text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 21991A1211(01)
 Oficiālais Vēstnesis L 340 , 11/12/1991 Lpp. 0002 - 0015
 Pamatnolīgums par sadarbībustarp Eiropas Ekonomikas kopienu un Meksikas Savienotajām ValstīmEIROPAS KOPIENU PADOME,no vienas puses, unMEKSIKAS SAVIENOTO VALSTU VALDĪBA,no otras puses,ŅEMOT VĒRĀ tradicionālās draudzības saites starp Eiropas Ekonomikas kopienas dalībvalstīm un Meksikas Savienotajām Valstīm;ATCEROTIES Eiropas Ekonomikas kopienas, še turpmāk sauktas par "Kopienu", un Meksikas Savienoto Valstu, še turpmāk sauktu par "Meksiku", kopējo vēlmi paplašināt un dažādot savstarpējo tirdzniecību un pastiprināt sadarbību tirdzniecības, ekonomikas, zinātnes un tehnoloģijas un finanšu jomā;IEVĒROJOT, ka galvenais labuma guvējs no sadarbības ir cilvēks un tāpēc jāveicina cilvēktiesību ievērošana;UZSKATOT, ka Puses un to savstarpējās attiecības ir attīstījušās tiktāl, ka pārsniedz 1975. gadā noslēgtā sadarbības nolīguma robežas;ATZĪSTOT Meksikas reformu un ekonomikas modernizācijas procesa labvēlīgo ietekmi uz Pušu tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām;ATBALSTOT Rio grupas un Kopienas un tās dalībvalstu ar Romas 1990. gada 20. decembra deklarāciju izveidotā dialoga institucionalizēšanu;PAZIŅOJOT, ka šā nolīguma galvenais mērķis ir konsolidēt, pastiprināt un dažādot Pušu savstarpējās attiecības par labu abām Pusēm;IEVĒROJOT konstatētās atšķirības abu pušu ekonomiskajā attīstībā;VĒLOTIES sniegt ieguldījumu starptautisko ekonomisko attiecību attīstībā;APZINOTIES, ka Eiropas vienotā tirgus konsolidēšana pasaules kontekstā ir starptautiskas nozīmes jautājums;ATZĪSTOT, ka Kopiena un tās dalībvalstis augstu vērtē tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības veicināšanu ar jaunattīstības valstīm, palīdzot sekmēt un stiprināt to ekonomiku;PĀRLIECĪBĀ, ka ir svarīgi ievērot Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) noteikumus un principus, lai panāktu brīvu un pastāvīgi augošu starptautisko tirdzniecību, un vēlreiz apstiprinot saistības, ko tās uzņēmušās ar minēto vienošanos;IEVĒROJOT, ka abas Puses dabas aizsardzību uzskata par svarīgu jomu, un nolēmušas divkāršot centienus panākt, lai šo jautājumu pilnībā integrētu attīstības politikā, tajā pašā laikā ņemot vērā vietējo un starptautisko ietekmi;ATCEROTIES, cik svarīgi ir veicināt tieši iesaistīto personu un organizāciju līdzdalību sadarbībā, jo īpaši uzņēmumu un tos pārstāvošo organizāciju līdzdalību,IR NOLĒMUŠAS noslēgt šo nolīgumu, un tālab ir izraudzījušās par saviem pilnvarotajiem pārstāvjiem;EIROPAS KOPIENU PADOME —Jacques F. Poos,Luksemburgas Lielhercogistes ārlietu ministru,Eiropas Kopienu Padomes priekšsēdētāju;Abel Matutes,Eiropas Kopienu Komisijas locekli;MEKSIKAS SAVIENOTO VALSTU VALDĪBA —Fernando Solana Morales,Meksikas Savienoto Valstu ārlietu ministru;KAS, iepazinušies ar pārējo pārstāvju pilnvarām un atzinuši tās par likumīgām un spēkā esošām,IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.1. pantsAbas Puses apņemas pastiprināt savstarpējās attiecības. Lai sasniegtu šo būtisko mērķi, tās nolemj jo īpaši veicināt tās sadarbības attīstību, kas ir saistīta ar tirdzniecību, ieguldījumiem, finansēm un tehnoloģijām, ņemot vērā Meksikas kā jaunattīstības valsts īpašo stāvokli.I NODAĻAEkonomiskā sadarbība2. pants1. Līgumslēdzējas puses, ņemot vērā abpusējo ieinteresētību un ilgtermiņa un vidēja termiņa ekonomiskos mērķus, apņemas izveidot ekonomisko sadarbību, ietverot cik vien iespējams daudz jomu. Sadarbības mērķi jo īpaši ir šādi:a) vispārīgi pastiprināt un dažādot savstarpējās ekonomiskās saites;b) sniegt ieguldījumu savas ekonomikas un dzīves līmeņa noturīgā attīstībā;c) atvērt jaunus piegādes avotus un jaunus tirgus;d) veicināt ieguldījumu un tehnoloģiju plūsmu;e) veicināt uzņēmumu sadarbību, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu sadarbību;f) radīt apstākļus, kas sekmē darbvietu radīšanu;g) aizsargāt un uzlabot vidi;h) veicināt lauku attīstības pasākumus;i) veicināt zinātnes un tehnoloģiju attīstību.2. Sākotnēji neizslēdzot nevienu jomu, Līgumslēdzējas puses saskaņā ar abpusējām interesēm un ņemot vērā attiecīgo kapacitāti nosaka jomas, uz kurām ekonomiskā sadarbība attiecināma. Sadarbības uzmanības centrā jo īpaši ir:a) rūpniecība;b) intelektuālais un rūpnieciskais īpašums, normas un kvalitātes standarti;c) tehnoloģiju nodošana;d) agrārā rūpniecība;e) zivkopība un zivsaimniecība;f) enerģētikas plānošana un enerģijas efektīva izmantošana;g) vides aizsardzība;h) dabas resursu apsaimniekošana;i) pakalpojumi, to skaitā finanšu pakalpojumi, tūrisms, transports, telekomunikācijas un datu apstrāde;j) informācijas apmaiņa par monetārajiem jautājumiem.3. Lai sasniegtu ekonomiskās sadarbības mērķus, katra Līgumslēdzēja puse saskaņā ar saviem tiesību aktiem cenšas, cita starpā, veicināt šādus pasākumus:a) Pušu savstarpējās saziņas pastiprināšana, jo īpaši, organizējot konferences, seminārus, tirdzniecības un rūpniecības misijas, "uzņēmējdarbības nedēļas", vispārējos un nozaru tirdzniecības gadatirgus un faktu vākšanas misijas tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas palielināšanai;b) Kopienas uzņēmumu līdzdalība gadatirgos un izstādēs Meksikā un otrādi;c) tehniskā palīdzība, īpaši ietverot ekspertu nodrošināšanu un īpašu pētījumu veikšanu;d) kopuzņēmumu dibināšana;e) finanšu iestāžu sadarbība;f) attiecīgu datu apmaiņa, un jo īpaši piekļuve esošajām datu bankām un tām datu bankām, ko izveidos turpmāk;g) uzņēmumu tīklu veidošana, jo īpaši rūpniecības uzņēmumiem.Finanšu iestāžu sadarbība3. pantsŅemot vērā savas vajadzības un ievērojot programmas un tiesību aktus, Līgumslēdzējas puses cenšas veicināt sadarbību starp finanšu iestādēm, izmantojot pasākumus, kas sekmē:- informācijas un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas skar abu Pušu intereses; pie sadarbības formām, cita starpā, pieder semināri un konferences,- ekspertu apmaiņu,- tehniskās palīdzības nodrošināšanu,- ar statistiku un metodēm saistītās informācijas apmaiņu.4. pantsLai sasniegtu ekonomiskās sadarbības mērķus, Līgumslēdzējas puses, ciktāl to ļauj Pušu tiesību akti, cenšas veicināt tādu nolīgumu slēgšanu starp Kopienas dalībvalstīm un Meksiku, kas saistīti ar nodokļu dubulto uzlikšanu, kā arī sekmēt informācijas apmaiņu par šiem jautājumiem.Rūpnieciskā sadarbība5. pantsLīgumslēdzējas puses veicina Meksikas rūpniecības un pakalpojumu nozaru ražošanas bāzes paplašināšanu un dažādošanu, jo īpaši vēršot sadarbības pasākumus uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un veicinot šo uzņēmumu piekļuvi kapitāla avotiem, tirgiem un attiecīgajām tehnoloģijām, kā arī sekmējot kopuzņēmumu darbības, kas jo īpaši paredz tirdzniecību starp Pusēm un ir vērsti uz trešo valstu tirgiem.Šajā nolūkā Puses, ievērojot savu kompetenci, veicina projektus un darbības, kas sekmē uzņēmēju sadarbību, piemēram, kopuzņēmumus, apakšlīgumu slēgšanu, tehnoloģiju nodošanu, licences, lietišķos pētījumus un franšīzi.Ieguldījumi6. pantsLai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Līgumslēdzējas puses vienojas cik vien iespējams veicināt attiecīgus pasākumus, lai attīstītu un saglabātu labvēlīgu, paredzamu un stabilu klimatu ieguldījumiem. Līgumslēdzējas puses apstiprina, ka katras Puses privātajiem ieguldītājiem ir aktīvi jāpiedalās otras Puses attīstībā, lai palielinātu ekonomisko sadarbību. Šajā nolūkā katra Puse apņemas, ievērojot savu kompetenci, un saskaņā ar saviem tiesību aktiem un politiku izpētīt iespēju veikt pasākumus un izveidot mehānismus, lai uzlabotu šādu ieguldījumu klimatu, ievērojot vadlīnijas, kas paredzētas 38. pantā Romas deklarācijā par sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Rio grupu. Tas pats attiecas uz nolīgumiem pret nodokļu dubulto uzlikšanu.Līgumslēdzējas puses cenšas veicināt mehānismus un pasākumus ieguldījumu sekmēšanai, lai apzinātu un palīdzētu izmantot jaunas iespējas un sadarbotos, organizējot veicināšanas pasākumus, to skaitā seminārus, izstādes un komandējumus, kas ļauj uzņēmējiem radīt ieguldījumu projektus.7. pantsIevērojot savu kompetenci, politiku un iespējas, Līgumslēdzējas puses veicina finansiāla atbalsta un tehniskās palīdzības sniegšanu, kas vajadzīga, lai radītu kopīgus ieguldījumus abu Pušu interesēs, jo īpaši starp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.Tehnoloģiju attīstība un intelektuālais īpašums8. pantsLai nodrošinātu efektīvu sadarbību starp Meksikas un Kopienas uzņēmumiem tehnoloģiju nodošanas, rūpniecības un cita intelektuālā īpašuma licencēšanas, kopīgu ieguldījumu un riska kapitāla finansēšanas jomās, Puses vienojas:- apzināt rūpniecības nozares un sektorus, uz kuriem būs vērsta sadarbība, kā arī līdzekļus uz tehnoloģijām orientētas rūpniecības sadarbības veicināšanai,- sadarboties, lai veicinātu finanšu resursu mobilizāciju, lai atbalstītu tādus Meksikas un Kopienas uzņēmumu kopīgos projektus, kuru mērķis ir piemērot rūpniecībā jaunākos tehnoloģiju atklājumus,- atbalstīt kvalificētu darbinieku apmācību tehnoloģiju izpētes jomās,- veicināt inovācijas, izmantojot informācijas apmaiņu par programmām, kuras šajā nolūkā īsteno katra Puse, periodisku apmaiņu ar pieredzi, kas gūta, vadot inovāciju programmas, un izmantojot Meksikas un Kopienas iestāžu apmaiņas sistēmas tām abu Pušu amatpersonām, kuras atbildīgas par inovāciju veicināšanu.9. pantsCiktāl to ļauj normatīvie akti un politika, Līgumslēdzējas puses apņemas nodrošināt piemērotu, efektīvu un pastiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, to skaitā komerciālā īpašuma un rūpnieciskā īpašuma tiesību, autortiesību un izcelsmes apzīmējumu aizsardzību. Tās arī vienojas veicināt nolīgumu parakstīšanu šajās jomās un cik vien iespējams sekmēt piekļuvi datu bankām un datu bāzēm.Sadarbība standartu jomā10. pantsNeierobežojot starptautiskās saistības, ievērojot savu kompetenci un saskaņā ar saviem tiesību aktiem Līgumslēdzējas puses veic pasākumus, lai mazinātu atšķirības saistībā ar svariem un mēriem, standartizāciju un sertifikāciju, sekmējot savietojamu standartu un sertifikācijas sistēmu izmantošanu. Šajā nolūkā tās jo īpaši atbalsta:- ekspertu savstarpējo kontaktu izveidošanu, lai veicinātu informācijas apmaiņu un pētījumus par svariem un mēriem, standartiem un kvalitātes kontroli, veicināšanu un sertifikāciju,- savstarpēju apmaiņu un saziņu starp organizācijām un iestādēm, kas specializējas šajās jomās,- veicināšanas pasākumus, kuru mērķis ir panākt kalibrēšanas un kvalitātes sertifikācijas sistēmu savstarpējo atzīšanu un standartu līdzvērtību reglamentētās nozarēs,- informācijas apmaiņu un saziņu abas Puses interesējošās jomās, jo īpaši attiecībā uz veselības, vides un drošības prasībām, kā arī prasībām, kas saistītas ar tirdzniecības informāciju, tehniskajām prasībām saistībā ar standartiem un kvalitātes sertifikāciju un praksi saistībā ar Kopienas iekšējo tirdzniecību,- tehniskās palīdzības attīstību saistībā ar svariem un mēriem, un mērījumu kalibrēšanas standartiem un saistībā ar kvalitātes veicināšanas programmām,- konsultācijas, lai nodrošinātu, ka standarti nerada liekus šķēršļus tirdzniecībai.II NODAĻATirdznieciskā sadarbība11. pantsLīgumslēdzējas puses viena otrai piešķir vislielākās labvēlības režīmu tirdzniecībā, ievērojot Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību.Puses apstiprina apņemšanos veikt savstarpējo tirdzniecību saskaņā ar minēto vienošanos.Tirdzniecības paplašināšana12. pantsLīgumslēdzējas puses paziņo, ka ir abpusēji ieinteresētas pastiprināt tirdznieciskās attiecības, un katra Puse saskaņā ar saviem spēkā esošajiem tiesību aktiem apņemas veicināt abu Pušu tirdzniecības paplašināšanu un diversifikāciju.