commissaire aux comptes de la Communauté européenne du charbon et de l'acier
 Journal officiel n° L 275 du 27/10/1977 p. 0025 - 0025 édition spéciale finnoise: chapitre 1 tome 1 p. 0134 édition spéciale suédoise: chapitre 1 tome 1 p. 0134
 DÉCISION DU CONSEIL du 24 octobre 1977 portant détermination de l'autorité qui exerce les pouvoirs dévolus à l'autorité investie du pouvoir de nomination et à l'autorité habilitée à conclure des contrats d'engagement à l'égard du personnel de la commission de contrôle et du commissaire aux comptes de la Communauté européenne du charbon et de l'acier (77/672/CEE, Euratom, CECA) LE CONSEIL DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu l'article 2 du statut des fonctionnaires des Communautés européennes et l'article 6 du régime applicable aux autres agents, considérant que le traité portant modification de certaines dispositions financières des traités instituant les Communautés européennes et du traité instituant un Conseil unique et une Commission unique des Communautés européennes est entré en vigueur le 1er juin 1977 ; que ce traité a, entre autres, pour objet la création d'une Cour des comptes des Communautés européennes; considérant que, aux termes de l'article 28 de ce traité, les mandats des membres de la commission de contrôle et du commissaire aux comptes de la Communauté européenne du charbon et de l'acier prennent fin à la date du dépôt, par ces derniers, du rapport concernant l'exercice précédant celui au cours duquel les membres de la Cour des comptes sont nommés; considérant qu'il y a lieu dès lors de déterminer l'autorité qui exerce les pouvoirs dévolus à l'autorité investie du pouvoir de nomination et à l'autorité habilitée à conclure des contrats d'engagement à l'égard du personnel placé sous l'autorité de la commission de contrôle et du commissaire aux comptes de la Communauté européenne du charbon et de l'acier après la fin du mandat de ces derniers, DÉCIDE: Article premier Les pouvoirs dévolus par le statut des fonctionnaires des Communautés européennes à l'autorité investie du pouvoir de nomination et ceux dévolus par le régime applicable aux autres agents à l'autorité habilitée à conclure les contrats d'engagement sont, en ce qui concerne le personnel placé sous l'autorité de la commission de contrôle et du commissaire aux comptes de la Communauté européenne du charbon et de l'acier, exercés: a) par le Conseil, sur proposition de la Cour des comptes et en accord avec elle, pour l'application de l'article 1er, de l'article 30 deuxième alinéa et des articles 31 et 50 du statut; b) par la Cour des comptes dans les autres cas. Article 2 La présente décision entre en vigueur à la date résultant de l'application de l'article 28 du traité portant modification de certaines dispositions financières des traités instituant les Communautés européennes et du traité instituant un Conseil unique et une Commission unique des Communautés européennes. Fait à Luxembourg, le 24 octobre 1977. Par le Conseil Le président A. HUMBLET


type: caselaw

text:
 9.10.2010
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 274/13
 2010 m. liepos 30 d. pareikštas ieškinys byloje Europos Komisija prieš Belgijos Karalystę
 (Byla C-383/10)
 ()
 2010/C 274/20
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovė: Europos Komisija, atstovaujama R. Lyal ir F. Dintilhac
 Atsakovė: Belgijos Karalystė
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Pripažinti, kad nustačiusi ir palikusi galioti diskriminacinę tvarką, pagal kurią apmokestinamos bankų ne rezidentų mokamos palūkanos, o atleidimas nuo mokesčio taikomas tik Belgijos bankų mokamoms palūkanoms, Belgijos Karalystė pažeidė įsipareigojimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 56 ir 63 straipsnius (atitinkamai buvę EB sutarties 49 ir 56 straipsniai) ir Europos ekonominės erdvės susitarimo 49 ir 56 straipsnius.
 —
 Priteisti iš Belgijos Karalystės bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Komisija skundžia aptariamas nacionalines nuostatas todėl, kad jomis siekiama įtikinti Belgijos gyventojus nesinaudoti kitose Sąjungos valstybėse narėse įsisteigusių bankų paslaugomis, nes šių bankų mokamoms palūkanoms negali būti taikomas atleidimas nuo mokesčio, kuris taikomas tik Belgijos bankų mokamoms palūkanoms.
 Visų pirma, Komisija atmeta atsakovės argumentus, kad tiesioginiai mokesčiai patenka į išimtinę valstybių narių kompetenciją ir nurodo, kad ši sritis netiesiogiai, bet būtinai patenka į su vidaus rinka susijusią kompetenciją, ir todėl tai yra Sąjungos ir valstybių narių bendra kompetencija.
 Atsakydama į Belgijos institucijų pateiktus prieštaravimus Komisija, visų pirma, pažymi, kad tai, jog finansų sektorius nepateikė skundo šiuo klausimu nėra reikšminga, nes ieškinys dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra objektyvus, ir todėl negali būti sąlygojamas skundo pateikimu. Antra ir trečia, Komisija prieštarauja, viena vertus, argumentui, kad aptariamos priemonės pateisinamos privalomuoju bendrojo intereso užtikrinti mokesčių kontrolės veiksmingumą pagrindu, ir, kita vertus, teiginiui, kad aptariami teisės aktai yra viešąjį interesą saugančios socialinės politikos priemonės. Ketvirta, ieškovė neigia Belgijos institucijų pasiteisinimą, susijusį su mažu šio atleidimo nuo mokesčių taikymo apimties veiksmingumu ir nurodo, kad apmokestinamų asmenų grupė, kuriems taikytina ši priemonė, taip pat gali būti suinteresuota kitose valstybėse narėse įsisteigusių bankų paslaugomis. Penkta, Komisija ginčija atsakovės argumentą, susijusį su Sąjungoje egzistuojančiais skirtumais vartotojų apsaugos nuo bankų bankrotų srityje ir primena, kad ši sritis Europos Sąjungoje yra suderinta. Galiausiai Komisija tvirtina, kad Belgija turi tris oficialias kalbas (olandų, prancūzų ir vokiečių), ir todėl nurodyti prieštaravimai, susiję su rizika, kad ne Belgijoje įsisteigęs bankas vartos Belgijoje nevartojamą kalbą ir dėl to bus pateikta nepakankamai informacijos, nėra pagrįsti.


