type: legislation

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 22.6.2017
 COM(2017) 336 final
 2017/0139(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta
 PERUSTELUT
 1EHDOTUKSEN TAUSTA
 •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Sopimus Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyöstä
 1
 , jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 7. elokuuta 2007. Sopimuksen XII artiklan 2 kohdassa määrätään, että se ”tehdään aluksi viideksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa osapuolten suostumuksella kunkin sopimuskauden viimeistä edellisen vuoden aikana suoritetun arvioinnin jälkeen”. Sopimus uusittiin viimeksi vuonna 2012, ja se on voimassa 7. elokuuta 2017 asti, elleivät osapuolet uusi sitä seuraavaksi viisivuotiskaudeksi.
 Sen jälkeen, kun sopimus viimeksi uusittiin (päätös 2012/646/EU
 2
 ), Brasilia on saavuttanut merkittäviä edistysaskelia tiede-, teknologia- ja innovaatiopolitiikassaan, mikä on edistänyt kyseisen politiikkajärjestelmän instituutioiden vahvistamista. Tähän kuului henkilöresurssien määrän ja pätevyyden kohottaminen sekä T&K-infrastruktuurin parantaminen. Brasilia on edelleen etulinjassa maatalousalan sekä trooppisten ja infektiotautien tutkimuksessa. Se on myös maailmanluokan toimija tieto- ja viestintätekniikan, nanoteknologian ja energian aloilla, ja siellä sijaitsee joitain Latinalaisen Amerikan parhaista yliopistoista. Näillä tutkimusalueilla on mielenkiintoa Euroopan unionin kannalta. Tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyvät yhteydet Brasilian ja EU:n välillä ovat lisääntyneet intensiivisen yhteistyön kautta sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla.
 Komission tekemä arviointi osoittaa selvästi, että sopimus tarjoaa tärkeän kehyksen yhteistyön edistämiselle EU:n ja Brasilian välillä yhteisillä tieteen ja teknologian prioriteettialoilla, mikä johtaa molemminpuoliseen hyötyyn. Koska Brasilian potentiaali tutkimus- ja innovaatiokumppanina kasvaa edelleen, sitä olisi pidettävä EU:n strategisena kumppanina Latinalaisessa Amerikassa. Yhteistyön tärkeimpiä välineitä ovat EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmat. Assosioitumattomien kolmansien maiden joukossa Brasilia oli kuudenneksi aktiivisin maa seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa (2007–2013) ja viidenneksi aktiivisin Horisontti 2020 -puiteohjelmassa tähän mennessä. Yhteistyö EU:n ja Brasilian tutkimusyhteisön välillä johti muiden tulosten ohella uuden lääkkeen kehittämiseen Chagasin tautia varten (rekisteröity jo lääkevirastossa (Food and Drug Administration) kliinisen testauksen aloittamista varten) sekä uuden biomassan esikäsittelyprosessin kehittämiseen kehittynyttä bioetanolia varten (mahdollistaa ensimmäisen kaupallisen kehittyneen bioetanolin tuotantolaitoksen perustamisen Eurooppaan).
 Sen vuoksi on EU:n edun mukaista uusia Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus uudeksi viiden vuoden jaksoksi.
 Molemmat osapuolet vahvistivat toiveensa uusia sopimus kirjeillä, jotka oli päivätty 14. marraskuuta 2016 ja 5. tammikuuta 2017.
 Uusitun sopimuksen sisältö tulee olemaan identtinen nykyisen sopimuksen kanssa, kuten brasilialaisen osapuolen kanssa on neuvoteltu ja sovittu.
 •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa
 Tämä aloite on täysin johdonmukainen tutkimusta ja innovointia koskevan EU:n kansainvälisen yhteistyöstrategian
 3
 kanssa. EU:n strategiassa ilmaistaan selvästi tiede- ja teknologiasopimusten merkitys välineinä, joilla määritellään ja pannaan täytäntöön monivuotisia yhteistyön etenemissuunnitelmia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Sopimus on myös keino panna täytäntöön EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön strategia; siinä kehotetaan lisäämään kansainvälistymistä ja avoimuutta EU:n tutkimus- ja innovaatiokentässä.
 •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa
 EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa vahvistetaan, että tutkimusyhteistyö on tärkeä osa EU:n ulkopolitiikkaa, ja pidetään tutkimusyhteistyötä vahvempien sosioekonomisten siteiden keskeisenä elementtinä, muun muassa Latinalaisen Amerikan maiden kanssa.
 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Oikeusperusta
 EU:n valta toimia kansainvälisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla perustuu SEUT-sopimuksen 186 artiklaan. Ehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohta.
 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen
 Tämä aloite ei ole osa REFIT-ohjelmaa.
 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ainoastaan henkilö- ja hallintoresurssit ovat tarpeen; ne esitetään säädösehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä.
 Edellä esitetyn perusteella komissio pyytää, että neuvosto
 -
 hyväksyy unionin puolesta Euroopan parlamentin annettua hyväksyntänsä Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisen viiden vuoden jakson voimassa olon päätyttyä viiden vuoden lisäjaksoksi (eli 8.8.2017–7.8.2022)
 -
 valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään henkilön (henkilöt), jo(i)lla on oikeus ilmoittaa Brasilian liittotasavallan hallitukselle, että unioni on saattanut päätökseen uusitun sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt.
 2017/0139 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 186 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2005/781/EY
 4
 Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisen.
 (2)Sopimus tulee XII artiklan mukaisesti voimaan päivänä, jona molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti siitä, että sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Sopimus tehdään aluksi viideksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa osapuolten suostumuksella kunkin sopimuskauden viimeistä edellisen vuoden aikana suoritetun arvioinnin jälkeen.
 (3)Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2012/646/EU
 5
 sopimuksen uusimisen uudeksi viisivuotiskaudeksi.
 (4)Osapuolten välillä 14 päivänä marraskuuta 2016 ja 5 päivänä tammikuuta 2017 päivätyillä kirjeillä käydyssä kirjeenvaihdossa vahvistettiin niiden halukkuus uusia sopimus uudeksi viisivuotiskaudeksi.
 (5)Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on.
 (6)Sopimuksen uusiminen olisi hyväksyttävä unionin puolesta,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusiminen viiden vuoden lisäjaksoksi.
 2 artikla
 Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilö(t), jo(i)lla on valtuudet ilmoittaa unionin puolesta sopimuksen XII artiklan 2 kohdan mukaisesti Brasilian liittotasavallan hallitukselle siitä, että unioni on saattanut päätökseen uusitun sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt, sekä antaa seuraavan ilmoituksen Brasilialle:
 ”Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on, ja käyttää mainitusta päivästä alkaen kaikkia Euroopan yhteisön oikeuksia ja ottaa vastatakseen kaikki Euroopan yhteisön velvoitteet. Sopimuksen tekstissä olevat viittaukset ’Euroopan yhteisöön’ on siten tilanteen mukaan ymmärrettävä viittauksiksi ’Euroopan unioniin’.”
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne
 1.4.Tavoitteet
 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut
 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
 2.HALLINNOINTI
 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt
 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin
 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen
 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta
 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 6
 Erityisesti pääosastojen RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT ja MOVE toimintastrategia ja koordinointi.
 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne
 ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
 ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
 7
 .
 ☑ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
 ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
 1.4.Tavoitteet
 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 Tämän aloitteen myötä osapuolet voivat parantaa ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla.
 1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
 Erityistavoite nro
 Tämän päätöksen myötä osapuolet voivat tehostaa yhteistyötään ja kehittää strategisempaa kumppanuutta lisäämällä ja laajentamalla nykyistä yhteistyötä, vastaamalla keskeisiin yhteisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja edistämällä vastavuoroista pääsyä ohjelmiin ja rahoitukseen. Sen myötä myös alueellista yhteistyötä voidaan lisätä soveltuvin osin.
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset
 Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen
 Päätöksen ansiosta sekä Brasilia että Euroopan unioni voivat hyötyä vastavuoroisesti kummankin osapuolen tutkimusohjelmissa tehtävässä tutkimuksessa saavutettavista tieteellisistä ja teknologisista tuloksista sekä meneillään olevista yhteistyötoimista. Päätös mahdollistaa erityistietämyksen ja osaamisen siirron kummankin osapuolen tiedeyhteisön, elinkeinoelämän ja kansalaisten hyväksi.
 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit
 Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
 Komissio seuraa säännöllisesti kaikkia sopimuksen nojalla toteutettavia toimia, myös yhteistyötoimia. Tämä arviointi kattaa muun muassa seuraavat kohdat:
 a) yhteistyöindikaattorit — analyysi brasilialaisten yhteisöjen lukumäärästä ja osallistumistyypistä EU:n rahoittamissa ohjelmissa (esim. ehdotusten määrä, allekirjoitettujen avustussopimusten määrä, yhteistyön pääasialliset yhteydet, pääaiheet; aikaansaadut tuotokset) ja päin vastoin (aina kun tiedot ovat saatavilla);
 b) suoritusindikaattorit — EU:n puiteohjelmiin osallistuvien brasilialaisten yhteisöjen onnistumisaste verrattuna muihin EU:n ulkopuolisiin maihin ja jäsenvaltioihin/assosioituneihin maihin tutkimuksen puiteohjelmassa; analyysi osallistumisen laadusta (esim. ohjelmaan osallistuvien parhaimmiksi rankattujen yliopistojen määrä, yhteistyöhankkeista tulevien patenttien ja julkaisujen määrä);
 c) tiedonkeruu asianomaista tutkimusrahoitusohjelmaa laajemmalle ulottuvista yhteistyötoimista ja yhteyksistä ja arviointi näiden toimien vaikutuksesta, kuten osallistuminen monenvälisiin aloitteisiin ja työryhmiin.
 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut
 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Tämän päätöksen myötä osapuolet voivat edelleen parantaa ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla.