Šajā nolūkā Puses apņemas vienai otrai sniegt iespējami sīku informāciju.13. pantsLīgumslēdzējas puses vienojas veicināt informācijas apmaiņu un konsultēties par tarifu jautājumiem, veselības un tehniskām prasībām, tiesību aktiem un tirdzniecības praksi, un par piemērojamiem antidempinga vai kompensācijas maksājumiem.14. pantsNeierobežojot tiesības un pienākumus, kas izriet no VVTT, Līgumslēdzējas puses apņemas savstarpēji apspriesties par strīdiem, kas varētu rasties saistībā ar tirdzniecību.Ja kāda no Pusēm pieprasa šādu apspriešanos, tai jānotiek cik vien iespējams drīz. Līgumslēdzēja puse, kas pieprasījusi apspriešanos, sniedz otrai Pusei visu informāciju, kas vajadzīga situācijas sīkai izpētei.Šādās apspriedēs jācenšas tirdzniecības strīdus atrisināt, cik vien iespējams ātri.15. pantsJa tirdzniecībā starp Līgumslēdzējām pusēm rodas aizdomas par dempingu vai subsīdijām un, ņemot vērā šīs aizdomas, kompetentās iestādes uzsāk izmeklēšanu, tad katra Līgumslēdzēja puse izskata otras Puses pieprasījumus, kas saistīti ar attiecīgo lietu.Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes pēc ieinteresēto personu pieprasījuma informē tās par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem pieņem lēmumu. Šo informāciju sniedz pirms izmeklēšanas galīgo secinājumu pieņemšanas un pietiekami laicīgi, lai iesaistītās puses varētu aizstāvēt savas intereses.Pirms galīgu antidempinga un kompensācijas maksājumu piemērošanas Līgumslēdzējas puses dara visu iespējamo, lai rastu konstruktīvu problēmas risinājumu.16. pantsLīgumslēdzējas puses vienojas veicināt saziņu un sadarbību starp saviem uzņēmumiem un iestādēm, lai sekmētu konkrētu sadarbības projektu īstenošanu, kas var palīdzēt attīstīt un dažādot Pušu tirdzniecību.Abas Puses atzīst, ka liela nozīme divpusējo attiecību dažādošanā un pastiprināšanā ir uzņēmējdarbības organizācijām, piemēram, Meksikas un Eiropas Kopienas Uzņēmējdarbības padomei, tāpat Puses atzīst, ka ir ieinteresētas atbalstīt šo organizāciju darbu.17. pants1. Lai uzsāktu aktīvu sadarbību tirdzniecības jomā, Līgumslēdzējas puses vienojas veikt pasākumus, to skaitā:- veicināt tikšanās, savstarpējo apmaiņu un saziņu starp abu Pušu uzņēmējiem, lai noteiktu, kuras preces ir piemērotas pārdošanai otras Puses tirgū,- sekmēt muitas dienestu sadarbību, jo īpaši attiecībā uz arodmācībām, procedūru vienkāršošanu un muitas noteikumu pārkāpumu atklāšanu,- veicināt un atbalstīt tirdzniecības veicināšanas pasākumus, piemēram, seminārus, simpozijus, gadatirgus un tirdzniecības un rūpniecības izstādes, tirdzniecības misijas, abpusējas vizītes un uzņēmējdarbības nedēļas,- atbalstīt savas organizācijas un uzņēmumus, ļaut tiem iesaistīties pasākumos, no kuriem labumu gūst abas puses.2. Ja abu Pušu kompetentās iestādes tā nolemj, Kopiena var finansēt dažus šajā pantā minētos tirdzniecības veicināšanas pasākumus, ieskaitot tirgus izpēti precēm, kas interesē Meksiku.Preču ievešana uz laiku18. pantsLīgumslēdzējas puses vienojas apsvērt atbrīvojumu no nodokļiem par precēm, ko to teritorijā ieved uz laiku un uz ko attiecas starptautiskie nolīgumi šajā jomā.III NODAĻASadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā19. pantsIevērojot savstarpējās intereses un Pušu politiku zinātnes jomā, Līgumslēdzējas puses vienojas veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, lai jo īpaši sekmētu zinātnieku apmaiņu starp Meksiku un Kopienas dalībvalstīm, izveidojot pastāvīgu saikni starp šīm divām zinātnieku aprindām, palielinot pētniecības iespējas, stimulējot tehnoloģiskas inovācijas, veicinot tehnoloģiju nodošanu un sekmējot sasaisti starp zinātniskās izpētes centriem.20. pantsLai sekmētu sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, Puses vienojas kopīgi izvēlēties jomas, kas interesē abas Puses, un pievērst īpašu uzmanību jautājumiem, kuru vidū ir šādi: iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošana, vide un dabas resursu aizsardzība, biotehnoloģiju piemērošana medicīnā un lauksaimniecībā un jauni materiāli.21. pantsLai sasniegtu izvirzītos mērķus, Līgumslēdzējas puses veicina un stimulē, cita starpā, šādus pasākumus: augsta līmeņa darbinieku apmācība, kopīgi zinātniskie projekti un zinātniskās informācijas apmaiņa semināros, kongresos un darba grupu sanāksmēs, kur piedalās abu Pušu zinātnieki. Šos pasākumus var veikt, iesaistot iestādes, organizācijas un uzņēmumus no publiskā vai privātā sektora.22. pantsSadarbojoties augsto tehnoloģiju projektos, cita starpā, precizē katras darbības formu un līdzekļus, mērķus un zinātnisko un tehnoloģisko saturu, un noteikumus par tehnisko darbinieku mobilitāti un abu Pušu pārstāvju dalību.Līgumslēdzējas puses izveido piemērotas procedūras, lai nodrošinātu, ka Pušu sadarbībā iespējami plaši iesaistās abu Pušu zinātnieki un zinātniskās izpētes centri.IV NODAĻACITAS SADARBĪBAS JOMASSadarbība lauksaimniecībā un lauku nozarē23. pantsLīgumslēdzējas puses izveido sadarbību lauksaimniecības, mežsaimniecības un agrārās rūpniecības jomā.1. Tādēļ, ievērojot sadarbības garu un labo gribu un ņemot vērā abu Pušu tiesību aktus par šiem jautājumiem, Līgumslēdzējas puses izpēta:a) iespējas attīstīt lauksaimniecības, mežsaimniecības un agrārās rūpniecības preču tirdzniecību;b) veselības, augu veselības un ar vidi saistītus pasākumus un to sekas, nodrošinot, ka šie pasākumi nekavē tirdzniecību.2. Līgumslēdzējas puses cenšas veicināt sadarbību šādos jautājumos:a) Meksikas lauksaimniecības vispārējā attīstība;b) meža resursu aizsardzība un attīstība, jo īpaši attiecībā uz tropu mežiem;c) lauksaimniecības un lauku vide;d) mācības par zinātni un lauksaimniecības tehnoloģijām;e) zinātniskā izpēte lauksaimniecības jomā;f) saziņa starp Pušu lauksaimniecības produktu ražotājiem, lai veicinātu tirdzniecību un ieguldījumus;g) statistika lauksaimniecības jomā.Sadarbība zivsaimniecības jomā24. pantsLīgumslēdzējas puses apzinās, cik svarīgi ir atjaunot attiecības zivsaimniecības jomā, tādēļ tās centīsies stiprināt un attīstīt sadarbību šajos jautājumos, izveidojot un īstenojot īpašas programmas saistībā ar šīs jomas ekonomiskajiem, tirdzniecības, zinātnes un tehniskajiem aspektiem. Tās arī veicinās Kopienas un Meksikas privāto sektoru kopīgu iesaistīšanos zivsaimniecības attīstībā.Īpašu sadarbības programmu uzsākšana saskaņā ar šo nolīgumu neizslēdz iespēju vienoties par citiem ar zivsaimniecību saistītiem mehānismiem.Sadarbība ieguves rūpniecībā25. pantsLīgumslēdzējas puses vienojas veicināt sadarbību ieguves rūpniecībā, galvenokārt ar pasākumiem, kas vērsti uz:- Kopienas dalībvalstu uzņēmumu iesaistes veicināšanu Meksikas minerālvielu izpētē, ieguvē un racionālā izmantošanā saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem šajā jomā,- pasākumiem mazo un vidējo ieguves uzņēmumu darbības sekmēšanai,- pieredzes un tehnoloģiju apmaiņu par ieguvi un tās izpēti un kopīgas izpētes veikšanu, lai palielinātu tehnoloģiju attīstības iespējas.Sadarbība informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā26. pantsLīgumslēdzējas puses atzīst, ka informācijas tehnoloģijas un telekomunikācijas ir mūsdienu sabiedrības pamats un ka šīs jomas ir būtiskas ekonomikas un sociālajai attīstībai.Tās paziņo, ka ir gatavas attīstīt sadarbību jomās, kas skar abu Pušu intereses, galvenokārt attiecībā uz:- standartizāciju, pārbaudi un sertifikāciju saistībā ar informācijas tehnoloģijām un telekomunikācijām,- zemes vai kosmosa telekomunikācijām, piemēram, transporta tīkliem, satelītiem, optisko šķiedru, ISDN, datu pārraidi, tālruņu sistēmām lauku rajonos un mobilo tālruņu sistēmām,- elektroniku un mikroelektroniku,- informāciju un automatizāciju,- augstas izšķirtspējas televīziju,- izpēti un attīstību jaunu informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā.Sadarbību īsteno, jo īpaši izmantojot:- ekspertu sadarbību,- ekspertu pakalpojumus, mācības un informācijas apmaiņu,- zinātnieku un tehniskā personāla apmācību,- abpusēji izdevīgu projektu izstrādi un ieviešanu,- ieguldījumu un kopīgu ieguldījumu sekmēšanu,- ar izpēti un attīstību saistītu kopīgu projektu veicināšanu, universitātes vienojošu informācijas tīklu un datu banku izveidošanu, zinātniskās izpētes centrus, pārbaudes laboratorijas, uzņēmumus un organizācijas Kopienas un Meksikas publiskajā un privātajā sektorā.Puses vienojas veicināt sadarbības pastiprināšanos kosmosa pētniecībā un attīstībā, jaunu Meksikas satelītu un eksperimentālu zemas orbītas satelītu radīšanā.Puses izveido īpašus mehānismus, lai īstenotu sadarbību šajā jomā.Ieguldījumu veicināšanai izmanto īpašus pasākumus, kas saistīti ar informāciju un konsultācijām.Sadarbība transporta jomā27. pants1. Atzīstot, ka transports ir svarīgs aspekts ekonomikas attīstībā un tirdzniecības pastiprināšanā, Līgumslēdzējas puses pieņem pasākumus, kas vajadzīgi sadarbības attīstībai šajā jomā.2. Sadarbība gaisa, ceļu un dzelzceļa satiksmes un infrastruktūras jomās galvenokārt būs vērsta uz šādiem jautājumiem:a) informācijas apmaiņa par Pušu politiku un jautājumiem, kas skar abu Pušu intereses;b) uzņēmējiem un atbildīgām publiskā sektora amatpersonām paredzētas ekonomikas, juridisko