text:
До̀лна Кремѐна е село в Северозападна България. То се намира в община Мездра, област Враца.
 География
 В землището на селото има три язовира. Най-големият, който се намира точно под самото село, се използва за развъждане на риба и се отдава под аренда. През есента водата в язовира се източва, за да се улови рибата.
 Вторият по големина язовир се намира в местността Батон дол.
 Третият, почти затлачен, е разположен в местността Заминец.
 История
 Селото се намира в район обитаван от древни времена. Свидетелство за това са няколко броя тракийски могили в землището, които не са проучени. Под селото се намират разкопки на римска вила рустика от V-VI век, принадлежала на едър римски земевладелец.
 Според В. Миков, селото е основано от преселници от Разложкото село Кремен по време на насилственото помохамеданчване около 1657 г.
 . Според К. Динчев, това става още в 1580г. Вероятно, е обаче това да е станало малко след падането на България под Османско владичество, понеже в турски документи от 1430 г. е споменато село Кремена-и зир. В регистър на тимари от началото на ХVI век е отбелязано, че през 1519 г. Долна Кремена има 28 семейства немюсюлмани, 11 бащини и две вдовици. Владее се от Кочи, син на Ахмед бей.
 През времето на националноосвободителните борби Долна Кремена е едно от селищата в региона, чиито жители се включват най-активно. През 1872 г. Васил Левски посещава селото и в църквата учредява местния революционен комитет. Когато през май 1876 г. Христо Ботев слиза на Козлодуйския бряг, долнокременските мъже създали своя чета и излизат над селото по посока на гр. Враца, в очакване на четата на Ботев, така както е бил предварителния план. Другите села не подпомагат четата, което води и до нейния фатален край. Разбирайки, че в гр. Враца е пълно с башибозук, въоръжената чета се връща в селото и скрива оръжията. Но за нейните действия е научил турския военачалник от Враца и издава заповед с. Долна Кремена да бъде запалено за назидание. Изпратена е войска, която да изпълни заповедта. За щастие в този момент завалява проливен дъжд и това спасява селото от опожаряване. Убит е само оръжейника на четата – Муцо Метов.
 В четата на Христо Ботев е участвал и един долнокременчанин – Никола Минков. Той доживява Освобождението.
 През Балканската и Междусъюзническата война от селото са мобилизирани много мъже и около 30 от тях не се завръщат. Те оставят костите си по бойните полета на днешна Гърция и Сърбия. През 1923 г. има още две жертви. През периода 1941-1944 г. от селото са убити няколко ятаци и партизани. През Втората световна война от Долна Кремена загиват още двама войници. Така борческото село дава общо 51 жертви, отдали живота си за своята Родина.
 По време на терора, последвал Деветосептемврийския преврат от 1944 година, в близост до селото комунистите извършват масово избиване на свои противници от цяло Врачанско.
 Религии
 В центъра на селото има средновековна, полуразрушена църква „Свети Николай“ от XIII – XIV век и нова църква „Св. св. Кирил и Методий“, строена в 30-те години на XX век. Иконостасът на новия храм е дело на дебърски майстори от рода Филипови, начело с Филип Иванов и за него в 1937 година са платени 19 000 лева.
 Култура и образование
 В селото има читалище, създадено в края на 19 век – „Просвета – 1897“. То е с богата история, развива основни дейности – библиотечна, информационна, художествена самодейност. Читалището е единствения културен институт в населеното място.
 Редовни събития
 Местният празник (ден на Кремена) се отбелязва на 22 септември с курбан за всички и предварително подготвена програма. Традицията започва през 2001 г. с първия проект на НЧ „Просвета – 1897“ за провеждане на фолклорен празник. От тогава всяка година празникът събира много изпълнители и гости на селото. За събитието в селото идват самодейни състави от района.
 Други
 В селото се намира лицензирана от РВМС Враца ферма за отглеждане на щрауси, както и ферма за отглеждане на охлюви, създадена в началото на 90-те.
 Тук е роден Цоло Кръстев, участник в Съпротивителното движение, командир на партизански отряд „Гаврил Генов“.
 В Долна Кремена е родена Василка Кочева- педагог и общественик, дългогодишен директор на 5 основно училище „Иван Вазов“ – София.
 Източници
 Села в област Враца
 Населени места в община Мездра