 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo
 Tutkimus- ja innovaatioyhteistyö Brasilian ja EU:n sekä sen jäsenvaltioiden välillä on kasvanut vakaasti viime vuosina. EU:n mukanaolo antaa mahdollisuuden laajempiin ja kattavampiin toimiin, joista kaikki jäsenvaltiot hyötyvät. Tämän sopimuksen uusiminen antaa EU:lle mahdollisuuden saada helpommin käyttöön Brasiliassa tuotettua tieteellistä tietoa ja osallistua useampiin yhteistyötoimiin, jotka lisäävät tietämyksen ja teknologioiden vaihtoa. Se tarjoaa lisäksi eurooppalaisille yrityksille helpomman pääsyn Brasilian markkinoille.
 1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset
 Tiede- ja teknologiayhteistyöstä tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella katsotaan, että olisi molemmille osapuolille hyödyksi jatkaa tutkimusyhteistyötä Brasilian kanssa, joka on unionin strateginen kumppani tieteen ja innovoinnin alalla.
 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
 Brasilian kanssa tehdyn sopimuksen uusimista pidetään täysin johdonmukaisena kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön yleisen kehyksen kanssa (COM(2012) 497).
 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 ☑ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu
 –☑
 Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 8.8.2017 ja päättyy 7.8.2022.
 –☑
 Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.
 ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu
 –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,
 –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
 8
 ☑ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä
 –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään;
 –◻
 toimeenpanovirastoja
 ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty:
 –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille;
 –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava);
 –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle;
 –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille;
 –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille;
 –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut;
 –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut;
 –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
 –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.
 Huomautukset:
 [...]
 2.HALLINNOINTI
 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt
 Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
 Brasilian osallistumista puiteohjelmaan seurataan säännöllisesti sopimuksen VI artiklalla perustetun yhteisen ohjauskomitean kokouksissa.
 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
 2.2.1.Todetut riskit
 Kokoukset ja kahdenvälinen neuvonpito toteutetaan säännöllisesti, mikä mahdollistaa järjestelmällisen tiedonvaihdon ja valvonnan. Valvontajärjestelmässä ei ole todettu riskejä.
 2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä
 2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta
 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
 Jos puiteohjelman toteuttamiseen tarvitaan ulkopuolisia toimeksisaajia tai jos se edellyttää rahoitusta kolmansille osapuolille, komissio tekee tarkastuksia tarvittaessa ja erityisesti, jos sillä on syytä epäillä toteutetun tai toimintakertomuksissa kuvaillun työn todenmukaisuutta.
 Unionin suorittamissa tilintarkastuksissa käytetään joko unionin omaa henkilöstöä tai tarkastettavan osapuolen lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Unioni valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset tarkastettavan osapuolen osoittamat eturistiriidat. Komissio varmistaa myös, että tutkimustoimien toteutuksen yhteydessä suojellaan unionin taloudellisia etuja tehokkailla tarkastuksilla ja väärinkäytösten ilmetessä oikeasuhteisilla ja varoittavilla toimenpiteillä ja seuraamuksilla.
 Tätä tarkoitusta varten kaikkiin puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeviin sopimuksiin on sisällyttävä tarkastuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96 ja 1073/99.
 Sopimuksissa on oltava erityisesti seuraavat määräykset:
 – erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EU:n taloudellisia etuja toteutettavan työn valvonnan ja tarkastusten avulla,
 – määräys petostentorjunnan alan hallinnollisten tarkastusten suorittamisesta asetusten (EY) N:o 2185/96, 1073/99 ja 1074/99 mukaisesti,
 – määräys hallinnollisten seuraamusten soveltamisesta kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen (EY) N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustaa listaa,
 – maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 299 artiklan mukaisesti.
 Lisäksi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston vastuullinen henkilöstö toteuttaa rutiinitoimenpiteenä valvontaohjelmaa, jossa seurataan yhteistyön tieteellisiä ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. Tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö tekee sisäisen tarkastuksen ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin tekee tarkastuksia paikan päällä.
 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
 Budjettikohta
 Määrärahalaji
 Rahoitusosuudet
 Numero
 [Nimi..........................................]
 JM/EI-JM
 9
 .
 EFTA-mailta
 10
 ehdokasmailta
 11
 kolmansilta mailta
 varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1a
 08.01.05
 EI-JM
 KYLLÄ
 KYLLÄ
 EI
 EI
 ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
 Budjettikohta
 Määräraha
 laji
 Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi.............................................]
 JM/EI-JM.
 EFTA-mailta
 ehdokasmailta
 kolmansilta mailta
 varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 [XX.YY.YY.YY]
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin
 [Tämän osan täyttämisessä on käytettävä
 hallintomäärärahoja koskevaa laskentataulukkoa
 (tämän rahoitusselvityksen liitteessä oleva toinen asiakirja), joka on asetettava saataville CISNETiin komission sisäistä lausuntokierrosta varten.]
 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 otsake
 Numero
 [Nimi..........................................]
 PO: <RTD>
 Vuosi
 2017
 12
 Vuosi
 2018
 Vuosi
 2019
 Vuosi
 2020
 Vuosi
 2021
 Vuosi
 2022
 YHTEENSÄ
 • Toimintamäärärahat
 Budjettikohdan numero
 Sitoumukset
 (1)
 Maksut
 (2)
 Budjettikohdan numero
 Sitoumukset
 (1a)
 Maksut
 (2a)
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
 13
 Budjettikohdan numero
 08.01.05
 (3)
 PO:n
 määrärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 =1+1a +3
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Maksut
 =2+2a
 +3
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 (4)
 Maksut
 (5)
 • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ
 (6)
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN <....>
 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 =4+ 6
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Maksut
 =5+ 6
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:
 • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 (4)
 Maksut
 (5)
 • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ
 (6)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat
 määrärahat YHTEENSÄ
 (Viitemäärä)
 Sitoumukset
 =4+ 6
 Maksut
 =5+ 6
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 otsake
 5
 ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuosi
 2017
 14
 Vuosi
 2018
 Vuosi
 2019
 Vuosi
 2020
 Vuosi
 2021
 Vuosi
 2022
 YHTEENSÄ
 PO: <.......>
 • Henkilöresurssit
 • Muut hallintomenot
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 PO <....> YHTEENSÄ
 Määrärahat
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat
 määrärahat YHTEENSÄ
 (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuosi
 2017
 15
 Vuosi
 2018
 Vuosi
 2019
 Vuosi
 2020
 Vuosi
 2021
 Vuosi
 2022
 YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat
 määrärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 Maksut
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
 –☑
 Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
 –◻
 Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset
 ⇩
 Vuosi
 N
 Vuosi
 N+1
 Vuosi
 N+2
 Vuosi
 N+3
 Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)
 YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi
 16
 Keskimäär. kustannukset
 Nro
 Kustannus
 Nro
 Kustannus
 Nro
 Kustannus
 Nro
 Kustannus
 Nro
 Kustannus
 Nro
 Kustannus
 Nro
 Kustannus
 Lukumäärä yhteensä
 Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1
 17
 ...
 - Tuotos
 - Tuotos
 - Tuotos
 Välisumma erityistavoite 1
 ERITYISTAVOITE 2 ...
 - Tuotos
 Välisumma erityistavoite 2
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ
 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.3.1.Yhteenveto
 –◻
 Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 –☑
 Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuosi
 2017
 18
 Vuosi
 2018
 Vuosi
 2019
 Vuosi
 2020
 Vuosi
 2021
 Vuosi
 2022
 YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKE 5
 Henkilöresurssit
 Muut hallintomenot
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKE 5, välisumma
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
 19
 Henkilöresurssit
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Muut
 hallintomenot
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät,
 välisumma
 YHTEENSÄ
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve
 –◻
 Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 –☑
 Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
 Vuosi
 2017
 Vuosi
 2018
 Vuosi
 2019
 Vuosi
 2020
 Vuosi 2021
 Vuosi 2022
 • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)
 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella)
 08 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta)
 0,2
 0,5
 0,5
 0,5
 0,5
 0,3
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta)
 • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
 20
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)
 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)
 XX 01 04 yy
 21
 - päätoimipaikassa
 - EU:n ulkop. edustustoissa
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)
 Muu budjettikohta (mikä?)
 YHTEENSÄ
 0,2
 0,5
 0,5
 0,5
 0,5
 0,3
 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt
 Sopimuksen VI artiklan mukaisen yhteisen ohjauskomitean kokousten valmistelu ja hallinnointi sekä sopimuksen toiminnan ja täytäntöönpanon seuranta.
 Laskelmat tehdään suhteellisesti ottaen huomioon sopimuksen kesto.
 Ulkopuolinen henkilöstö
 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 –☑
 Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
 –◻
 Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
 Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät.
 –◻
 Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
 Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet
 –☑ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.
 –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
 Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuosi
 N
 Vuosi
 N+1
 Vuosi
 N+2
 Vuosi
 N+3
 Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)
 Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ
 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin
 –☑
 Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 –◻
 Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 –◻
 vaikutukset omiin varoihin
 –◻
 vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta:
 Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna
 Ehdotuksen/aloitteen vaikutus
 22
 Vuosi
 N
 Vuosi
 N+1
 Vuosi
 N+2
 Vuosi
 N+3
 Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)
 Momentti .............
 Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:
 Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
 (1)
 EUVL L 295, 11.11.2005, s. 38.
 (2)
 Neuvoston päätös 2012/646/EU, annettu 10 päivänä lokakuuta 2012, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (EUVL L 287, 18.10.2012, s. 4).
 (3)
 EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön vahvistaminen ja keskittäminen: strateginen lähestymistapa
 , COM(2012) 497.
 (4)
 Neuvoston päätös 2005/781/EY, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 295, 11.11.2005, s. 37).