un tehnisko mācību programmas;c) tehniska palīdzība, jo īpaši saistībā ar programmām, kas paredz infrastruktūras modernizāciju, transportlīdzekļu nomaiņu un kombinēta un vairākposmu transporta tehnoloģiju ieviešanu.Sadarbība veselības aizsardzībā28. pantsLīgumslēdzējas puses vienojas sadarboties veselības aizsardzības jomā, lai paaugstinātu dzīves līmeni un kvalitāti, jo īpaši vismazāk attīstītajās nozarēs. Lai sasniegtu šos mērķus, Puses apņemas veikt kopīgu izpēti, tehnoloģiju nodošanu, pieredzes apmaiņu un sniegt tehnisko palīdzību, jo īpaši ietverot pasākumus, kas saistīti ar šādiem jautājumiem:- šīs jomas atbildīgo iestāžu vadība un administrēšana,- zinātnisku tikšanos organizēšana un speciālistu apmaiņa,- profesionālās izglītības programmu uzsākšana,- programmas un projekti veselības un sociālās labklājības uzlabošanai pilsētās un lauku rajonos.Sadarbība cīņā pret narkomāniju29. pants1. Saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem Līgumslēdzējas puses apņemas koordinēt un pastiprināt pasākumus, lai novērstu un mazinātu narkotiku ražošanu, kontrabandu un lietošanu.2. Sadarbība ietver šādus jautājumus:- mācību, izglītības, veselības veicināšanas un narkomānu rehabilitācijas projekti, to skaitā projekti narkomānu integrācijai darba un sociālajā vidē,- pētniecības programmas un projekti,- pasākumi alternatīvu ekonomikas iespēju veicināšanai,- attiecīgas informācijas savstarpēja apmaiņa, to skaitā tādas informācijas apmaiņa, kas saistīta ar naudas atmazgāšanu.3. Finansējumu minētajiem pasākumiem var piešķirt sabiedriskas un privātas organizācijas un valsts, reģionāla vai starptautiska līmeņa organizācijas, apspriežoties ar Meksikas valdību un attiecīgajām Kopienas un dalībvalstu iestādēm.Sadarbība enerģētikas jomā30. pantsLīgumslēdzējas puses atzīst, ka enerģētikas nozare ir svarīgs aspekts ekonomikas un sociālās jomas attīstībā, un tās ir gatavas pastiprināt sadarbību, kas saistīta ar enerģijas taupīšanu un efektīvu izmantošanu. Šajā sadarbībā novērtē alternatīvo enerģijas avotu izmantošanas iespējas un piemēro tehnoloģijas, kas samazina enerģijas patēriņu rūpnieciskajos procesos.Šajā nolūkā Puses vienojas veicināt:- kopīgu pētījumu veikšanu,- saziņu starp atbildīgajiem darbiniekiem enerģētikas plānošanas jomā,- kopīgu programmu un projektu īstenošanu šajā nozarē.Sadarbība vides jomā31. pants1. Līgumslēdzējas puses apņemas izveidot sadarbību vides aizsardzībā un uzlabošanā attiecībā uz problēmām, ko izraisījis ūdens, augsnes un gaisa piesārņojums, erozija, pārtuksnešošanās, mežu izciršana, dabas resursu pārmērīga izmantošana un iedzīvotāju koncentrēšanās pilsētās, kā arī problēmām, kuras saistītas ar meža un ūdens floru un faunu.2. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas puses sadarbojas ar vidi saistītos pasākumos, jo īpaši cenšoties:a) izveidot un stiprināt publiskas un privātas vides aizsardzības organizācijas;b) pieņemt tiesību aktus, noteikt normas un paraugus;c) veikt izpēti, rīkot mācības, informācijas un sabiedrības informēšanas pasākumus;d) īstenot pētījumus un projektus un sniegt tehnisko palīdzību;e) organizēt amatpersonu, ekspertu, tehnisko darbinieku, uzņēmēju un citu vides aizsardzības nozares dalībnieku sanāksmes, seminārus, konferences un vizītes;f) savstarpēji sniegt informāciju un pieredzi par nozīmīgiem globāliem vides aizsardzības jautājumiem;g) īstenot kopīgas pētniecības programmas un projektus par katastrofām un to novēršanu.3. Puses vienojas sadarboties visos jautājumos, kas saistīti ar ūdeni, to skaitā metereoloģijā un klimatoloģijā, kā arī ūdens resursu tehnoloģiju izpētē un izstrādē, ūdens apsaimniekošanā, izmantošanā un saglabāšanā.Sadarbība tūrisma jomā32. pantsSaskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem Līgumslēdzējas puses veicina sadarbību tūrisma jomā ar īpašiem pasākumiem, to skaitā:- ar tūrismu saistīto amatpersonu un ekspertu apmaiņu, informācijas un statistikas apmaiņu, kas saistītas ar šo jomu, un tehnoloģiju nodošanu,- pasākumu izstrādi tūristu plūsmas veicināšanai,- mācību shēmu attīstīšanu, kas jo īpaši paredzētas viesnīcu darbības un pārvaldes atbalstam,- kopīgu dalību gadatirgos un izstādēs tūristu plūsmas palielināšanai.Sadarbība sociālajos jautājumos un attīstības plānošanā33. pants1. Kopiena piekrīt atbalstīt pasākumus sadarbības attīstībai sociālajā un ekonomikas plānošanā, jo īpaši saistībā ar informācijas un zinātības apmaiņu attiecībā uz metodēm un šīs jomas īpašo programmu sagatavošanu un īstenošanu. Sadarbību nodrošina galvenokārt:a) ar savstarpēju informācijas apmaiņu;b) ar abpusējām vizītēm un ekspertu apmaiņu;c) organizējot seminārus, simpozijus un konferences;d) sniedzot tehnisko palīdzību sociālo pakalpojumu pārvaldībai;e) ar nevalstisko organizāciju pasākumiem, kas papildina valsts rīcību šajā jomā.2. Līgumslēdzējas puses vienojas sīkāk apspriesties par programmām un projektiem, kas saistīti ar sociālo attīstību un kas paredz apmierināt sabiedrības trūcīgākās daļas galvenās vajadzības. Sadarbība jo īpaši attiecas uz pasākumiem, kas palīdz apkarot galēju nabadzību un radīt jaunus nodarbinātības avotus.Sadarbība valsts pārvaldes jomā34. pantsLīgumslēdzējas puses sadarbojas jautājumos, kas saistīti ar valsts pārvaldi un iestādēm valsts, reģionālajā un vietējā līmenī.Tādēļ Līgumslēdzējas puses apņemas:- veicināt tikšanās, vizītes, informācijas un tehniskā personāla apmaiņu, seminārus un mācību kursus ierēdņiem un valsts un pašvaldību pārvaldes iestāžu darbiniekiem,- abpusēji sniegt informāciju par programmām, kas paredz šo valsts pārvaldes struktūru efektivitātes uzlabošanu.Sadarbība informācijas, saziņas un kultūras jomā35. pantsLīgumslēdzējas puses vienojas veikt kopīgus pasākumus informācijas un saziņas jomā, lai tālāk attīstītu Pušu kultūras saites.Šie pasākumi jo īpaši izpaužas kā:- informācijas apmaiņa par jautājumiem, kas skar abu Pušu kopīgas intereses saistībā ar kultūru un informāciju,- iepriekšēji pētījumi un tehniskā palīdzība kultūras mantojuma saglabāšanai,- kultūras pasākumu organizēšana,- kultūras sakari,- akadēmiskie sakari,- literāru darbu tulkošana.Apmācība36. pantsLīgumslēdzējas puses izveido īpašas mācību programmas jomās, kas skar abu Pušu intereses. Sadarbojoties mācību jautājumos, ievēro jaunās tehnoloģijas attiecīgajā nozarē.Līgumslēdzējas puses vienojas veikt pasākumus, kas vajadzīgi tehnisko darbinieku un speciālistu apmācību veicināšanai, priekšroku dodot pasākumiem, kuri nodrošina ievērojamu rezultātu pavairošanās efektu un ir vērsti uz izglītības un tehniskajiem darbiniekiem, kas jau ieņem atbildīgus amatus publiskā vai privātā sektora uzņēmumos, valsts pārvaldes iestādēs, civildienestā vai ekonomikas organizācijās. Sadarbību nodrošina, izmantojot īpašas programmas ekspertu, zinātības un metožu apmaiņai starp Meksikas un Eiropas mācību iestādēm, jo īpaši tehniskajās, zinātnes un arodizglītības nozarēs.Reģionālā sadarbība37. pantsLīgumslēdzējas puses veicina pasākumus, kas paredz stiprināt sadarbību ar citām valstīm saskaņā ar Pušu noslēgtajiem nolīgumiem. Īpaši priekšroku dod pasākumiem, kas paredz:- attīstīt tirdzniecību reģionā,- sekmēt sadarbību vides jautājumos reģionālajā līmenī,- stiprināt reģionālās iestādes un palīdzēt saskaņot kopīgu politiku un pasākumus,- veicināt reģionālo komunikāciju attīstību.Līdzekļi sadarbības nodrošināšanai38. pantsLai sekmētu šajā Nolīgumā paredzēto sadarbības mērķu sasniegšanu, Līgumslēdzējas puses izmanto piemērotus finanšu un citus resursus atbilstoši saviem līdzekļiem un attiecīgajiem mehānismiem.V NODAĻAApvienotā komiteja39. pants1. Saskaņā ar šo nolīgumu Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto komiteju, kas sastāv no Kopienas pārstāvjiem, no vienas puses, un Meksikas pārstāvjiem, no otras puses.2. Apvienotā komitejaa) raugās, lai šis nolīgums pienācīgi darbotos;b) lemj par pasākumiem, projektiem un īpašām darbībām saistībā ar šā nolīguma mērķiem, koordinē tos un iesaka līdzekļus to ieviešanai;c) pēta tirdzniecības attīstību un Pušu sadarbību;d) izstrādā ieteikumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu tirdzniecības paplašināšanos un sadarbības pastiprināšanu un dažādošanu;e) cenšas noteikt piemērotas metodes to problēmu risināšanai, kas var rasties jomās, uz ko attiecas šis nolīgums;f) veicina un kontrolē pasākumus, ko veic Uzņēmējdarbības padome un citas organizācijas, kuras var palīdzēt stiprināt Pušu attiecības.3. Apvienotā komiteja var izveidot specializētas apakškomitejas un darba grupas, kas tai palīdz veikt uzdevumus. Apakškomitejas un darba grupas Apvienotajai komitejai katrā tās sanāksmē sniedz sīkus ziņojumus par pasākumiem.4. Apvienotā komiteja tiekas vismaz vienreiz gadā pārmaiņus Mehiko un Briselē. Ja kāda Līgumslēdzēja puse pieprasa, tad pēc abpusējas vienošanās var sasaukt ārkārtas sēdes. Apvienotās komitejas priekšsēdētāja amatu pārmaiņus ieņem katra Līgumslēdzēja puse.5. Apvienotās komitejas sanāksmju darba kārtību nosaka, Pusēm vienojoties.VI NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMICitas vienošanās40. pants1. Neierobežojot Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu noteikumus, ne šis nolīgums, ne arī pasākumi, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, nekādi neietekmē Kopienas dalībvalstu tiesības veikt divpusējus pasākumus ar Meksiku ekonomiskās sadarbības jomā vai attiecīgā gadījumā slēgt jaunus ekonomiskās sadarbības nolīgumus ar Meksiku.2. Neierobežojot 1. punkta noteikumus par ekonomisko sadarbību, šā nolīguma noteikumi aizstāj to nolīgumu noteikumus, kas slēgti starp Kopienu dalībvalstīm un Meksiku, ja minētie noteikumi nav savietojami ar šā nolīguma noteikumiem vai ir identiski tiem.Teritoriālā piemērošana41. pantsŠo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgums, un saskaņā ar minētā līguma noteikumiem, un, no otras puses, Meksikas teritorijā.Pielikumi42. pantsPielikumi ir šā Nolīguma neatņemama sastāvdaļa.Stāšanās spēkā un pagarināšana klusuciešot43. pantsŠis nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko dienai, kad Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo juridisko procedūru pabeigšanu; Nolīgumu noslēdz uz pieciem gadiem. Nolīgumu automātiski pagarina katru gadu, izņemot, ja kāda Līgumslēdzēja puse to rakstiski denonsē sešus mēnešus pirms termiņa izbeigšanās.Autentiskie teksti44. pantsŠis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, spāņu un vācu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.Attīstība nākotnē45. pants1. Līgumslēdzējas puses pēc savstarpējas vienošanās var paplašināt šo nolīgumu, lai paaugstinātu un papildinātu sadarbības līmeni, vienojoties par atsevišķām nozarēm vai pasākumiem.2. Attiecībā uz šā nolīguma ieviešanu, jebkura no Līgumslēdzējām pusēm var izteikt priekšlikumus savstarpējās sadarbības jomu paplašināšanai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, Nolīgumu piemērojot.En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo marco.Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne rammeaftale.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Rahmenabkommen gesetzt.Είς πίστωση των ανωτέρω, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στην παρούσα συμφωνίαπλαίσιο.In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Framework Agreement.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord-cadre.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo quadro.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Kaderovereenkomst hebben gesteld.Em fé do que, os plenipotenciarios abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo-quadro.Hecho en Luxemburgo, el veintiseis de abril de mil novecientos noventa y uno.Udfærdiget i Luxembourg, den seksogtyvende april nitten hundrede og enoghalvfems.Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten April neunzehnhunderteinundneunzig.Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα ένα.Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-one.Fait à Luxembourg, le vingt-six avril mil neuf cent quatre-vingt-onze.Fatto a Lussemburgo, addì ventisei aprile millenovecentonovantuno.Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste april negentienhonderd een-en-negentig.Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Abril de mil novecentos e noventa e um.Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de los Estados Unidos MexicanosFor regeringen for De Forenede Mexicanske StaterFür die Regierung der Vereinigten Mexikanischen StaatenΓια την Κυβέρνηση των Ηνωμένων Πολιτειών του ΜεξικούFor the Government of the United Mexican StatesPour le Gouvernement des États-Unis mexicainsPer il governo degli Stati Uniti del MessicoVoor de Regering van de Verenigde Mexicaanse StatenPelo Governo dos Estados Unidos Mexicanos+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------I PIELIKUMSVIENPUSĒJA KOPIENAS DEKLARĀCIJA PAR PROCEDŪRU "IZVEŠANA PĀRSTRĀDEI"Domājot par administratoriem un potenciālajiem lietotājiem Meksikā, Kopiena veiks pasākumus, lai sniegtu informāciju par to, kā maksimāli izmantot iespējas, ko piedāvā Kopienas noteikumi par procedūru "izvešana pārstrādei", kura nozīmē preču izvešanu no Kopienas, lai pēc apstrādes, salabošanas vai pārstrādes Meksikā tās no Meksikas ievestu atpakaļ Kopienā.--------------------------------------------------II PIELIKUMSKOPIENAS DEKLARĀCIJA PAR VISPĀRĒJO PREFERENČU SISTĒMUEiropas Ekonomikas kopiena apstiprina lielo nozīmi, kāda ir vispārējai preferenču sistēmai, ko tā ievieš jaunattīstības valstu tirdzniecībā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas konferences par tirdzniecību un attīstību 21. rezolūcijas II daļu.Lai ļautu Meksikai pēc iespējas labāk un pilnīgāk izmantot Eiropas Ekonomikas kopienas preferenču sistēmu, Kopiena paziņo, ka ir gatava izskatīt Meksikas ieteikumus, nosakot līdzekļus, kas ļautu šai valstij gūt maksimālo labumu no iespējām, kuras sniedz minētā sistēma.Kopiena organizēs apmācību seminārus Meksikas administratoriem un lietotājiem par vispārējās preferenču sistēmas izmantošanu, lai ļautu tiem gūt maksimālo labumu no šīs sistēmas.--------------------------------------------------III PIELIKUMSVēstuļu apmaiņa par jūras transportu1. vēstuleGodātais kungs!Būsim pateicīgi, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt turpmāk teiktajam.Parakstot Nolīgumu par sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Meksiku, Puses apņēmās atbilstoši risināt jautājumus, kas saistīti ar kuģošanu, jo īpaši attiecībā uz gadījumiem, kuri var kavēt tirdzniecības attīstību. Šajā sakarā meklēs abpusēji apmierinošus risinājumus, vienlaikus ievērojot principu, kas paredz brīvu un godīgu tirdzniecības konkurenci uz komerciāla pamata.Tāpat ir nolemts, ka šie jautājumi jāizskata Apvienotajā komitejā.Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet mūsu visdziļākās cieņas apliecinājumus.Eiropas Kopienu Padomes vārdā —2. vēstuleGodātie kungi!Man ir tas gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu vēstuli un mana valdība piekrīt turpmāk teiktajam."Parakstot Nolīgumu par sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Meksiku, Puses apņēmās atbilstoši risināt jautājumus, kas saistīti ar kuģošanu, jo īpaši attiecībā uz gadījumiem, kuri var kavēt tirdzniecības attīstību. Šajā sakarā meklēs abpusēji apmierinošus risinājumus, vienlaikus ievērojot principu, kas paredz brīvu un godīgu tirdzniecības konkurenci uz komerciāla pamata.Tāpat ir nolemts, ka šie jautājumi jāizskata Apvienotajā komitejā."Godātie kungi, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.Meksikas Savienoto Valstu valdības vārdā —--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52010PC0526
 [pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 29.9.2010KOM(2010) 526 lõplik2010/0280 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohtaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTÜlemaailmse majandus- ja finantskriisi tõttu on ilmnenud, et majandus- ja rahaliidus on vaja majanduspoliitikat rohkem kooskõlastada ning selle järelevalvet tõhustada. Tänu olemasolevatele kooskõlastus- ning järelevalvevahenditele ja -meetoditele suutis EL saada kontrolli alla olukorra, millest ükski liikmesriik üksi ei oleks suutnud välja tulla. ELi institutsioonid ja liikmesriigid reageerisid kiiresti ja jätkavad praegugi koostööd, et taastuda kriisist, mille sarnast meie põlvkond varem ei ole näinud.Hiljutiste kogemuste põhjal võib aga öelda, et praegu kehtiv kooskõlastussüsteem ning olemasolevad järelevalvemenetlused on endiselt lünklikud ja nõrgad. Üldjoontes on jõutud kokkuleppele, et majandus- ja rahaliitu on hädasti vaja tugevdada, et tagada makromajanduse stabiilsus ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus, mis on SKP ja tööhõive püsiva kasvu eeltingimused.Kriis pööras täielikult pea peale kuni 2007. aastani valitsenud soodsad majandus- ja finantstingimused ning selgeks sai tõsiasi, et headel aegadel saadud ootamatut lisatulu ei kasutatud piisavalt ära manööverdamisruumi loomiseks selleks puhuks, kui olukord halveneb. Enamikus liikmesriikides on vaja eelarvet märkimisväärselt konsolideerida, et valitsemissektori võlg hakkaks vähenema. Olukorra muudab pakilisemaks asjaolu, et Euroopa riikidele ja nende majandusele avaldab mõju rahvastiku vananemine, mistõttu muutuvad tööjõupakkumine ja valitsemissektori eelarve veelgi problemaatilisemaks. Enamiku riikide peamine ülesanne on vähendada võlga, kuna kõrgemate maksude ja riskipreemiate kaudu avaldab see negatiivset mõju majanduslikele stiimulitele ja majanduskasvule.Eelarvepoliitika kooskõlastamise ja järelevalve põhivahend on stabiilsuse ja kasvu pakt, millega rakendatakse aluslepingus eelarvedistsipliini kohta sätestatut. Kõnealust pakti on vaja tugevdada, et suurendada kokkulepitud ja kooskõlastatud väljumisstrateegia usaldusväärsust ja hoiduda varasemate vigade kordamisest. Nüüd esitatavate ettepanekute kogumiga püütakse tugevdada pakti järgmiselt: i) täpsustatakse selle sätteid kogemuste, ennekõike kriisist saadud kogemuste põhjal; ii) lisatakse tõhusamad jõustamisvahendid; ning iii) lisatakse riikide eelarveraamistikku käsitlevad sätted. Kõnealune ettepanekute kogum on osa ELi 2020. aasta strateegia raames teostatavast majandusliku juhtimise ulatuslikumast reformist ning see hõlmab ettepanekuid selle kohta, kuidas parema järelevalve, sealhulgas häire- ja sanktsioonimehhanismide abil likvideerida makromajanduslik tasakaalunihe. Majanduspoliitika kooskõlastamise eri komponendid, sealhulgas struktuurireformide järelevalve, tuleb integreerida uude järelevalvetsüklisse ehk nn Euroopa poolaastasse, mis tähendab, et ühte liidetakse stabiilsuse ja kasvu paktiga kehtestatud menetlused ning majanduspoliitika üldsuunised, nii et stabiilsus- ja lähenemisprogramme ning liikmesriikide reformikavu hakatakse esitama ühel ajal.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSEDKomisjon esitas praeguste ettepanekute põhieesmärgid kahes teatises: 12. mai 2010. aasta teatises „Majanduspoliitika koordineerimise edendamine” ning 30. juuni 2010. aasta teatises „Majanduspoliitika parem koordineerimine aitab suurendada stabiilsust, elavdada majanduskasvu ja luua enam töökohti – ELi majandusjuhtimise tõhustamise hoovad”. Komisjon soovis ametliku teatisega näidata, et on võtnud oma südameasjaks edendada dialoogi liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja kõigi sidusrühmadega ning samal ajal teha konkreetsed ettepanekud meetmete kohta.2010. aasta juunis jõuti Euroopa Ülemkogul kokkuleppele, et meie majanduspoliitikat on hädasti vaja tõhusamalt kooskõlastada. Kokkulepe sisaldas esimesi suuniseid seoses stabiilsuse ja kasvu paktiga ning eelarve järelevalvega. Eelkõige lepiti Euroopa Ülemkogul kokku järgmises: i) karmistada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku ja paranduslikku osa, sealhulgas sanktsioonidega, ning võtta nõuetekohaselt arvesse euroala liikmesriikide konkreetset olukorda; ii) eelarve järelevalves suurendada märgatavalt võla suuruse ja kujunemisega ning üldise jätkusuutlikkusega seotud küsimuste osatähtsust; iii) tagada, et kõikides liikmesriikides on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga kehtestatud siseriiklikud eelarve-eeskirjad ja keskpika perioodi eelarveraamistik; iv) tagada statistikaandmete kvaliteet.Euroopa Ülemkogu kutsus majandusliku juhtimise töökonda, mida juhib ülemkogu eesistuja ja mis loodi 2010. aasta mais, ning komisjoni üles kiiresti edasi arendama kõnealuseid suuniseid ning need kasutusele võtma. Komisjoni ja töökonna vaheline koostöö oli edukas. Komisjon aitas töökonna tegevusele kaasa eespool nimetatud teatistega ja ühekordsete toetusmeetmetega.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGStabiilsuse ja kasvu pakti õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 121 ja 126. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab järgmisi õigusakte: nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (ennetuslik osa); nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (paranduslik osa) ning Amsterdamis 17. juunil 1997 kogunenud Euroopa Ülemkogu resolutsioon stabiilsuse ja kasvu pakti kohta. Kõnealuseid määrusi muudeti 2005. aastal määrustega (EÜ) nr 1055/2005 ja (EÜ) nr 1056/2005 ning täiendati nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruandega stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise tõhustamise kohta. Nüüd tehtavate ettepanekute eesmärk on muuta määrusi (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97. Euroopa Parlamendi ja nõukogu uue määruse ettepanekus, mis käsitleb eelarvealase järelevalve tõhusat jõustamist euroalal, on vastavalt aluslepingu artiklile 136 ja artikli 121 lõikele 6 kavandatud täiendavad jõustamisvahendid. Liikmesriikide eelarveraamistiku nõudeid käsitletakse uues nõukogu direktiivis, mis põhineb artikli 126 lõikel 14. Eelkõige püütakse direktiiviga täpsustada liikmesriikide asutuste kohustust järgida aluslepingute protokolli nr 12 artiklis 3 ülemäärase puudujäägi menetluse kohta sätestatut.Stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa eesmärk on tagada, et liikmesriigid järgivad ettevaatlikku eelarvepoliitikat, nii et ei oleks vaja vastu võtta karmimaid kooskõlastusmeetmeid, et vältida riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ohtu seadmist, millel võiksid olla negatiivsed tagajärjed kogu majandus- ja rahaliidule. Sellest tulenevalt peavad liikmesriigid esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammi, milles esitatakse kava, kuidas saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgid, mis on kindlaks määratud protsendina SKPst (s.t kohandatuna vastavalt tsükli mõjule, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed), oleksid liikmesriigiti erinevad, tasakaalulähedased ning kajastaksid valitsemissektori võlga ja rahvastiku vananemisega seotud kohustusi. Liikmesriikidelt, kes ei ole saavutanud keskpika perioodi eelarve-eesmärke, eeldatakse, et nad liiguvad selles suunas kiirusega 0,5 % SKPst aastas.Keskpika perioodi eelarve-eesmärke ei ole siiski suudetud vajalikul määral saavutada, mistõttu majandussurutis on kahjustanud riikide rahanduse olukorda. Lisaks on ilmnenud, et struktuursusest tegelikult ei piisa riigi eelarvepositsiooni mõõtmiseks, kuna majanduse kohta tsüklis on reaalajas raske hinnata ning kuna ebapiisavalt võetakse arvesse eelarve üle- ja alalaekumisi, mis ei ole otseselt seotud majandustsükliga (eelkõige seoses eluaseme- ja finantsturu suundumustega). Seetõttu ilmnes, et nii mõnegi riigi eelarvepositsioon, mis enne kriisi oli pealtnäha tugev, sõltus kulude rahastamisel üsna palju ootamatutest lisatuludest ning kui sellist lisatulu enam ei saadud, oli tulemuseks eelarvepuudujäägi suurenemine.Nimetatud puudujääkide kõrvaldamiseks tehakse nüüd ettepanek reformida ennetuslikku osa ning samal ajal säilitatakse praegu kehtivad keskpika perioodi eelarve-eesmärgid ja nõue vähendada eelarvepuudujääki igal aastal 0,5 % SKPst kontrollväärtuse suunas. Kõige selle tagamiseks võetakse kasutusele uus ettevaatliku eelarvepoliitika põhimõte. Kõnealune põhimõte tähendab seda, et iga-aastane kulude kasv ei tohiks ületada keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatlikku SKP kasvumäära, v.a juhul, kui keskpika perioodi eelarve-eesmärk on märgatavalt ületatud või kui kulude kasv, mis ületab keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatliku kasvumäära, korvatakse suvakohaste meetmetega tulupoolel. Kui aga keskpika perioodi eelarve-eesmärki ei ole saavutatud, peab iga-aastane kulude kasv olema igal juhul väiksem kui keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatlik SKP kasv. Põhieesmärk on tagada, et planeerimata lisatulu ei raisataks ära, vaid et seda kasutataks võla vähendamiseks. Kõnealuse uue põhimõttega nähakse ette võrdlusalus, mille abil kontrollida riikide stabiilsus- ja lähenemisprogrammis esitatavaid eelarvekavasid. Peale selle nähakse ette, et kui liikmesriik ei suuda järgida kulude kokkulepitud kasvumäära ega kohaldada kindlaksmääratud tulumeetmeid, võib komisjon esitada talle hoiatuse ning kui olukord püsib või on eriti tõsine, võib nõukogu esitada talle aluslepingu artikli 121 alusel soovituse võtta parandusmeetmeid. Sellist ennetusliku osana esitatavat soovitust toetataks nüüd esimest korda ja üksnes euroala riikide puhul aluslepingu artikli 136 alusel jõustamisvahendiga, milleks on intressi kandev tagatis suuruses 0,2 % SKPst. Intressi kandva tagatise kehtestamiseks võetakse kasutusele nn vastupidise hääletamise menetlus: soovituse esitamise korral tuleb komisjoni ettepaneku alusel maksta kõnealune tagatissumma, kui nõukogu ei ole kümne päeva jooksul teinud vastupidist otsust kvalifitseeritud häälteenamusega. Nõukogu võib vähendada tagatissummat üksnes ühehäälselt või komisjoni ettepaneku alusel ja asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse korral. Tagatis koos kogunenud intressisummaga tagastatakse siis, kui nõukogu leiab, et tagatise määramise põhjuseks olnud olukorda enam ei ole.Stabiilsuse ja kasvu pakti parandusliku osaga püütakse vältida eelarvepoliitikas suuri vigu, mis võiksid seada ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ning potentsiaalselt ohustada majandus- ja rahaliitu. See tähendab, et liikmesriigid peavad hoiduma valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist, mis on kindlaks määratud arvnäitajatega – puudujääk 3 % SKPst ja võlg 60 % SKPst või kummagi piisav vähenemine kõnealuse kontrollväärtuse suunas. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega rakendatakse ülemäärase puudujäägi keeld ja see koosneb etapiviisilistest meetmetest, mis euroala riikide puhul hõlmab võimalike rahaliste sanktsioonide kehtestamist.Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on korrapäraselt kohaldatud kooskõlas asjakohaste sätetega isegi finantskriisi erakorraliste asjaolude korral ja tänu sellele on võimalik eeldada, et olukord lahendatakse. Sellegipoolest on ilmnenud mitmed puudused. Kuigi puudujäägi- ja võlakriteerium on põhimõtteliselt võrdse kaaluga ning kuigi püsivalt suur võlg on väidetavalt palju suurem oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele kui juhuslik suur puudujääk, on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse keskmes peaaegu eranditult olnud tegelikult kontrollväärtus 3 % SKPst ja võlg on seni olnud teisejärgulise tähtsusega. Selle põhjuseks on asjaolu, et puudujäägiga võrreldes ei ole võlg nii üheselt mõistetav, samuti ei ole ühetähenduslikud sellised komponendid nagu võla piisava vähendamise tempo ja valitsuse kontrolli alt väljas olevate tegurite, eelkõige inflatsiooni suurem mõju võla suhtele. Põhimõtteliselt toetab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust tugev jõustamismehhanism, kuna juhul, kui püsivalt ei suudeta korrigeerida ülemäärast puudujääki, oleks võimalik ja tuleks kehtestada rahalised sanktsioonid. Samas tulevad sellised sanktsioonid mängu väidetavalt liiga hilja, et olla tõhusaks hoiatuseks suurte eelarvepoliitiliste vigade korral, ning eelkõige tuleneb see sellest, et asjaomase riigi finantsolukord võib olla võrreldes selle ajaga, mil trahvi määramine oleks olnud asjakohane, nii palju halvenenud, et trahvioht ei ole enam usutav. Kokkuvõtteks võib öelda, et hiljutine kriis on selgelt näidanud, et kui tänu kohustusele korrigeerida ülemäärast puudujääki on võimalik eeldada, et säilitatakse valitsemissektori maksevõime, tuleks korrigeerimise ajakavas ja kohandamisviiside puhul võib-olla arvestada kogu majandus- ja rahaliitu hõlmavaid tegureid.Kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks tehakse parandusliku osa reformimiseks järgmised põhilised ettepanekud.Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse puhul tuleks hakata arvestama võlakriteeriumiga ja eelkõige tuleks kehtestada võrdlusalus, millest lähtuvalt mõõta, kas võla suhe väheneb piisavalt kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas. Täpsemalt tähendab see, et kui võla suhe SKPsse on üle 60 %, loetakse see piisavalt vähenevaks juhul, kui viimase kolme aasta jooksul on vahe kontrollväärtusega (60 % SKPst) vähenenud ühe kahekümnendiku võrra aastas. Kui mõni riik ei järgi kõnealust võrdlusalust, ei pruugi see tingimata tähendada seda, et selle riigi suhtes algatatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, sest sellise otsuse tegemisel on eelkõige võla edasise arengu hindamiseks vaja arvesse võtta kõiki asjakohaseid tegureid, näiteks seda, kas väga väike nominaalkasv takistab võla vähendamist, samuti võla struktuuriga seotud riskitegureid, erasektori võlakoormat ning rahvastiku vananemisega seotud bilansiväliseid kohustusi. Analoogselt suurema rõhuasetusega võlal tuleks rohkem tähelepanu pöörata asjakohastele teguritele ka juhul, kui puudujäägikriteeriumi ei täideta, kuigi riigi võlg on väiksem kui kontrollväärtus 60 % SKPst.Kavandatud paindlikum lähenemisviis asjakohaste tegurite vaagimisele ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kindlaksmääramise etappidel võiks olla ka kasulik neile riikidele, kel kulub oma pensionisüsteemi reformimiseks rohkem aega kui ettenähtud viieaastane üleminekuperiood. Stabiilsuse ja kasvu pakt sisaldab pensionisüsteemi reformi käsitlevaid erisätteid, mida kohaldatakse puudujäägikriteeriumi suhtes, ning nüüd laiendatakse neid ka võlakriteeriumile. Võlakriteeriumi täitmise hindamisel kehtestatakse samasugune viieaastane üleminekuperiood kõnealuste reformide netokulude kindlaksmääramiseks. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käivitamise ja selle tühistamise korral võetakse samaväärselt arvesse ka varem rakendatud pensionisüsteemide osalist või täielikku kehtetuks tunnistamist.Jõustamisele aitab kaasa see, et euroala liikmesriikidele kehtestatakse rida uusi rahalisi sanktsioone, mida hakataks kohaldama järk-järgult menetluse palju varasemas etapis. Konkreetselt tähendab see, et kui tehakse otsus algatada riigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kohaldatakse tema suhtes intressi mittekandvat tagatist suuruses 0,2 % SKPst, mis muudetakse trahviks juhul, kui riik ei järgi esialgset soovitust korrigeerida puudujääki. See summa võrdub sanktsioonide kindlaksmääratud osaga, mis praegu on juba ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõppetapis. Samuti on see seotud ELi eelarvega, mis peaks lihtsustama võimalikku üleminekut ELi eelarvel põhinevale jõustamissüsteemile, nagu on märgitud eespool nimetatud komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises. Kui nõuete eiramine jätkub, kehtestatakse sanktsioon vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti praegu juba kehtivatele sätetele. Selleks et vältida suvakohast jõustamist, nähakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse järjestikuste etappidega seotud uute sanktsioonide kehtestamiseks ette nn vastupidise hääletamise menetlus. Konkreetselt tähendab see, et ülemäärase eelarvepuudujäägi igas etapis teeb komisjon ettepaneku asjakohase sanktsiooni kohta ning see loetakse vastuvõetuks, kui nõukogu ei ole kümne päeva jooksul teinud vastupidist otsust kvalifitseeritud häälteenamusega. Intressi mittekandva tagatise või trahvi suurust võib vähendada või kõnealuse tagatise või trahvi võib nõukogu tühistada ühehäälselt või tuginedes erakorralistest majandusoludest tulenevale komisjoni konkreetsele ettepanekule või asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotlusele.Kriteeriumid, mille alusel igas etapis hinnata soovituste järgimist, sealhulgas võimalus pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaegu, muudetakse selgemaks ja analoogselt ennetusliku osa jaoks kavandatud lähenemisviisiga pööratakse teadlikult tähelepanu valitsuse otsese kontrolli all eeldatavalt olevatele rahandusvaldkonna muutujatele, eelkõige kuludele. Lisaks sellistele riigispetsiifilistele asjaoludele kehtestatakse võimalus pikendada tähtaegu ka üldise majanduskriisi tingimustes.Majandus- ja rahaliidu eelarve kooskõlastamise raamistiku puhul ei saa eeldada, et seda on võimalik tõhusalt jõustada üksnes ELi tasandil sätestatule tuginedes. Arvestades ELi eelarvepoliitika kujundamise erilist detsentraliseeritust ja üldist vajadust võtta ELi eeskirjad üle liikmesriikide õigusse, on oluline, et majandus- ja rahaliidu eelarve kooskõlastamise raamistikuga seotud eesmärgid kajastuksid liikmesriikide eelarveraamistikus. Liikmesriigi eelarveraamistik on elementide kogum, mis on riikliku eelarvejuhtimise aluseks, st et tegemist on riigispetsiifiliste institutsionaalsete põhimõtetega, kuidas kujundada eelarvepoliitikat riigi tasandil. See hõlmab avaliku sektori raamatupidamisarvestuse süsteemi, statistikat, prognoosimistavasid, arvudes väljendatud eelarve-eeskirju, kõikide eelarveprotsessi etappide menetlusi, eelkõige keskpika perioodi eelarveraamistikku, ning valitsuse allsektorite vahelisi eelarvelisi suhteid. Ehkki liikmesriikide erivajadusi ja eelistusi on vaja arvestada, tuleb minimaalse kvaliteeditaseme ning majandus- ja rahaliidu eeskirjadega kooskõla tagamiseks astuda mõningaid samme. Kõnealuseid teemasid käsitletakse stabiilsuse ja kasvu pakti täiendavaks reformimiseks kavandatud direktiivis liikmesriikide eelarveraamistike kohta. Kõigepealt nähakse kõnealuste elementidega ette, et liikmesriikide eelarveraamistikud, täpsemalt raamatupidamisarvestus, statistika ja prognoosimistavad vastaksid Euroopa miinimumnõuetele, et muuta eelarvega seotud arengutendentsid läbipaistvamaks ja lihtsustada nende järelevalvet. Samuti tuleb liikmesriikide eelarveraamistikesse lisada eelarve mitmeaastase planeerimise võimalus, et tagada ELi tasandil kehtestatud keskpika perioodi eesmärkide saavutamine. Peale selle peavad liikmesriigid kehtestama arvudes väljendatud eelarve-eeskirjad, mis aitavad järgida puudujäägi ja võla kontrollväärtust. Liikmesriigid peavad tagama kõnealuste komponentide kohaldamise kõikide keskvalitsuse allsektorite suhtes. Liikmesriikide asutused peavad ka tagama eelarvemenetluse läbipaistvuse ja andma üksikasjalikku teavet olemasolevate eelarveväliste vahendite, maksukulude ja tingimuslike kohustuste kohta.2010/0280 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 6,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:(1) Vastavalt aluslepingus sätestatule peaks liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine ELis tähendama seda, et järgitakse stabiilsete hindade, riigi rahanduse ja rahanduslike tingimuste usaldusväärsuse ning tasakaalustatud maksebilansi juhtpõhimõtteid.(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt koosnes algselt nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusest (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusest (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta[2] ning Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta resolutsioonist stabiilsuse ja kasvu pakti kohta[3]. Määrusi (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97 muudeti 2005. aastal vastavalt määrustega (EÜ) nr 1055/2005 ja (EÜ) nr 1056/2005. Lisaks võeti vastu nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruanne stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise tõhustamise kohta.(3) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis tagab hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu, mille aluseks on finantsstabiilsus.(4) Stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osaga nähakse ette, et liikmesriigid peaksid saavutama keskpika perioodi eesmärgid ja säilitama sellise olukorra ning esitama selleks stabiilsus- või lähenemisprogrammi.(5) Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ning nende läbivaatamise kriteeriume tuleks edaspidi kohandada vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisega seoses saadud kogemustele.(6) Eelarvepositsiooniga seotud keskpika perioodi eesmärkide järgimine peaks andma liikmesriikidele kindlusvaru seoses kontrollväärtusega 3 % SKPst, et tagada kiire areng jätkusuutlikkuse suunas ja võimaldada neil eelarve piires manööverdada, arvestades eelkõige vajadusi riiklike investeeringute järele.(7) Ettevaatliku eelarvepoliitika põhimõtete kindlaksmääramisega tuleb kehtestada kohustus saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk ja säilitada selline olukord.(8) Kohustust saavutada keskpika perioodi eesmärk ja selline olukord säilitada tuleks võrdselt kohaldada osalevate liikmesriikide suhtes ja nende liikmesriikide suhtes, kellele on tehtud erand.(9) Ettevaatlik eelarvepoliitika tähendab seda, et valitsemissektori kulude kasv tavaliselt ei ületa SKP ettevaatlikku keskpika perioodi kasvu ning et sellest kiirem kasv kaetakse suuremate suvakohaste valitsemissektori tuludega ja et suvakohaste tulude vähenemise hüvitamiseks vähendatakse kulusid.(10) Ajutist kõrvalekaldumist ettevaatlikust eelarvepoliitikast võiks lubada tõsise ja üldise majandussurutise korral, et hõlbustada majanduse elavdamist.(11) Juhul kui liikmesriik kaldub märgatavalt kõrvale ettevaatlikust eelarvepoliitikast, tuleks talle esitada hoiatus, ning kui selline kõrvalekaldumine on püsiv või eriti tõsine, tuleks asjaomasele liikmesriigile esitada soovitus võtta vajalikke parandusmeetmeid.(12) Selleks et tagada ELi eelarvejärelevalve raamistiku järgimine majandus- ja rahaliidus osalevates liikmesriikides, tuleks aluslepingu artikli 136 alusel kehtestada jõustamismehhanism juhuks, kui püsivalt ja märgatavalt kaldutakse kõrvale ettevaatlikust eelarvepoliitikast.(13) Määruse (EÜ) nr 1466/97 viidetes tuleks võtta arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu uut numeratsiooni.(14) Määrust (EÜ) nr 1466/97 tuleks seetõttu vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määrust (EÜ) nr 1466/97 muudetakse järgmiselt:1) artikkel 2 asendatakse järgmisega:„Artikkel 2Käesoleva määruse kohaldamisel on „osalevad liikmesriigid” need liikmesriigid, kelle omavääring on euro, ja „liikmesriigid, kelle suhtes on tehtud erand” on ülejäänud liikmesriigid, kelle omavääring ei ole euro.”;2) artiklit 3 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Iga osalev liikmesriik esitab nõukogule ja komisjonile aluslepingu artikli 121 kohaselt mitmepoolse järelevalve korrapäraseks teostamiseks vajaliku teabe stabiilsusprogrammis, mis on põhialuseks hindade stabiilsusele ning töökohtade loomist soodustavale tugevale ja püsivale majanduskasvule.”;b) lõiget 2 muudetakse järgmiselt:i) punkt a asendatakse järgmisega:„a) keskpika perioodi eelarve-eesmärk, kava selle kohta, kui palju (% SKPst) kohandada valitsemissektori eelarve positsiooni kõnealuse eesmärgi saavutamiseks, valitsemissektori võla suhte eeldatav areng, valitsemissektori kulude kavandatud suurenemine, valitsemissektori tulude kavandatud suurenemine juhul, kui poliitikat ei muudeta, ja kavandatud suvakohaste tulumeetmete kvantitatiivne hinnang;”;ii) punkt c asendatakse järgmisega:„c) programmi eesmärkide saavutamiseks võetud või kavandatud eelarvealaste ja muude majanduspoliitiliste meetmete kvantitatiivne hinnang, mis hõlmab selliste oluliste struktuurireformide kulude ja tulude analüüsi, millega pikemas perspektiivis tagatakse otsene kokkuhoid, sealhulgas potentsiaalse majanduskasvu suurendamise kaudu;”;c) lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Teave valitsemissektori eelarve positsiooni ja võla suhte arengu kohta, valitsemissektori kulude suurenemise kohta, valitsemissektori tulude kavandatud suurenemise kohta juhul, kui poliitikat ei muudeta, kavandatud suvakohaste tulumeetmete kohta ning lõike 2 punktides a ja b nimetatud põhiliste majandusprognooside kohta esitatakse igal aastal ja see hõlmab eelmist, jooksvat ja vähemalt kolme järgmist aastat.”;3) artikkel 4 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 41. Stabiilsusprogramm esitatakse igal aastal ajavahemikul 1.