text:
Nr. C 208/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12 . 8 . 95
 Første Instans besluttet, at sag T-228/94, Anton Rusp mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, skal slettes
 Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De af registret.
 Europæiske Fællesskaber, skal slettes af registret.
 (M EFT nr . C 218 af 6 . 8 . 1994 .
 (M EFT nr . C 218 af 6 . 8 . 1994 .
 Slettelse af sag T-95/95 H
 ( 95/C 208/85
 Slettelse af sag T-240/94 ( J ) (Processprog: fransk)
 ( 95/C 208/ 84 )
 Ved kendelse af 20 . juni 1995 har formanden for Tredje
 Afdeling ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første
 (Processprog: tysk) Instans besluttet, at sag T-95/95 , Didier Gambier mod
 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, skal slettes
 Ved kendelse af 19 . juni 1995 har formanden for Tredje af registret.
 Afdeling ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første
 Instans besluttet, at sag T-240/94, Imre Czigany mod (M EFT nr. C 159 af 24 . 6 . 1995 .


type: other

text:
PMI Lithuania Chapter | Naujienos
 PM Spring 2016
 PM Spring komanda kviečia į vienos dienos projektų valdymo srities konferenciją, kurios pagrindinis tikslas pristatyti šiandienai aktualias temas, (ne) sėkmės istorijas, diskutuoti bei smagiai praleisti laiką vakarinėje renginio dalyje. Visi tikimės išgirsti profesijos balsą (The Voice of Profession), kviečiame srities profesionalus iš kurių tikimės išgirsti naujausias projektų valdymo tendencijas. Konferencijos metu patirtimi dalinsis daugiau nei [...] Skaityti >>
 Tarptautinė bendrovė „Santa Monica Networks“ ieško naujo komandos nario IT projektų vadovo
 Tarptautinė bendrovė „Santa Monica Networks“, duomenų perdavimo tinklų, IP komunikacijos ir informacinių technologijų (IT) srities lyderė Lietuvoje, plečia savo veiklą ir ieško naujo komandos nario IT projektų vadovo. Daugiau informacijos: http://www.pmi-lithuania.org/wp-content/uploads/2016/02/Projektu-vadovas.pdf
 Invitation to join CSC PM Sunday School!
 Invitation to join CSC PM Sunday School! ABOUT THE PROJECT A learning and development initiative that will come to life in the middle of March, 2016. CSC Baltic objectives are: Attract and support development of future Leaders and professionals from various sectors. Establish and maintain appropriate learning & development support structure which would help in [...] Skaityti >>
 Kūrybiškumas per dalyvaujančiąją lyderystę: teatro scenos užkulisiai Pranešimo turinys: Kūrybiškumas: Kas yra kūrybiškumas? Kodėl jis mums reikalingas. Kūrybiškumą skatinanti praktinė užduotis. Aktorinio kūrybiškumo pristatymas per asmeninę patirtį. Kūrybiškumo “įdarbinimas”/panaudojimas susitikimuose, formuojant komandą. Režisūrinio kūrybiškumo pristatymas: asmeninė pranešėjo patirtis (spektaklio “Užsėdimas” kūrimo užkulisiai). Lyderystė kūrybiniame procese: Lyderystė per patyriminį eksperimentavimą; Praktinis užsiėmimas dalyvaujančiosios lyderystės principu; Lyderio [...] Skaityti >>
 New PMI Lithuania Chapter Board announced
 We are pleased to announce that PMI Lithuania Chapter has elected new Board for year 2016: President – Justinas Dijokas Vice President of Professional Development – Loreta Dailidone Vice President of Outreach – Kristina Krasinske Vice President of Memberships – Rokas Samuolis Next election will held in autumn of 2016. PMI Lithuania Chapter announces annual Board elections
 Attention Dear PMI Lithuania Chapter members, We announce the annual elections to the PMI Lithuania Chapter Board. Here is the list of open positions: The President shall be the chief executive officer for PMI-LTU and Chairman of the Board and shall perform such duties as are customary for presiding officers, including making all required appointments [...] Skaityti >>
 IMPORTANT NOTE: Please read if you are planning to take the exam to obtain one of PMI certificates!
 There have been multiple complaints about Prometric closing testing centers without communicating to all the scheduled candidates for exams therefore technically there are no centres available in Lithuania to hold PMI certification exams at. PMI is currently working through the backlog of affected candidates and will be setting up Paper based testing events to ease [...] Skaityti >>
 In October more than 150 professionals gathered to a venue in a modern library of one of the oldest Universities in Europe for the third annual Baltic Project Management Forum in Vilnius. Hosted by PMI Lithuania Chapter the event was designed to introduce best cases and practices of project management, as well as discuss the [...] Skaityti >>
 Pragmatiškas požiūris į Agile projektų valdymą projektinėse ir produktinėse organizacijose
 PMI Lithuania Chapter kviečia į profesinio tobulėjimo seminarą tema “Pragmatiškas požiūris į Agile projektų valdymą projektinėse ir produktinėse organizacijose” kuris vyks rugsėjo 10 d. La Boheme restorano Baltojoje salėje, Šv. Ignoto g. 3/4 Vilniuje. Pasijuste restorano lankytojais ir apžvelgsite ką siūlo šiuolaikinis projektų valdymo metodų meniu kartu su Laimonu Lileika. Paskubėkite registruotis! Vietų skaičius [...] Skaityti >>
 Baltic Project Management Forum 2015: Expand your Horizons
 Dear Project Management Professionals,The last decade was full of learning and development of project management practices among business companies, organisations and professionals throughout many different industries. In most cases project management is associated with IT, software development or construction industries. We believe there is a fast growing community of cross-industrial project management professionals with a [...] Skaityti >>