 (5)
 Neuvoston päätös 2012/646/EU, annettu 10 päivänä lokakuuta 2012, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (EUVL L 287, 18.10.2012, s. 4).
 (6)
 ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
 (7)
 Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
 (8)
 Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (9)
 JM = jaksotetut määrärahat / EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 (10)
 EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
 (11)
 Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 (12)
 Vuosi 2017 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (13)
 Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 (14)
 Vuosi 2017 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (15)
 Vuosi 2017 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (16)
 Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 (17)
 Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet...”
 (18)
 Vuosi 2017 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (19)
 Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 (20)
 AC = sopimussuhteiset toimihenkilöt; AL = paikalliset toimihenkilöt; END = kansalliset asiantuntijat; INT = vuokrahenkilöstö; JED = nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
 (21)
 Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
 (22)
 Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.


type: wikipedia

text:
Hendrik Sepp (23. märts 1888 Pati vald, Pärnumaa – 5. september 1943 Läti) oli eesti ajaloolane, Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) liige.
 Elukäik ja teadustegevus
 Hendrik Sepp sündis 23. märtsil 1888 Pärnumaal Saarde kihelkonnas Ristikülas taluperemees Kasper Sepa pojana. Alghariduse omandas ta kohalikus vallakoolis. 1902. aastal astus ta Pärnu poeglaste gümnaasiumi 3. klassi ja lõpetas selle 1908. aastal. 1909–1913 õppis Hendrik Sepp Tartu ülikoolis ja lõpetas stuudiumi ajalookandidaadi (cand. hist.) kraadiga. Ta oli silmapaistvate vene professorite Jevgeni Tarle ja Ivan Lappo õpilane. Järgmisel õppeaastal omandas H. Sepp Tartu ülikooli juures peetud kõrgematel keskkoolilõpetajate ettevalmistuskursustel ajalooõpetaja kutse. 1909. aastal astus ta Korp! Sakala liikmeks.
 Hendrik Sepp töötas lühikest aega Tartu Päevalehes, seejärel aastatel 1914–1917 Venemaal Samaara kubermangus Nikolajevski poeglaste gümnaasiumis ladina keele ja ajaloo õpetajana. Sel eluperioodil süvenes temas arvustav suhtumine vene elukorraldusse ja tugevnes juba õpilasena avaldunud rahvuslus. Nikolajevskis tärkas temas ka sügavam huvi kodumaa ja Põhjamaade ajaloo vastu, mida ülikoolis polnud õpetatud. Selleks hakkas ta õppima rootsi keelt (soome keele oli ta omandanud juba varem).
 1918–1919 töötas H. Sepp õpetajana Tallinnas ja oli ühtlasi ajakirjanduse büroo Estur teenistuses. 1919. aastal määrati ta Tartu Ülikooli ajutise nõukogu poolt teaduslikuks stipendiaadiks Eesti ja Põhjamaade ajaloo alal. Muuhulgas täiendas ta end professor Arno Rafael Cederbergi käe all. 1923–1931 pidas ta õppeülesande korras ülikoolis loenguid ja viis läbi seminare. 1931. aastal kaitses doctor phil. kraadi monograafiaga Narva lahingust. 10. novembril 1931 kinnitati ta Tartu Ülikooli nõukogu otsusega Eesti ja Põhjamaade ajaloo dotsendiks. 1938. aastal nimetati ta Eesti ja naabermaade ajaloo adjunktprofessoriks ning 1942. aastal erakorraliseks professoriks.
 Hendrik Seppa iseloomustasid haruldane mälu ja teadmiste hulk, eriline intuitsioon probleemide leidmisel ja lahendamisel. Tema uurimistööd ilmestas suur armastus Eesti vastu, mis professor J. Uluotsa poeetilises sõnastuses sundis H. Seppa uurima võitlusi, mis selle maa pärast peetud.
 Hendrik Sepa sulest on ilmunud ligi 300 ajaloolise sisuga kirjutist. Hinnatavaima ja mahukaima osa sellest pärandist moodustavad sõjaajaloolised tööd. Peamine uurimisteema oli Põhjasõda oma rohkete probleemidega ja peateos doktoriväitekiri „Narva piiramine ja lahing aastal 1700“ (1930). Just tänu sellele teosele saavutas H. Sepp ka laiema rahvusvahelise tunnustuse. Seda teost võib pidada üheks parimaks sõjaajalooliseks monograafiaks eesti ajaloo historiograafias.
 Hendrik Sepp on kirjutanud ka terve hulga väärtuslikke lühiuurimusi Baltikumi pärast peetud sõdade ajaloost. Nimetamist väärivad samuti tema artiklid meie sõjaajaloo uurimise ülesannetest ja võimalustest.
 Sõjaajaloo kõrval on Hendrik Sepp kirjutanud sisukaid töid ühiskondlik-majandusajaloolistel teemadel, süvenenud põllumajanduse ja kaubanduse ajalukku. Hendrik Sepp on kirjutanud ajaloolised ülevaated koguteoses "Eesti" I–IV: Tartumaa (1925), Võrumaa (1926), Setumaa (1928) ja Pärnumaa (1930). Ta oli koguteose „Eesti rahva ajalugu“ (1932–1935) üks toimetajaid ja „Eesti majandusajalugu I“ peatoimetaja, kirjutanud neist esimese jaoks peatükid Eesti kaubandusest XVIII–XIX sajandil ja teise jaoks Eesti põllumajandusest XVIII sajandil.
 Hendrik Sepp tegutses ka Akadeemilises Ajaloo-Seltsis, eriti ajaloo oskussõnastiku komisjonis ja oli Ajaloolise Ajakirja toimetuskolleegiumi liige.
 Elu lõpul uuris H. Sepp XIX sajandi teise poole ja XX sajandi alguse agraarajalugu. 1938. aastal asutatud Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikuks saades hakkas ta koos akadeemik Edgar Kantiga juhtima Eesti asustusajaloo uurimist. Paraku hävis tema sellealane töö 1941. aastal tulekahjus.
 H. Sepp suri südamerabandusse 5. septembril 1943 Ipike külas Lätimaal (Mõisaküla lähedal) oma venna talus. Pooleli jäid mitmed uurimused kohaajaloo ning sõjaajaloo kohta. H. Sepp on maetud Saarde kalmistule.
 Teoseid
 1929 "Talupoegade kaitse Rootsiaja lõpul, eriti Liivimaal". Tartu 1929.
 1930 "Narva piiramine ja lahing a. 1700". Tallinn 1930.
 1932 "Rootsi-Poola sõda Liivimaal 1600. a. ja 1601. a. alul". Tartu 1932.
 1932–1933 "Majandusajalugu". Seminaride ja loengute koondtrükk. Tartu 1932–1933.
 1933 "Eesti rahvuskultuur. Koguteos Eesti Vabariigi 15. aasta juubeliks". Kaasautorid Gustav Ränk, Elmar Päss, Jaan Pert, Ferdinand Linnus ja Richard Janno. Eesti Rahvuskultuuriline Kollektiiv. 1933.
 1933 Rahvuslik aktiivsus eestlaste arenguteil. // Eesti rahvuskultuur. Koguteos Eesti Vabariigi 15. aasta juubeliks. 1933.
 1935 "Põhjasõja ülevaade eesti alal". // Separaat teosest "Eesti Rahva ajalugu". Tartu 1935.
 1937 "Stephan Báthory ja Gustav Adolfi Pihkva-vastased operatsioonid". Akadeemiline Kooperatiiv. Tartu 1937.
 1937 "Eesti majandusajalugu I". Peatoimetaja; koostaja koos Otto Liivi, Juhan Vasara ja Evald Blumfeldtiga. Akadeemiline Kooperatiiv. Tartu 1937.
 1938 "Põhja-Eesti majanduslik olustik XIX sajandi teisel poolel". Tartu 1938.
 1939 Põhjasõja-aegsed operatsioonid Liivimaal 1707. a. lõpul ja 1708. a. I poolel. Tartu 1939.
 Isiklikku
 Tema vennapoeg oli proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija Rein Sepp.
 Viited
 Kirjandus
 Rein Helme "Dr. Hendrik Sepp sõjaajaloolasena". // "Verbum habet Sakala. Korp! Sakala koguteos". Tartu 1994, lk 165–170
 Tiit Rosenberg "Akadeemik Hendrik Sepp". // "50 aastat Eesti Teaduste Akadeemiat". Tallinn 1989, lk 173–179
 Välislingid
 Eesti ajaloolased
 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna professorid
 Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) liikmed
 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
 Korporatsioon Sakala liikmed
 Saarde kalmistule maetud
 Sündinud 1888
 Surnud 1943


jurisdiction: EU

text:
 3.5.2018
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 113/1
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2018/670
 z 30. apríla 2018,
 ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011, pokiaľ ide o predĺženie období platnosti schválenia účinných látok bromukonazol, buprofezín, haloxyfop-P a napropamid
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 17 prvý odsek,
 keďže:
 (1)
 V časti A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (2) sa uvádzajú účinné látky, ktoré sa považujú za schválené podľa nariadenia (ES) č. 1107/2009.
 (2)
 Obdobia platnosti schválenia látok haloxyfop-P a napropamid uplynú 31. decembra 2020.
 (3)
 Obdobia platnosti schválenia látok bromukonazol a buprofezín uplynú 31. januára 2021.
 (4)
 Žiadosti o obnovenie schválenia účinných látok zahrnutých v tomto nariadení boli predložené v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 844/2012 (3). Je však možné, že platnosť schválenia týchto látok uplynie skôr, ako sa prijme rozhodnutie o obnovení ich schválenia, a to z dôvodov, na ktoré žiadateľ nemá vplyv. Preto je potrebné predĺžiť obdobia platnosti ich schválenia v súlade s článkom 17 nariadenia (ES) č. 1107/2009.