–30. aprill. Euro kasutusele võttev liikmesriik esitab stabiilsusprogrammi kuue kuu jooksul alates nõukogu otsusest selle liikmesriigi liitumise kohta euroga.2. Liikmesriigid avalikustavad oma stabiilsusprogrammi.”;4) artikkel 5 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 51. Komisjoni ning majandus- ja rahanduskomitee hinnangute põhjal vaatab nõukogu aluslepingu artikli 121 kohase mitmepoolse järelevalve raames läbi asjaomase liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärgid ning hindab, kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud, kas kohandamiskava eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on asjakohane ning kas kohandamiskava täitmiseks võetud või kavandatud meetmed on piisavad keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks majandustsükli jooksul.Hinnates kohandamiskava keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks, kaalub nõukogu, kas asjaomane liikmesriik püüab keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikku tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed, igal aastal asjakohaselt parandada, seades sihtmärgiks 0,5 % SKPst. Nende liikmesriikide puhul, kellel on suur võlg või kelle makromajandus on ülemääraselt tasakaalust väljas või kellel on mõlemad probleemid, uurib nõukogu, kas tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed, parandatakse igal aastal rohkem kui 0,5 % SKPst. Nõukogu võtab arvesse seda, kas majanduse tõusu ajal tehakse suuremaid jõupingutusi kohandamiseks, samas kui majanduse languse ajal võivad jõupingutused olla väiksemad.Seades eesmärgiks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi tõhusa saavutamise ja sellise olukorra säilitamise tagamise, kontrollib nõukogu, et valitsemissektori kulude kasv (arvestades ka tulupoolel võetud või kavandatud meetmete mõju) oleks kooskõlas ettevaatliku eelarvepoliitikaga.Eelarvepoliitika loetakse ettevaatlikuks ning keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamist ja sellise olukorra pikemaajalist säilitamist soodustavaks, kui on täidetud järgmised tingimused:a) keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutanud liikmesriikides ei ületa iga-aastane kulude kasv keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatlikku SKP kasvumäära, v.a juhul, kui ülemäärane kasv korvatakse suvakohaste tulumeetmetega;b) liikmesriikides, kus keskpika perioodi eelarve-eesmärki ei ole veel saavutatud, jääb iga-aastane kulude kasvu määr alla keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatlikku SKP kasvumäära, v.a juhul, kui ülemäärane kasv korvatakse suvakohaste tulumeetmetega. See, kui palju peab valitsemissektori kulude kasv olema väiksem kui keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatlik SKP kasv, kehtestatakse nii, et oleks tagatud vajalik kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas;c) valitsemissektori tuluartiklite suvakohane vähendamine korvatakse kas kulude vähendamisega või muude valitsemissektori tuluartiklite suvakohase suurendamisega või mõlema kõnealuse võimalusega.Keskpika perioodi ettevaatliku majanduskasvu hindamisel tuleks võtta aluseks kümne aasta prognoosid, mida ajakohastatakse korrapäraselt.Nõukogu võtab nende riikide puhul, kes ei ole keskpika perioodi eelarve-eesmärki saavutanud, selle saavutamise kohandamiskava kindlaksmääramisel ning nende riikide puhul, kes on kõnealuse eesmärgi juba saavutanud, sellest eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel, tingimusel et puudujäägi kontrollväärtuse suhtes säilitatakse vajalik kindlusvaru ning et eelarvepositsioon peaks ootuste kohaselt saavutama programmiperioodi jooksul uuesti kooskõla keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga, arvesse olulisi struktuurireforme, millega pikemas perspektiivis saavutatakse otsene kokkuhoid, sealhulgas potentsiaalse majanduskasvu suurendamise kaudu, ja millel on seetõttu tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.Erilist tähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega võetakse kasutusele mitmesambaline süsteem, mis sisaldab täielikult rahastatud kohustuslikku sammast. Kõnealuseid reforme ellu viivatel liikmesriikidel lubatakse kalduda kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks ettenähtud kohandamiskavast või keskpika perioodi eelarve-eesmärgist riiklikult hallatava pensionisamba reformimise netomaksumuse ulatuses, tingimusel et kõrvalekaldumine on ajutine ning et säilib kontrollväärtuse suhtes vajalik kindlusvaru.Peale selle kontrollib nõukogu, kas stabiilsusprogrammi sisu hõlbustab püsiva vastastikuse lähenemise saavutamist euroalal, majanduspoliitika tugevamat kooskõlastamist ning kas asjaomase liikmesriigi majanduspoliitika on vastavuses liikmesriikide ja ELi majanduspoliitiliste üldsuunistega.Tõsise ja üldise majandussurutise tingimustes võib liikmesriikidel lubada ajutiselt kõrvale kalduda ettevaatliku eelarvepoliitikaga kehtestatud, neljandas lõigus nimetatud kohandamiskavast.2. Nõukogu kontrollib stabiilsusprogrammi hiljemalt kolme kuu jooksul pärast selle esitamist. Komisjoni soovituse põhjal ning pärast majandus- ja rahanduskomiteega nõu pidamist edastab nõukogu vajaduse korral arvamuse programmi kohta. Kui nõukogu otsustab kooskõlas aluslepingu artikliga 121, et programmi eesmärke ja sisu tuleks karmistada, viidates konkreetselt ettevaatlikule eelarvepoliitikale, kutsub nõukogu oma arvamuses asjaomast liikmesriiki üles programmi kohandama.”;5) artikkel 6 asendatakse järgmisega:„Artikkel 61. Osana aluslepingu artikli 121 lõike 3 kohasest mitmepoolsest järelevalvest jälgib nõukogu stabiilsusprogrammide rakendamist osalevate liikmesriikide esitatud teabe ja komisjoni ning majandus- ja rahanduskomitee hinnangute põhjal, tehes eelkõige kindlaks eelarvepositsiooni tegelikud või eeldatavad kõrvalekaldumised keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või ettevaatliku eelarvepoliitika eiramisest tingitud kõrvalekaldumised eesmärgi poole liikumise kohandamiskavast..2. Kui tegemist on märgatava kõrvalekaldega käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 neljandas lõigus nimetatud ettevaatlikust eelarvepoliitikast, võib komisjon ülemäärase puudujäägi vältimiseks esitada asjaomasele liikmesriigile hoiatuse vastavalt aluslepingu artikli 121 lõikele 4.Kõrvalekallet ettevaatlikust eelarvepoliitikast käsitatakse märkimisväärsena järgmiste tingimuste korral: ettevaatliku eelarvepoliitika kohase kulude kasvu ületamine, mida ei tasakaalustata suvakohaste tulusuurendamismeetmetega, või suvakohased tuluvähendamismeetmed, mida ei tasakaalustata kulude vähendamisega, ning kõrvalekaldumine mõjutab valitsemissektori eelarve positsiooni vähemalt 0,5 % SKPst ühel aastal või keskmiselt vähemalt 0,25 % SKPst kahel järjestikusel aastal.Kõrvalekaldumist ei võeta arvesse, kui asjaomane liikmesriik on keskpika perioodi eelarve-eesmärgi märgatavalt ületanud, pidades silmas ülemäärast makromajanduslikku tasakaalunihet, ning kui stabiilsusprogrammis esitatud eelarvekavadega ei seata ohtu kõnealuse eesmärgi saavutamist kogu programmiperioodi jooksul.Kõrvalekaldumist ei võeta ka arvesse tõsise ja üldise majandussurutise korral.3. Juhul kui märgatav kõrvalekaldumine ettevaatlikust eelarvepoliitikast püsib või on eriti tõsine, esitab nõukogu komisjoni soovituse alusel asjaomasele liikmesriigile soovituse võtta vajalikke kohandamismeetmeid. Nõukogu avalikustab komisjoni ettepaneku põhjal kõnealuse soovituse.”;6) Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Liikmesriik, kelle suhtes on tehtud erand, esitab vastavalt aluslepingu artiklile 121 nõukogule ja komisjonile mitmepoolse järelevalve korrapäraseks teostamiseks vajaliku teabe lähenemisprogrammis, mis on põhialuseks hindade stabiilsusele ning töökohtade loomist soodustavale tugevale ja püsivale majanduskasvule.”;b) lõiget 2 muudetakse järgmiselt:i) punkt a asendatakse järgmisega:„a) keskpika perioodi eelarve-eesmärk, kava selle kohta, kui palju (% SKPst) kohandada valitsemissektori eelarve positsiooni kõnealuse eesmärgi saavutamiseks, valitsemissektori võla suhte eeldatav areng, valitsemissektori kulude kavandatud suurenemine, valitsemissektori tulude kavandatud suurenemine juhul, kui poliitikat ei muudeta, ja kavandatud suvakohaste tulumeetmete kvantitatiivne hinnang, rahapoliitilised keskpika perioodi eesmärgid, kõnealuste eesmärkide seos hindade ja vahetuskursi stabiilsusega ning püsiva vastastikuse lähenemise saavutamisega;”;ii) punkt c asendatakse järgmisega:„c) programmi eesmärkide saavutamiseks võetud või kavandatud eelarvealaste ja muude majanduspoliitiliste meetmete kvantitatiivne hinnang, mis hõlmab selliste oluliste struktuurireformide kulude ja tulude analüüsi, millega pikemas perspektiivis tagatakse otsene kokkuhoid, sealhulgas potentsiaalse majanduskasvu suurendamise kaudu;”;c) lõige 3 asendatakse järgmisega:„3. Teave valitsemissektori eelarve positsiooni ja võla suhte arengu kohta, valitsemissektori kulude suurenemise kohta, valitsemissektori tulude kavandatud suurenemise kohta juhul, kui poliitikat ei muudeta, kavandatud suvakohaste tulumeetmete kohta ning lõike 2 punktides a ja b nimetatud põhiliste majandusprognooside kohta esitatakse igal aastal ja see hõlmab eelmist, jooksvat ja vähemalt kolme järgmist aastat.”;7) artikkel 8 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 81. Lähenemisprogramm esitatakse igal aastal ajavahemikul 1.–30. aprill.2. Liikmesriigid avalikustavad oma lähenemisprogrammi.”;8. artikkel 9 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 91. Komisjoni ning majandus- ja rahanduskomitee hinnangute põhjal vaatab nõukogu aluslepingu artikli 121 kohase mitmepoolse järelevalve raames läbi asjaomase liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärgid ning hindab, kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud, kas kohandamiskava eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on asjakohane ning kas kohandamiskava täitmiseks võetud ja/või kavandatud meetmed on piisavad selleks, et majandustsükli jooksul saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk ja püsiv vastastikune lähenemine.Hinnates kohandamiskava eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, võtab nõukogu arvesse, kas majanduskasvu ajal tehakse suuremaid jõupingutusi kohandamiseks, samas kui majanduslanguse ajal võivad jõupingutused olla väiksemad. Nende liikmesriikide puhul, kellel on suur võlg või kelle makromajandus on ülemääraselt tasakaalust väljas või kellel on mõlemad probleemid, uurib nõukogu, kas tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed, parandatakse igal aastal rohkem kui 0,5 % SKPst. Vahetuskursimehhanismiga ERM2 ühinenud liikmesriikide puhul hindab nõukogu, kas asjaomane liikmesriik püüab igal aastal vajalikul määral parandada oma keskpika eesmärgi saavutamiseks vajalikku tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed, seades sihtmärgiks 0,5 % SKPst.Seades eesmärgiks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi tõhusa saavutamise ja sellise olukorra säilitamise tagamise, kontrollib nõukogu, et valitsemissektori kulude kasv (arvestades ka tulupoolel võetud või kavandatud meetmete mõju) oleks kooskõlas ettevaatliku eelarvepoliitikaga.Eelarvepoliitika loetakse ettevaatlikuks