type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 12008E/PRO/13
 Eüroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon - PROTOKOLLID - Protokoll (nr 13) Lähenemiskriteeriumide kohta
 Euroopa Liidu Teataja 115 , 09/05/2008 Lk 0281 - 0282
 PROTOKOLL (nr 13)LÄHENEMISKRITEERIUMIDE KOHTAKÕRGED LEPINGUOSALISED,SOOVIDES üksikasjalikult kindlaks määrata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 nimetatud lähenemiskriteeriumid, millest liit juhindub tehes otsuseid liikmesriikide, mille suhtes on kehtestatud erand, erandite kaotamiseks,ON LEPPINUD KOKKU järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule.Artikkel 1Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõike 1 esimeses alapunktis ettenähtud hindade stabiilsuse kriteerium tähendab, et liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui 1,5 % võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi määra. Inflatsiooni mõõdetakse võrreldaval alusel tarbijahinnaindeksi abil, võttes arvesse riiklike määratluste erinevust.Artikkel 2Nimetatud lepingu artikli 140 lõike 1 teises alapunktis ettenähtud riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium tähendab, et kontrollimise ajal ei kehti liikmesriigi suhtes nimetatud lepingu artikli 126 lõikes 6 nimetatud nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.Artikkel 3Nimetatud lepingu artikli 140 lõike 1 kolmandas alapunktis ettenähtud Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium tähendab, et liikmesriik on järginud Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma raha kahepoolset keskmist kurssi euro suhtes.Artikkel 4Nimetatud lepingu artikli 140 lõike 1 neljandas alapunktis nimetatud intressimäärade lähenemiskriteerium tähendab, et vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist on liikmesriigil olnud keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär, mis ei ületa rohkem kui 2 % võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutava liikmesriigi määra. Intressimäärasid mõõdetakse pikatähtajaliste riigi võlakirjade või nendega võrreldavate väärtpaberite alusel, võttes arvesse riiklike määratluste erinevust.Artikkel 5Käesoleva protokolli kohaldamise jaoks kasutatavad statistilised andmed esitab komisjon.Artikkel 6Komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist vastavalt asjaoludele kas Euroopa Parlamendi või EKPga ning majandus- ja rahanduskomiteega võtab nõukogu ühehäälselt vastu asjakohased sätted, et määrata kindlaks nimetatud lepingu artiklis 140 nimetatud lähenemiskriteeriumide üksikasjad; seejärel asendavad vastuvõetud sätted käesoleva protokolli.--------------------------------------------------