 (5)
 Vzhľadom na čas a zdroje potrebné na dokončenie procesu posúdenia žiadostí o obnovenie schválení veľkého počtu účinných látok, v prípade ktorých platnosť schválenia uplynie v období od roku 2019 do roku 2021, sa vykonávacím rozhodnutím Komisie C(2016) 6104 (4) stanovil pracovný program, ktorým sa zoskupujú podobné účinné látky a určujú priority na základe zváženia bezpečnosti pre zdravie ľudí a zvierat alebo životné prostredie, ako sa stanovuje v článku 18 nariadenia (ES) č. 1107/2009.
 (6)
 Keďže účinné látky, ktoré sú zahrnuté do tohto nariadenia, nepatria do prednostných kategórií vo vykonávacom rozhodnutí C(2016) 6104, obdobie platnosti ich schválenia by sa malo predĺžiť buď o dva, alebo o tri roky s prihliadnutím na aktuálny dátum uplynutia platnosti schválenia, ako aj na skutočnosť, že v súlade s článkom 6 ods. 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 844/2012 sa má doplňujúca dokumentácia týkajúca sa danej účinnej látky predložiť najneskôr 30 mesiacov pred uplynutím platnosti schválenia, na potrebu zabezpečiť vyvážené rozdelenie povinností a práce medzi členské štáty, ktoré pôsobia ako spravodajcovia a spoluspravodajcovia, a na dostupné zdroje potrebné na posudzovanie a rozhodovanie. Preto je vhodné predĺžiť obdobie platnosti schválenia účinnej látky buprofezín o dva roky a obdobia platnosti schválenia účinných látok bromukonazol, haloxyfop-P a napropamid o tri roky.
 (7)
 Vzhľadom na účel článku 17 prvého odseku nariadenia (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o prípady, v ktorých nebola predložená žiadna doplňujúca dokumentácia v súlade s vykonávacím nariadením (EÚ) č. 844/2012 do 30 mesiacov pred príslušným dátumom uplynutia platnosti schválenia stanoveným v prílohe k tomuto nariadeniu, stanoví Komisia dátum uplynutia platnosti na ten istý dátum ako pred prijatím tohto nariadenia alebo na najskorší dátum po ňom.
 (8)
 Vzhľadom na účel stanovený v článku 17 prvom odseku nariadenia (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o prípady, keď Komisia prijatím nariadenia rozhodne o neobnovení schválenia účinnej látky uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu, pretože nie sú splnené kritériá schválenia, Komisia stanoví dátum uplynutia platnosti schválenia na rovnaký dátum ako dátum pred prijatím tohto nariadenia alebo na dátum nadobudnutia účinnosti nariadenia, ktorým sa neobnovuje schválenie účinnej látky, podľa toho, ktorý z týchto dvoch dátumov nastane neskôr. Ak Komisia prijatím nariadenia rozhodne o obnovení schválenia účinnej látky uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu, bude sa podľa daných okolností snažiť stanoviť čo najskorší možný dátum uplatňovania.
 (9)
 Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
 (10)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Časť A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 30. apríla 2018
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.
 (2) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2011, s. 1).
 (3) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 844/2012 z 18. septembra 2012, ktorým sa stanovujú ustanovenia potrebné na vykonávanie postupu obnovenia účinných látok podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. EÚ L 252, 19.9.2012, s. 26).
 (4) Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 28. septembra 2016 o vypracovaní pracovného programu pre posudzovanie žiadostí o obnovenie schválení účinných látok, ktorých platnosť sa skončí v roku 2019, 2020 a 2021 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (Ú. v. EÚ C 357, 29.9.2016, s. 9).
 PRÍLOHA
 Časť A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa mení takto:
 1.
 V šiestom stĺpci („Schválenie platí do“) riadku 309, ktorý sa týka látky haloxyfop-P, sa uvedený dátum nahrádza dátumom „31. decembra 2023“.
 2.
 V šiestom stĺpci („Schválenie platí do“) riadku 310, ktorý sa týka látky napropamid, sa uvedený dátum nahrádza dátumom „31. decembra 2023“.
 3.
 V šiestom stĺpci („Schválenie platí do“) riadku 318, ktorý sa týka látky bromukonazol, sa uvedený dátum nahrádza dátumom „31. januára 2024“.
 4.
 V šiestom stĺpci („Schválenie platí do“) riadku 320, ktorý sa týka látky buprofezín, sa uvedený dátum nahrádza dátumom „31. januára 2023“.


type: caselaw

text:
 26.5.2007
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 117/24
 Talan väckt den 14 mars 2007 – Kliq (i likvidation) mot kommissionen
 (Mål T-82/07)
 (2007/C 117/38)
 Rättegångsspråk: nederländska
 Parter
 Sökande: juristerna Jan Rudolf Maas och Cornelis Van den Bergh i egenskap av konkursförvaltare för Kliq B.V. (Apeldoorn, Nederländerna) (ombud: advokaterna G. van der Wal och T. Boesman)
 Svarande: Europeiska gemenskapernas kommission
 Sökandens yrkanden
 Sökanden yrkar att förstainstansrätten skall
 —
 ogiltigförklara kommissionens beslut av den 19 juli 2006 i ärende C-30/2005, och
 —
 förplikta kommissionen att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Sökanden väcker talan mot kommissionens beslut av den 19 juli 2006 om den stödåtgärd som anmälts av Nederländerna till förmån för KG Holding N.V (1).
 Det planerade stödet var ett omstruktureringsstöd som Nederländerna ville bevilja KG Holding NV genom att omvandla ett tidigare beviljat undsättningslån och upplupen ränta till eget kapital. I det angripna beslutet förklarade kommissionen att stödåtgärden, i form av omstruktureringsstöd, var oförenlig med den gemensamma marknaden.
 Kommissionen ålade också Nederländerna att från KG Holding NV och Kliq BV återkräva den del av stödet som KG Holding NV hade överfört till sitt dotterbolag Kliq BV i form av ett undsättningslån och som hade omvandlats till eget kapital. Nederländerna förpliktades vidare att hos konkursförvaltaren registrera sin fordring på KG Holding NV och/eller Kliq Reïntegratie som fordringsägare i konkursförfarandet.
 Sökanden gör till stöd för sin talan för det första gällande att kommissionen utan fog har uttalat sig om inbetalningen av KG Holdings andelar i Kliq BV genom avräkning av KG Holdings fordring på Kliq BV med stöd av låneavtalet från betalningsskyldigheten. Denna fråga behandlas inte i beslutet av den 5 augusti 2005 (2) varigenom förfarandet inleddes. Kommissionen har missbrukat sina befogenheter och agerat i strid mot rätten till försvar och sökandenas rätt att yttra sig. För det andra var det fel av kommissionen att bedöma att ett statligt stöd på 9,25 miljoner euro kom Kliq B.V. till godo. Kommissionen underlät felaktigt att vid sin bedömning ta hänsyn till att ”omvandlingen av undsättningslånet till eget kapital”, som behandlas i punkterna 43–46 i det angripna beslutet, inte på något sätt kan hänföras till medlemsstaten Nederländerna, och därför inte kan kvalificeras som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 EG. Kommissionen har därvid gjort en oriktig bedömning av de faktiska omständigheterna. Sökanden anser att det angripna beslutet av denna anledning är de jure och/eller faktiskt felaktigt, eller åtminstone obegripligt och/eller felaktigt eller otillräckligt motiverat och oförenligt med artikel 87 och/eller artikel 253 EG.
 För det tredje har kommissionen inte konstaterat att stödet skulle kunna påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna negativt. Åtminstone är kommissionens konstateranden på denna punkt otillräckligt motiverade.
 För det fjärde har kommissionen felaktigt fastställt att Nederländerna måste återkräva stöd uppgående till 9,25 miljoner euro från KG Holding och Kliq BV. Eftersom KG Holding, Kliq Reïntegratie och Kliq BV har försatts i konkurs kommer återkravet aldrig att kunna infrias och har det i vilket fall som helst blivit meningslöst, i den meningen att återkravet genom registrering i de nämnda bolagens konkurs inte behövs och till och med är helt onödig för att få snedvridningen av konkurrensen att upphöra.
 För det femte var det fel av kommissionen att fastställa att det belopp som skall återkrävas från KG Holding och Kliq BV också innefattar ränta från och med den dag då de olika delarna av beloppet ställdes till förfogande för stödmottagarna till och med den dag då stödet faktiskt återbetalas. Detta krav strider mot den nationella konkursrätten.
 (1) EUT L 366, s. 40.
 (2) Statligt stöd C-30/2005 (ex N-78/2004) – Omstruktureringsstöd till KG Holding N.V – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (EUT C 280, 2005, s. 2).


text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (87) 142
 Vol. 1987/0057
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS
 COM(87 ) 142 final
 Bruxelas , 6 de Abril de 1987
 Proposta de
 REGULAMENTO ( CEE ) DO CONSELHO
 relativo à abertura , repartição e modo de gestão de um contingente pautai
 comunitário para os arenques da subposição 03.01 B I a ) 2 da pauta
 aduaneira comum
 ( Apresentada pela Comissão )
 ν> V,·-"
 A.-; \ îb ,.;/
 Ш :3
 Cv^CT:*!
 C0MC87 ) m final
 ---pagebreak--- EXPOSE DES MOTIFS
 Dons le cadre de négociations multilatérales au sein du SOT, la
 Communauté a pris l' engageaient d' ouvrir , pour la période du 16 juin
 au 14 février de diaque année , et sous condition de respect du prix
 de référence , un cerïtingarit tarifaire communautaire de 34 000
 termes à droit nul , pour les harengs , £:< s: 3 , réfrigérés ou oonç- ^laa
 de la sous-position 03.01 B I a 2 du tarif douanier commun .
 La présente proposition a pexir but de satisfaire aux obligations
 contractées par la Ccmtamauté er. ouvrant le contingent contractuel
 pour la période du 16 juin 19S7 au 14 février 1988 .
 Pour ces produits , la proposition de la Ccnittission s' inspire
 largement de celles présentées habituellement dans le domaine des
 contingenta tarifaires en ce sens que t
 - le volume csontingentaire est subdivisé en 2 tranchas , dent 2a
 première , portant sur une quantité relativement importante , est
 répartie entre certains Etats membres , et la seconde constitue
 tme réserve destinée à couvrir les besoins supplémentaires
 éventuels de cea Etats marbres , de mime que les besoins
 éventuels de ceux qui ne participent pas à la répartitien,
 initiale ;
 - l' attribution de la quota part initiale des Etats martres est
 fondée sur le?, antériorités d' importations en provenance des
 pays tuer-* au cours des 3 dernières armées, ainsi qu' elles
 apparaissent dans la tableau ci-dessous Î
 ---pagebreak--- 3
 IMPORTATIONS DE PAYS TIERS NON PREFERENTIELS
 Etat marbre 1983 1984 1985
 en tonnes en % en tonnes en % en tonnes en %
 Benelux S 253 5,99 2 949 4,06 2 234 3,70
 Danemark 61 067 69,61 48 244 66,39 41 625 68,88
 Allemagne 19 242 21,94 17 755 24,44 11 662 19,30
 Espagne - - - - - -
 Grèce - - - - - -
 France 1 300 1,48 1 711 2,35 3 305 5,47
 Irlande - - 14 0,02 - -
 Italie - - 16 0,02 - -
 Portugal - - - - - -
 Royaume-Uni 859 0,98 1 973 2,72 1 604 2,65
 total 87 721 72 662 60 430
 ---pagebreak--- ч
 Proposta de
 REGULAMENTO ( CEE ) DO CONSELHO
 relativo à abertura , repartição e modo de gestão
 de um contingente pautai comunitário para
 os arenques da subposiçio 03.01 B I a ) 2
 da pauta aduaneira comum
 0 CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS ,
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Económica Europeia e,
 nomeadamente , o seu artigo 113° ,
 Tendo em conta o Acto de Adesão de Espanha e de Portugal ,
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 Considerando que , para os arenques , inteiros , descabeçados ou em pedaços ,
 importados de 16 de Junho a 14 de Fevereiro no estado fresco , refrigerado ou
 congelado , da subposiçio 03.01 B I a ) 2 da pauta aduaneira comum, a Comunidade
 se comprometeu a abrir, anualmente, um contingente pautai comunitário no
 limite de 34 000 toneladas com direito nulo , sob condição da observância do
 preço de referência ; que convém , portanto , abrir , para o período compreendido
 entre 16 de Junho de 1987 e 14 de Fevereiro de 1988 , o contingente pautai em
 questão, tendo em conta a obrigação de respeitar o preço de referência
 f i xado ;
 Considerando que se deve garantir , nomeadamente , o acesso igual e contínuo de
 todos os . mportadores a esse contingente e a aplicação, sem interrupção, da
 taxa prevista para esse . ontingente a todas as importações até ao esgotamento
 do contingente ; ruf um sistema de utilização do contingente pautai
 comunitário , baseado na repartição entre os Estados-membros , parece
 susceptível de respeitar a natureza comunitária do referido contingente
 relativamente IOS princípios acirna enunciados ; que esta repartição deve , para
 representar o melhor possível a evolução real do mercado do produto em
 questão, ser efectuada proporcionalmente às necessidades , calculadas , por um
 lado, com base nos dados estatísticos relativos às importações de países
 terceiros no decurso de um período de referência representativo e , por outro
 lado, com base nas pe - sp^-ct i vas económicas para o período de cont ingentamento
 em questão ;
 ---pagebreak--- s
 Considerando que , no decurso dos três últimos anos para os quais se dispõe de
 dados estatísticos completos , as importações correspondentes de cada um dos
 Estados-membros representam , em relação às importações totais do produto em
 questão , as seguintes percentagens :
 1 I 1933 I 1984 I 1985
 Benelux I I 5,99 I 4,06 I 3,70
 Dinamarca I I 69,61 I 66,39 I 68,88
 Alemanha 1 1 21,94 I 24,44 I 19,30
 Espanha ! I ” I -
 I -
 Grécia I I I -
 I -
 França I I 1 , 48 I 2,35 I 5,47
 Irlanda I I I 0,02 I -
 Itália I I I 0,02 I -
 Portugal I I I -
 I -
 Reino Unido I I 0.98 ! 2.72 I 2.65
 Considerando que , tendo em conta estes elementos e a evolução previsível do
 mercado do produto em questão no decurso do período de contingentamento , as
 quotas-partes de participação inicial podem ser fixadas como indicado nos
 artigos 22 e 32 ;
 Considerando que , para ter em conta a evolução eventual das importações do
 produto em questão , convém dividir o volume do contingente em duas parcelas ,
 sendo a primeira parcela repartida entre os Estados-membros e constituindo a
 segunda oarcela uma reserva destinada a cobrir póster iormente as necessidades
 dos Estados-membros que tenham esgotado a sua quota-parte inicial ; que , para
 garantir '-os importadores uma certa segurança , convém fixar a primeira parcela
 do contingente p-.utal comunitário a um nível importante que , neste caso , se
 poderia situar em 30 000 toneladas ;
 Considerando que as quotas-partes iniciais podem ser esgotadas mais ou menos
 rapidamente ; que , para ter em conta este facto e evitar qualquer
 descontinuidade , importa que qualquer Estado - membro que tenha utilizado quase
 totalmente a sua quota-parte inicial proceda ao saque de uma quota-parte
 complementar sobre a reserva ; que este saque deve ser efectuado por cada
 Estado-membro , quando cada uma das quotas-partes complementares estiver quase
 totalmente utilizada e tantas vezes quantas o permita a reserva ; que as
 ---pagebreak--- G
 quotas - partes iniciais e complementares devem ser válidas até ao fim do
 período de contingentamento ; que este modo de gestão requer uma colaborarão
 estreita entre os Estados-membros e a Comissão , a qual deve , nomeadamente ,
 poder acompanhar a situação de esgotamento do volume do contingente e informar
 desse facto os Estados-membros ;
 Considerando que , se em data determinada do período de contingentamento
 existir um saldo importante da quota-parte inicial em que qualquer
 Estado-membro , é indispensável que esse Estado transfira uma percentagem
 apreciável para a reserva , a fim de evitar que uma parte do contingente pautai
 comunitário permaneça inutilizada num Estado-membro , quando podia ser
 utilizada noutros ;
 Considerando que , pelo facto de o Reino da Bélgica , o Reino dos Países Baixos
 e o Grão-Ducado do Luxemburgo estarem reunidos e representados pela União
 Económica do Benelux , qualquer operação relativa à gestão das quotas-partes
 atribuídas à referida União Económica pode ser efectuada por um dos seus
 membros ,
 ADOPTOU 0 PRESENTE REGULAMENTO :
 Artigo 18
 1. De 16 de Junho de 1987 a 14 de Fevereiro de 1988 , os direitos da pauta
 aduaneira comum relativos aos produtos a seguir designados são suspensos
 ao nível e no limite do contingente pautai comunitário indicados :
 N2 de IN » da pauta I Designação das mercadorias Volume do Direito do
 ordem I aduaneira contingente contingente
 ( em ( em % )
 toneladas )
 90 . 005 1 03.01 I Peixe fresco ( vivo ou mor-
 i Ito ), refrigerado ou congela-
 I Ido :
 I B. Do mar :
 II . Inteiro , descabeçado ou
 I em pedaços :
 la ) Arenques : 34 000
 12 . de 16 de Junho a 14 de
 I Fevereiro :
 laa ) Frescos ou refrigerados
 ! bb ) Congelados
 ---pagebreak--- 2. No limite desse contingente pautai , c Reino de Espanha e a República
 Portuguesa aplicam os direitos calculados em conformidade com as
 disposições fixadas na matéria no Acto de Adesão .
 3. As importações desses arenques que já beneficiem da isenção do direito
 aduaneiro ao abrigo de outro regime pautai preferencial não são imputáveis
 no referido contingente pautai .
 4. 0 benefício do contingente pautai referido no r.2 1 está suje;.to à
 observância do preço de referência eventualmente fixado .
 Artiso 22
 1. 0 volume do contingente pautai referido no na 1 do artigo 1a é dividido em
 duas parcelas .
 2. A primeira parcela , de 30 000 toneladas , é repartida entre determinados
 Estados-membros ; as quotas-partes que , sem prejuízo do artigo 6a , são
 válidas de 16 de Junho de 1987 a 14 de Fevereiro de 1988 , elevam-se às
 quantidades a seguir indicadas :
 Benelux 1 419
 Dinamarca 20 508
 Alemanha 6 612
 França 858
 Reii.o Unido 603
 3. A segunda paro ;, la : de 4 000 toneladas , constitui a reserva .
 Artigo 32
 Se um importador que tencione importar os produtos em questão na Grécia ,
 Irlanda , Itália , Espanha ou em Portugal solicitar o benefício do contingente ,
 o Estado-membro em causa procederá ao saque sobre a reserva , de uma
 quota-parte igual ás suas necessidades na medida em que o saldo disponível da
 reserva o permita .
 ---pagebreak--- Artigo 42
 1. Se a quota-parte inicial de um Estado-membro , tal como é fixada no n2 2 do
 artigo 22 - ou a mesma quota-parte deduzida da fracção transferida para a
 reserva em caso de aplicação do artigo 62 - for utilizada em 90% ou mais ,
 esse Estado-membro procede , sem demora , por via de notificação à Comissão ,
 ao saque , na medida em que o montante da reserva o permita , de uma segunda
 quota-parte igual a 10% da sua quota-parte inicial , arredondada
 eventualmente para a unidade superior .
 2. Se , após esgotamento da quota-parte inicial , a segunda quota-parte sacada
 por um Estado-membro for utilizada em 90% ou mais , esse Estado-membro
 procede , sem demora , nas condições previstas no n2 1 , ao saque de uma
 terceira quota-parte igual a 5% da sua quota-parte inicial , arredondada
 eventualmente para a unidade superior .
 3. Se , após esgotamento da segunda quota-parte , a terceira quota-parte sacada
 por um Estado-membro for utilizada em 90% ou mais , esse Estado-membro
 procede , nas condições previstas no n2 1, ao saque de uma quarta
 quota-parte igual à terceira .
 Este procedimento aplica -se até ao esgotamento da reserva .
 4. Em derrogação do disposto nos n2s 1 , 2 e 3, cada Estado-membro poder
 proceder ao saque de quotas-partes inferiores às fixadas por esses
 números , se existirem razões para considerar que estas não serão
 esgotadas . Os Estados-membros informarão a Comissão dos motivos que os
 levaram a aplicar o disposto no presente número .
 Artigo 52
 As quotas-pam.es complementares sacadas em aplicação do artigo 42 são válidas
 até 14 de Fevereiro de 1988 .
 ---pagebreak--- Artiso 62
 Os Estados-membros transferem para a reserva , o mais tardar em 15 de Novembro
 de 1987 , a fracção não utilizada das suas quotas-partes iniciais que , em 1 de
 Novembro de 1987 , exceda 10% do volume inicial . Os Estados-membros podem
 transferir uma quantidade mais importante , se existirem razões para considerar
 que esta não será utilizada .
 Os Estados-membros comunicarão à Comissão , o mais tardar em 15 de Novembro de
 1987 , o total das importações do produto em questão efectuadas até 1 de
 Novembro de 1987 , inclusive , e imputadas no contingente pautai comunitário ,
 bem como , eventualmente , a fracção da sua quota-parte inicial que transferem
 para a reserva .
 Artigo 72
 A Comissão registará os montantes das quotas-partes abertas pelos
 Estados-membros nos termos do disposto nos artigos 22 , 32 e 42 e informará
 cada um deles , logo que receba as notificações , da situação de esgotamento da
 reserva .
 A Comissão informará os Estados-membros , o mais tardar em 20 de Novembro de
 1987 , sobre o volume da reserva após as transferências efectuadas nos termos
 do artigo 62 .
 A Comissão velará por que o saque que esgota a reserva se limite ao saldo
 disponível e , para este efeito , informará com precisão do seu montante o
 Estado-membro que procede a este último saque .
 Artigo ,.8s
 1. Os Estack s-membros tomarão todas as disposições necessárias para que a
 abertura das quotas-partes complementares que sacaram em aplicação do
 artigo 42 torne possível as imputações , sem descontinuidade , na sua parte
 acumulada do contingente comunitário .
 2. Os Estados-membros garantem aos importadores do produto em questão o livre
 acesso às quotas-partes que lhes são atribuídas .
 ---pagebreak--- fo
 3. Os Estados-membros procedem à imputação nas suas quotas-partes das
 importações do produto em questão , à medida que esse produto for
 apresentado na alfândega a coberto de declarações de introdução em livre
 prática .
 A. A situação de esgotamento das quotas-partes dos Estados-membros é
 verificada com base nas importações imputadas nas condições definidas no
 ne 3 .
 Artifto 9a
 A pedido da Comissão , os Estados-membros informá - la - ão sobre as importações
 efectivamente imputadas nas suas quotas-partes .
 Artigo 108
 Os Estados-membros e a Comissão colaborarão estreitamente para garantir a
 observância do presente regulamento .
 Artigo 119
 0 presente regulamento entra em vigor em 16 de Junho de 1987 .
 0 presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente
 aplicável em todos os Estados-membros .
 Feito em ,
 Pelo Conselho
 0 Présidente
 ---pagebreak--- Il
 Fiche d' impact de certains actes légistatifs sur Les PME et l' emploi
 Proposition de règlement du Conseil portant ouverture, répartition et mode
 de gestion du contingent tarifaire contractuel pour les harengs , frais ,
 réfrigérés ou congelés
 1. OBLIGATIONS ADMINISTRATIVES DECOULA.' : F DE L' APPLICATION DE LA
 LEGISLATION POUR LES ENTREPRISES
 NON
 2. AVANTAGES POUR L' ENTREPRISE
 - OUI / NS&NX
 - LESQUELS
 Réduction des droits de douane à l' importation
 Suspension totale du droit de douane
 3. INCONVENIENTS POUR L' ENTREPRISE
 ( coût supplémentaires )
 - ΪΒΣ / ΝΟΝ
 - CONSEQUENCES
 A. EFFETS SUR L 1 EMPLOI
 Maintien ou amélioration de l' emploi
 5. Y A - T - IL EU CONCERTATION PREALABLE AVEC LES PARTENAIRES
 SOCIAUX ?
 - « MX / NON
 - AVIS DES PARTENAIRES SOCIAUX
 6. Y A - T - IL ONE AP PROC HE ALTERNATIVE MOINS CONTRAIGNANTE ?
 NON . Lis contingents résultent d' engagements de la
 Communauté .


text:
28 . 6 . 97 I EL I Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ . C 199/19
 Διαγραφή της υποθέσεως C-187/95 ( 1 ) Διαγραφή της υποθέσεως C-363/95 ( 1 )
 (97/C 199/39) (97/C 199/43 )
 Με διάταξη της 7ης Μαρτίου 1997, o Πρόεδρος του Δικα Με διάταξη της 7ης Μαρτίου 1997 , o Προεδρος του Δικα
 στηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αποφάσισε τη δια στηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αποφάσισε τη δια
 γραφή της υποθέσεως C-187/95 : (αίτηση του Pretura circon γραφή της υποθέσεως C-363/95 : (αίτηση του Pretura cir
 dariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli για την έκδοση condariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli για την
 προδικαστικής αποφάσεως): Ποινική δίκη κατά Angelo έκδοση προδικαστικής αποφάσεως): Ποινική δίκη κατά
 Deodati και Aldo Luchini . Giuseppe Tancredi.
 (') ΕΕ αριθ . C 208 της 12 . 8 . 1995 . 0 ) ΕΕ αριθ . C 16 της 20. 1 . 1996.
 Διαγραφή της υποθέσεως C-331/95 ( 1 ) Διαγραφή της υποθέσεως C-377/95 ( 1 )
 (97/C 199/40 (97/C 199/44)
 Με διάταξη της 7ης Μαρτίου 1997 , o Πρόεδρος του Δικα
 στηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αποφάσισε τη δια Με διάταξη της 7ης Μαρτίου 1997, o Πρόεδρος του Δικα
 γραφή της υποθέσεως C-331/95 : (αίτηση του Pretura circon στηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αποφάσισε τη δια
 dariale di Roma , sezione distaccata di Tivoli για την έκδοση γραφή της υποθέσεως C-377/95 : (αίτηση του Pretura cir
 προδικαστικής αποφάσεως): Ποινική δίκη κατά Giuseppe condariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli για την
 Piccolo . έκδοση προδικαστικής αποφάσεως ): Ποινική δίκη κατά
 Tersilio Onorati .
 (') ΕΕ αριθ . C 333 της 9. 12. 1995.
 ( · ) ΕΕ αριθ. C 31 της 3 . 2. 1996.
 Διαγραφή της υποθέσεως C-332/95 (')
 (97/C 199/41 ) Διαγραφή της υποθέσεως C-378/95 ( 1 )
 (97/C 199/45 )
 Με διάταξη της 7ης Μαρτίου 1997 , o Προεδρος του Δικα
 στηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αποφάσισε τη δια Με διάταξη της 7ης Μαρτίου 1997 , o Πρόεδρος του Δικα
 γραφή της υποθέσεως C-332/95: (αίτηση του Pretura circon στηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αποφάσισε τη δια
 dariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli για την έκδοση γραφή της υποθέσεως C-378/95 : (αίτηση του Pretura cir
 προδικαστικής αποφάσεως): Ποινική δίκη κατά Mario condariale di Roma, sezione distaccata di Tivoli για την
 Corbo κ.λπ .
 έκδοση προδικαστικής αποφάσεως ): Ποινική δίκη κατά
 Palma Mariulli .
 (') ΕΕ αριθ . C 333 της 9. 12. 1995 .
 C ) ΕΕ αριθ. C 31 της 3 . 2. 1996.
 Διαγραφή της υποθέσεως 0-342/95 ( ! )
 (97/C 199/42) Διαγραφή της υποθέσεως C-l/96 SA (')
 (97/C 199/46)
 Με διάταξη της 7ης Μαρτίου 1997 , o Προεδρος του Δικα
 στηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αποφάσισε τη δια
 γραφή της υποθέσεως C-342/95 : (αίτηση του Pretura circon Με διάταξη της 24ης Απριλίου 1997 , o Πρόεδρος του
 dariale di Roma , sezione distaccata di Tivoli για την έκδοση Δικαστηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων αποφάσισε τη
 προδικαστικής αποφάσεως): Ποινική δίκη κατά Miranda διαγραφή της υποθέσεως C-l /96 SA: Must Intérim SA κατά
 Viola . Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 ( · ) ΕΕ αριθ . C 333 της 9 . 12 . 1995 . C ) ΕΕ αριθ . C 269 της 14. 9 . 1996.


type: other

text:
Jumalan luomaton valkeus loistaa pimeydessä (opetuspuhe) – Ortodoksi.net
 Jumalan luomaton valkeus loistaa pimeydessä (opetuspuhe)
 Ristin Pääsiäinen tuhoaa kuoleman vallan
 Ortodoksisen kirkon rikkaassa perinteessä Kristuksen ylösnousemusjuhla on "juhlien juhla". Se on Kirkon vanhin ja kunnianarvoisin juhla ja kirkkovuoden keskus ja sydän. Kristuksen ylösnousemus merkitsee kuoleman ja Tuonelan tuhoamista, uuden ja iankaikkisen elämän alkamista Kristuksessa. Tyhjän haudan ihme on Kirkon uskon ja elämän kulmakivi.
 Kuolleista ylösnoussut ja iankaikkisesti Isän kunniassa oleva Kristus kuuluu historian jokaiseen silmänräpäykseen, koska Hän elää ja on lupauksensa mukaisesti kanssamme nyt ja aina. Ylösnousemuksen ilo on sellainen, joka meidän on opittava kokemaan, mutta voimme kokea sen vain jos ensin olemme oppineet elämässä ristin murhenäytelmän. Meidän on kuoltava kahlehtivalle itsekkyydellemme, peloillemme ja kaikelle, mikä tekee maailman ahtaaksi, kylmäksi, köyhäksi ja julmaksi.
 Risti on Jumalan rakkauden merkki. Kristuksen kuolema on voitto kuolemasta ja kuolevaisuudesta. Se ei ole jonkin käsitteellisen Jumalan oikeuden täyttymys tai ihmisen vanhurskautuminen. Ihmisen kuolema on Jumalan siunaaman olemassaolon hylkäämistä. Se on epäonnistumista. Ihmisen syntiinlankeemus syrjäytti elämän mysteerion ja tilalle tuli kuoleman varjo. Ihmisen kuolevaisuus heijastaa hänen eroaan Jumalasta, elämän todellisesta lähteestä. Ylösnousemuksen ja iankaikkisen elämän toivo poistaa kuoleman pelon. Ylösnousemuksen toivo ilmaistaan ihmiskunnalle Jumalan Sanan eli Kristuksen ihmiseksi syntymisessä. Ristin Pääsiäinen tuhoaa kuoleman vallan. Ortodoksiset isät korostavat raamatullisesti Kristuksen ruumiillista ylösnousemusta, sillä Kristuksen lihaksituleminen täyttyi Hänen ylösnousemuksessaan.
 Pyhän Konstantinopolin arkkipiispa Johannes Krysostomos (k. 407) opettaa, että ruumis ja katoavaisuus ovat eri asioita. Ruumis on kylläkin katoavainen, mutta se ei ole itse katoavaisuus. Ruumis kuolee, mutta se ei ole itse kuolema. Ruumis on Luojan työtä, kuolema ja katoavaisuus tulivat synnin kautta.
 Kristuksen laskeutuminen Tuonelaan tarkoittaa tunkeutumista kuoleman syvyyksiin, kuolevaisuuteen ja turmelukseen. Vapahtaja polki alas Tuonelan portit ja nosti Adamin ja Eevan takaisin elämään. Hän laskeutui Tuonelaan Voittajana ja Elämänä. Jumalan Elämä loisti Tuonelan pimeydessä luomatonta Valkeutta. Se tuhosi Tuonelan ja kuolevaisuuden. Tuonelaan laskeutunut Kristus julisti Elämän voittoa kuoleman toivottomuudesta. Kristus tunkeutui saatanan valta-alueelle. Hän mursi siteet, joilla saatana piti ihmissukua vallassaan.
 Pyhittäjä Simeon Uusteologi (k. 1022) opettaa: "Vapahtajamme laskeutui taivaasta maan päälle. Hän tuhosi kuolemallaan kuoleman, joka orjuutti meitä. Hän antoi meille pyhässä kasteessa uuden ihmisyyden mahdollisuuden ja mikä tärkeintä, Vapahtaja palautti meillealkuperäisen vapaan tahtomme kunnian."
 Pyhä Esipaimen Epifanios Kyproslainen (k. 403) julistaa Pyhän ja Suuren Lauantain opetuspuheessaan: "Tuonelan portit avautuvat. Iloitkaa, te jotka nukutte maailman alusta asti. Ottakaa vastaan suuri Valkeus, te jotka istutte pimeydessä ja kuoleman varjossa. Pelastaako ilmestynyt Jumala kaikki tuonelassa olevat? Ei, vaan sieltäkin ne, jotka uskovat. Eilen Hänet tuomittiin, tänään Hän lahjoittaa vapauden tuomituille. Eilen Pilatuksen palvelijat pilkkasivat Häntä, tänään Tuonelan ovenvartijat kauhistuvat Hänet nähdessään. Eilen Hän armotaloudessaan kieltäytyi enkelilegiooneista ja sanoi Pietarille: Enkö voisi saada paikalle heti enemmän kuin kaksitoista legioonaa enkeleitä? Tänään Hän laskeutuu Valtiaana jumalallisesti ja sotaisesti Tuonelaan ja kuolemaan, ja voittaa kuolemallaan hirmuvaltiaan, mukanaan ruumiittomien sotavoimien ja näkymättömien joukkojen kuolemattomat legioonat, ei kahtatoista, vaan kymmenentuhatta kertaa kymmenentuhatta, ja tuhat kertaa tuhat enkeliä, hallitusta, valtaistuintonta valtaistuinta, siivettömiä kuusisiipisiä, silmättömiä monisilmäisiä taivaallisia joukkoja. Kristus sanoi Adamille: Sinun tähtesi maistoin sappea, parantaakseni sen makean syönnin sinulle aiheuttamaan karvaan hekuman. Maistoin etiikkaa, että tekisin lopun kuoleman karvaasta ja luonnottomasta maljasta. Otin vastaan sienen pyyhkiäkseni sinun syntiesi käsikirjoituksen. Vihollinen toimitti sinut pois paratiisista. En enää vie sinua paratiisiin, vaan Taivaan Istuimelle. Kielsin sinulta elämän vertauskuvallisen puun, mutta katso, minä, Itse Elämä, olen yhdistynyt sinuun. Nouskaa siis, lähtekäämme täältä, kuolemasta elämään, turmeluksesta turmeltumattomuuteen, pimeydestä iankaikkiseen Valkeuteen."
 Ortodoksista kastetta on alkuaan kutsuttu Pääsiäisen Mysteerioksi ja Pääsiäinen oli Kirkon ensimmäisinä vuosisatoina ennen muuta suuri kastejuhla. Kirkon ensimmäisinä vuosisatoina kasteoppilaiden eli katekumeenien kaste tapahtui pääsiäisvigilian yhteydessä.
 Kaste on ylösnousemuksen lahja, joka todistaa, että Kristus on todella ylösnoussut ja antaa ihmisille mahdollisuuden uuteen elämään Hänessä. Kirkon vanhimmassa perinteessä kaste oli saatto kirkkoon ja eukaristiaan. Se oli saatto Jumalan valtakunnan illattomaan päivään.
 Kirkko ja lähetystyö
 Todellinen elämä alkaa Kristuksen ylösnousemuksesta, sillä se ei pääty kuolemaan. Ilman Kristuksen ylösnousemusta ihmiselämä on asteittaista kuolemista. Kristuksen ylösnousemuksessa elämä tuli mahdolliseksi. Ihmiselämä on aitoa ja todellista ainoastaan Jumalassa, sillä se on pyhää elämää ja olemukseltaan kuolematonta. Kristuksen ylösnousemus varmisti ihmisluonnolle voiton kuolemasta. Siellä, missä ei ole syntiä, ei ole kuolemaa, sillä ainoastaan synti aiheuttaa kuoleman.
 Kristuksen ylösnousemuksella ja Kirkon lähetystyöllä on erottamaton ykseys. Kirkon alkuajoista lähtien isät ja opettajat valistivat ihmisiä Kristuksen ylösnousemuksen sanomalla. He opettavat myös meille 2000-luvun alun Kirkon jäsenille, että kirkkoruumiin tulee kasvaa ja kehittyä, parantaa kirkollisen elämän laatua. Kirkon täytyy alati puhdistaa itseään, jotta Kirkon hengenmukainen uudistuminen jatkua. Ilman evankeliumin julistamista Kirkon laadullinen kasvaminen ei toteudu. Kirkon jäsenten elämän on keskityttävä uskon eteenpäin siirtämiseen. Kristus tuhosi ylösnousemuksessaan ihmisen vanhan luonnon, synnin ja kuoleman. Kirkko kutsuu meitä tekemään Jumalan siunaamaa lähetystyötä eli osallistumaan Kristuksessa Jumalan voittoon maailmasta. Pyhä Ehtoollinen muistuttaa meitä kaikkia yhdistävistä siteistä ja kehottaa hylkäämään itsekkyytemme. Kristuksen ylösnousemusjuhla julistaa meille, että Jumala asettuu kärsivän, hylätyn ja mitättömän ihmisen asemaan. Siinä on Jumalan käsittämättömän rakkauden salaisuus.
 Pääsiäisen ilosanoma pysyy hullutuksena maailmalle ja maailman uskonnon harjoittajille. He vihaavat elämässään nälkää, heikkoutta, epätoivoa ja yksinäisyyttä. Kuitenkin nälkä, heikkous, epätoivo ja yksinäisyys on kaikki, jonka kautta ihmisille annetaan Jumalan tarjoama iankaikkinen elämä.
 Niin kauan kuin ihmiset elävät maailmallisesti, he eivät havaitse hengellisen elämän tilaansa. He eivät näe, että ovat köyhiä kaikkien ulkoisten rikkauksiensa keskellä. He etsivät elämästään uusia nautintoja. Levottomuus, ärtyneisyys, ilkeys, masentuneisuus, väkivaltaisuus ja psyykkinen romahtaminen kertovat heidän elämänsä rikkonaisuudesta ja toivottomuudesta.
 Moderni ihminen saattaa hyväksyä jollakin tavoin ajatuksen Jumalasta. Hän kuitenkin kieltää ihmisen ja maailman sakramentaalisuuden. Hän kieltää elämässään, että maailma on Jumalan ilmestymisen ja voiman välikappale. Hän näkee langenneen maailman itsessään merkityksellisenä. Hän on lapsuudesta lähtien demonisten vaikutteiden alainen. Hän pitää pahan vaikutteita luonnollisina asioina elämässään. Hän on tullut älykkääksi kaikessa paitsi Jumalaan liittyvissä asioissa.
 Ortodoksisen kirkon lähetystyö osoittaa, että Kristus on Vapahtaja. Hän on ainoa vastaus elämän ja kuoleman kysymyksiin. Me kohtaamme Kirkon jäseninä ajassa monia häiritseviä tekijöitä, kiusauksia ja harhakuvitelmia. Ne ovat pesiytyneet myös kirkon elämään. Pahin ja vaarallisin kiusaus on tämän maailman jatkuva ja väkivaltainen pyrkimys muuttaa Kirkon uskon ja elämän luonnetta ja lähetyksellistä näkyä. Ensimmäisenä uhrina on Kirkon lähetystyö, jota meidät on kutsuttu tekemään. Me laiminlyömme kutsumuksen julistaa elämällämme ristiinnaulittua ja ylösnoussutta Kristusta.
 Kristus on voittanut synnin ja kuoleman ja tähän voittoon sisältyy Hänen Kirkkonsa. Professori Georges Florovski (k. 1979) kirjoittaa: "Kirkko on Kristuksen työtä maan päällä, se on Hänen siunaavan läsnäolonsa paikka maailmassa. Pelastumisemme toteutuu Kirkossa. Kirkon ulkopuolella ei ole pelastusta, koska Kirkko on pelastus."
 Kun ihmiset lähestyvät vilpittömästi Kirkossa Jumalan pyhyyttä, se julistaa heidän persoonallista suhdettaan Jumalan elämän yhteyteen ja kokonaisuuteen. Ihmiset elävät usein pimeydessä. He turvautuvat kastepuvun sijaan materialismin vaatteisiin, koska eivät tiedä minne tai mihin he ovat matkalla. Kirkon kutsumus on koota yhteyteensä ja eheyttää maailmaan eksyneet ihmiset.
 Ortodoksinen kirkko on olemassa lähetystyötä varten. Kirkon tehtävä on muistuttaa jäsenissään maailmalle profeettojen tavoin, mikä ihmisen elämässä on keskeisintä. Kirkko ja sen uskolliset palvelijat eivät voi luopua uskon, toivon ja rakkauden asenteesta erossa elävää maailmaa kohtaan. Kirkon jäsenten tehtävä on tulla toivottomille toivoksi, sairaille terveydeksi ja hylätyille hyväksymiseksi.
 Uuden testamentin viimeisessä kirjassa eli Ilmestyskirjassa on voimallisesti esillä taistelun ja voiton teema. Tämä Kristuksen ylösnousemusjuhlan sanomaan ankkuroituva kirja opettaa meille Jumalan iankaikkisesta läsnäolosta, joka käsittää kaikki aikakaudet. Se on Kristuksen läsnäoloa. Hän kuoli ristillä, mutta nousi ylös kuolleista kolmantena päivänä ja elää iankaikkisesti. Siinä on elämämme tarkoitus.
 Noudettu kohteesta http://wwww.ortodoksi.net/index.php?title=Jumalan_luomaton_valkeus_loistaa_pimeydessä_(opetuspuhe)&oldid=20108
 Sivua on viimeksi muutettu 18. tammikuuta 2010 kello 11.16.


text:
Aldersgraduerede pensionsbidrag var ikke aldersdiskrimination | FAnet
 Højesteret afsagde den 12. november 2015 dom i en sag om, hvorvidt en aldersgraduerende pensionsordning var i strid med forbuddet mod forskelsbehandling på grund af alder.
 I sagen var der tale om en medarbejder A, som havde været ansat som kundeservicemedarbejder hos en virksomhed fra november 2007. A var ved sin ansættelse 29 år.
 Det fremgik af medarbejderens ansættelseskontrakt, at virksomheden havde en aldergradueret pensionsordning.
 Pensionsordningen var som følgende:
 Under 35 år: Medarbejderandel 3 % og virksomheden 6 %.
 Fra 35-44 år: Medarbejderandel 4% og virksomheden 8%.
 Over 45 år: Medarbejderandel 5% og virksomheden 10%.
 A var som følge af sin alder indsat på den ordning, der omfattede ansatte under 35 år.
 A opsagde sin stilling til fratræden den 31. oktober 2008.
 Medarbejderens fagforening HK nedlagde på vegne af A påstand om godtgørelse efter forskelsbehandlingslovens forbud mod forskelsbehandling på grund af alder. Den mente, at medarbejderen alene på grund af sin alder fik dårligere vilkår end sine kolleger.
 Reglerne om forskelsbehandling på grund af alder stammer fra et EU-direktiv, og sagen blev derfor henvist til EU-domstolen. Den skulle svare på, om en pensionsordning med aldersgraduerede pensionsbidrag kunne udgøre forskelsbehandling på grund af alder.
 EU-domstolen afgjorde den 26. september 2013, at en pensionsordning med aldersgraduerede pensionsbidrag ikke var i strid med direktivets forbud mod forskelsbehandling på grund af alder, hvis den ulige behandling på grund af alder er hensigtsmæssig og nødvendig for at opfylde et legitimt formål. Det var op til de danske domstole at afgøre, om den ulige behandling konkret kunne retfærdiggøres.
 Højesteret udtalte, at der efter sagens forelæggelse for EU-domstolen var lagt til grund, at aldergraduering af pensionsbidrag ikke er omfattet af beskæftigelsesdirektivets forbud efter artikel 2, men kan være lovligt efter artikel 6 stk. 1. Af undtagelsesbestemmelsen i direktivets artikel 6 fremgår det, at medlemsstaterne kan bestemme, at ulige behandling på grund af alder ikke udgør forskelsbehandling, hvis den er objektivt og rimelig begrundet i et legitimt formål inden for rammerne af national ret.
 Højesteret vurderede, at der i sagen var tale om en pensionsordning, som forfulgte et legitimt formål, samt at pensionsordningen ikke gik videre end nødvendigt. Højesteret henviste navnlig til, at ordningen inddrager de yngre medarbejdere i pensionsordningen, samtidig med at de som følge af den lave medarbejderbidragssats har en større del af deres løn til rådighed. Alternativet var, at de yngre medarbejdere slet ikke var omfattet af ordningen, hvilket også ville have været en mulighed. Ved den valgte løsning kom de yngre medarbejdere med i ordningen, men på andre vilkår.
 Højesteret tiltrådte Landsrettens afgørelse.
 FA bemærker
 Højesteret giver i sin afgørelse af sagen en tilkendegivelse af, at visse former for ulige behandling på baggrund af alder kan være i overensstemmelse med EU-retten. Dette vil være tilfældet, såfremt at den pågældende ordning forfølger et legitimt formål og ikke går ud over det nødvendige.
 FA har i bl.a. Forsikringsoverenskomsten med DFL en vis aldersgraduering af pensionsbidragene. Selvom det ikke var den ordning, Højesteret tog stilling til, vurderer FA, at også sådanne ordninger kan opretholdes.


text:
 28.11.2018
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 302/5
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2018/1851
 z 21. novembra 2018,
 ktorým sa do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [„Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ (CHZO)]
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 15 ods. 1 a článok 52 ods. 2,
 keďže:
 (1)
 Žiadosť Nemecka o zápis názvu „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ do registra bola v súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie (2).
 (2)
 Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, názov by sa mal zapísať do registra.
 (3)
 Nemecké orgány oznámili Komisii e-mailami z 19. apríla 2018 a 21. júna 2018, že v rámci vnútroštátneho námietkového konania sa potvrdilo, že zapísanie názvu „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ do registra by ohrozilo existenciu úplne zhodného názvu a že výrobky s týmto názvom boli v súlade s právnymi predpismi uvádzané na trh viac ako päť rokov pred dátumom uverejnenia stanoveným v článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Požiadali preto v zmysle článku 15 ods. 1 uvedeného nariadenia o prechodné obdobie do 31. decembra 2020 v prospech výrobcu „Kalfany Süße Werbung GmbH & Co.KG, D-79336 Herbolzheim“, ktorého sídlo sa nachádza mimo vymedzenej zemepisnej oblasti názvu „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ a ktorý uvádza tento výrobok na trh pod obchodným názvom „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ viac ako päť rokov v súlade s právnymi predpismi.
 (4)
 Vzhľadom na to, že podnik „Kalfany Süße Werbung GmbH & Co.KG, D-79336 Herbolzheim“ spĺňa podmienky stanovené v článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, ktoré mu umožňujú využívať prechodné obdobie na legálne používanie obchodného názvu aj po jeho zapísaní do registra, malo by mu byť udelené prechodné obdobie do 31. decembra 2020, počas ktorého môže používať označenie „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“.
 (5)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre politiku kvality poľnohospodárskych výrobkov,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Názov „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ (CHZO) sa zapisuje do registra.
 Názov uvedený v prvom odseku sa vzťahuje na výrobok triedy 2.3. Chlieb, zákusky, koláče, cukrovinky, čajové pečivo a iné pekárske výrobky uvedenej v prílohe XI k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 668/2014 (3).
 Článok 2
 Výrobcovi „Kalfany Süße Werbung GmbH & Co.KG, D-79336 Herbolzheim“ sa týmto povoľuje naďalej používať do 31.12.2020 názov „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ (CHZO) zapísaný do registra.
 Článok 3
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 21. novembra 2018
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Phil HOGAN
 člen Komisie
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ C 96, 14.3.2018, s. 38.
 (3) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 36).