ning keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamist ja sellise olukorra pikemaajalist säilitamist soodustavaks, kui on täidetud järgmised tingimused:a) keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutanud liikmesriikides ei ületa iga-aastane kulude kasv keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatlikku SKP kasvumäära, v.a juhul, kui ülemäärane kasv korvatakse suvakohaste tulumeetmetega;b) liikmesriikides, kus keskpika perioodi eelarve-eesmärki ei ole veel saavutatud, jääb iga-aastane kulude kasvu määr alla keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatlikku SKP kasvumäära, v.a juhul, kui ülemäärane kasv korvatakse suvakohaste tulumeetmetega. See, kui palju peab valitsemissektori kulude kasv olema väiksem kui keskpikaks perioodiks ettenähtud ettevaatlik SKP kasv, kehtestatakse nii, et oleks tagatud vajalik kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas;c) valitsemissektori tuluartiklite suvakohane vähendamine korvatakse kas kulude vähendamisega või muude valitsemissektori tuluartiklite suvakohase suurendamisega või mõlema kõnealuse võimalusega.Keskpika perioodi ettevaatliku majanduskasvu hindamisel tuleks võtta aluseks kümne aasta prognoosid, mida ajakohastatakse korrapäraselt.Nõukogu võtab nende riikide puhul, kes ei ole keskpika perioodi eelarve-eesmärki veel saavutanud, selle saavutamise kohandamiskava kindlaksmääramisel ning nende riikide puhul, kes on kõnealuse eesmärgi juba saavutanud, sellest eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel, tingimusel et puudujäägi kontrollväärtuse suhtes säilitatakse vajalik kindlusvaru ning et eelarvepositsioon peaks ootuste kohaselt saavutama programmiperioodi jooksul uuesti kooskõla keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga, arvesse olulisi struktuurireforme, millega pikemas perspektiivis saavutatakse otsene kokkuhoid, sealhulgas potentsiaalse majanduskasvu suurendamise kaudu, ja millel on seetõttu tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.Erilist tähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega võetakse kasutusele mitmesambaline süsteem, mis sisaldab täielikult rahastatud kohustuslikku sammast. Kõnealuseid reforme ellu viivatel liikmesriikidel lubatakse kalduda kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks ettenähtud kohandamiskavast või keskpika perioodi eelarve-eesmärgist riiklikult hallatava pensionisamba reformimise netomaksumuse ulatuses, tingimusel et kõrvalekaldumine on ajutine ning et säilib kontrollväärtuse suhtes vajalik kindlusvaru.Peale selle kontrollib nõukogu, kas lähenemisprogrammi sisu hõlbustab majanduspoliitika tugevamat kooskõlastamist ning kas asjaomase liikmesriigi majanduspoliitika on vastavuses liikmesriikide ja ELi majanduspoliitiliste üldsuunistega. Samuti kontrollib nõukogu vahetuskursimehhanismiga ühinenud riikide puhul, kas lähenemisprogrammiga tagatakse tõrgeteta osalemine kõnealuses mehhanismis.Tõsise ja üldise majandussurutise tingimustes võib liikmesriikidel lubada ajutiselt kõrvale kalduda ettevaatliku eelarvepoliitikaga kehtestatud, neljandas lõigus nimetatud kohandamiskavast.2. Nõukogu kontrollib lähenemisprogrammi hiljemalt kolme kuu jooksul pärast selle esitamist. Komisjoni soovituse põhjal ning pärast majandus- ja rahanduskomiteega nõu pidamist edastab nõukogu vajaduse korral arvamuse programmi kohta. Kui nõukogu otsustab kooskõlas aluslepingu artikliga 121, et programmi eesmärke ja sisu tuleks karmistada, viidates konkreetselt ettevaatlikule eelarvepoliitikale, kutsub nõukogu oma arvamuses asjaomast liikmesriiki üles programmi kohandama.”;9) artikkel 10 asendatakse järgmisega:„ Artikkel 101. Osana aluslepingu artikli 121 lõike 3 kohasest mitmepoolsest järelevalvest jälgib nõukogu lähenemisprogrammide rakendamist nende liikmesriikide esitatud teabe põhjal, kelle suhtes on tehtud erand, samuti komisjoni ning majandus- ja rahanduskomitee hinnangute põhjal, tehes eelkõige kindlaks ettevaatlikust eelarvepoliitikast kõrvalekaldumisest tulenevad eelarvepositsiooni tegelikud või eeldatavad olulised kõrvalekalded keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või sellele suunatud asjakohasest kohandamiskavast.Lisaks jälgib nõukogu lähenemisprogrammi eesmärke silmas pidades nende liikmesriikide majanduspoliitikat, kelle suhtes on tehtud erand, et tagada nende majanduspoliitika orienteeritus stabiilsusele ning vältida reaalse vahetuskursi moonutusi ja nominaalse vahetuskursi ülemäärast kõikumist.2. Kui tegemist on märgatava kõrvalekaldega käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 neljandas lõigus nimetatud ettevaatlikust eelarvepoliitikast, võib komisjon ülemäärase puudujäägi vältimiseks esitada asjaomasele liikmesriigile hoiatuse vastavalt aluslepingu artikli 121 lõikele 4.Kõrvalekallet ettevaatlikust eelarvepoliitikast käsitatakse märkimisväärsena järgmiste tingimuste korral: ettevaatliku eelarvepoliitika kohase kulude kasvu ületamine, mida ei tasakaalustata suvakohaste tulusuurendamismeetmetega, või suvakohased tuluvähendamismeetmed, mida ei tasakaalustata kulude vähendamisega, ning kõrvalekaldumine mõjutab valitsemissektori eelarve positsiooni vähemalt 0,5 % SKPst ühel aastal või keskmiselt vähemalt 0,25 % SKPst kahel järjestikusel aastal.Kõrvalekaldumist ei võeta arvesse, kui asjaomane liikmesriik on keskpika perioodi eelarve-eesmärgi märgatavalt ületanud, pidades silmas ülemäärast makromajanduslikku tasakaalunihet, ning kui stabiilsusprogrammis esitatud eelarvekavadega ei seata ohtu kõnealuse eesmärgi saavutamist kogu programmiperioodi jooksul.Kõrvalekaldumist ei võeta ka arvesse tõsise ja üldise majandussurutise korral.3. Juhul kui märgatav kõrvalekaldumine ettevaatlikust eelarvepoliitikast püsib või on eriti tõsine, esitab nõukogu komisjoni soovituse alusel asjaomasele liikmesriigile soovituse võtta vajalikke kohandamismeetmeid. Nõukogu avalikustab komisjoni ettepaneku põhjal kõnealuse soovituse.”;10) kogu määruses asendatakse viited artiklile 99 viidetega artiklile 121.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK1.1. Ettepaneku/algatuse nimetusEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile (ABM/ABB) [4]Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat1.3. Ettepaneku/algatuse liik( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[5]( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet1.4. Eesmärgid1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakseSoodustada ELis majanduskasvu, uute töökohtade loomist ja jätkusuutliku arengut1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileErieesmärgid : nr 1 ja nr 3:– tagada ELis majanduskriisile reageerimise poliitika väljatöötamisel tegelik kooskõlastatus ja ühtsus, pidades silmas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamist ja jätkusuutlikku arengut ning seades eesmärgiks liikmesriikide majanduskasvu potentsiaali suurendamise ja ELi konkurentsivõimelisemaks muutmise;– soosida liikmesriikide püüdlusi saavutada tugev eelarvepositsioon ning riigi rahanduse jätkusuutlik ja hea olukord, mis aitaksid tagada majanduskasvu.Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemileMajandus- ja rahaliit1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõjuTäpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmadele.Komisjoni teatises KOM(2010) 367 rõhutati vajadust ELi sellise poliitika järele, mis on täpselt kindlaks määratud ning mille eesmärk on i) saavutada majanduse taaselavnemine, ii) taastada riikide rahanduse kindel alus ning iii) aktiivselt soodustada jätkusuutlikku majanduskasvu ja tööhõivet.Määruse kavandatud muudatus, mille näol on tegemist stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osaga, kuulub nende ametlike seadusandlike ettepanekute hulka, millest anti teada eespool nimetatud teatises. Kõnealuste muudatuste eesmärk on muuta poliitika kooskõlastatumaks, eelkõige käsitledes vajadust tegelikult jõustada liikmesriikide eelarve- ja majanduspoliitika järelevalve asjakohaste stiimulite ja sanktsioonide abil ning pannes suuremat rõhku valitsemissektori võlale ja eelarve jätkusuutlikkusele.1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajadTäpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.Seda, kuidas on saavutatud komisjoni üldeesmärk edendada ELis majanduskasvu, töökohtade loomist ja jätkusuutlikku arengut, mõõdetakse järgmiste mõjunäitajate kaudu:– mil määral on liikmesriikide eelarve täitmise tulemused kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga;– potentsiaalne majanduskasv / SKP.eespool nimetatud erieesmärgi nr 3 saavutamist mõõdetakse järgmise mõjunäitaja abil: kui palju (protsentuaalselt) on liikmesriigid rakendanud stabiilsuse ja kasvu paktiga seotud komisjoni üksikuid soovitusi (sõltuvalt nende vastuvõtmisest nõukogus).1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadusedSeadusandlik ettepanek on osa meetmetest, millest komisjon andis teada oma 30. juuni 2010. aasta teatises KOM(2010) 367, millega arendatakse edasi komisjoni 12. mai 2010. aasta teatises KOM(2010) 250 esitatud poliitilisi ideid ja lähtutakse Euroopa Ülemkogul 17. juunil 2010 kokku lepitud suunistest.1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtusLiikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine kuulub lahutamatu osana ELi pädevusse, nagu on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu VIII jaotises (majandus- ja rahapoliitika).1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnidHiljutised kogemused on näidanud, et majanduspoliitikat on vaja tõhusamalt kooskõlastada ning et eelkõige on vaja karmistada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku ja paranduslikku osa.1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetegaSeadusandlik ettepanek on üks osa komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises KOM(2010) 367 esitatud ulatuslikust majandusreformi paketist.1.6. Meetme ja finantsmõju kestus( Piiratud kestusega ettepanek/algatus- ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA- ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus- Finantsmõju suureneb seoses meetme rakendamisega järk-järgult ajavahemikul AAAA–AAAA- seejärel finantsmõju stabiliseerub.1.7. Ettenähtud haldusviisid [6]( Tsentraliseeritud haldamine : otse , haldajaks on komisjon( Tsentraliseeritud haldamine : kaudselt , haldamine on delegeeritud:- ( täitevasutustele- ( ühenduste asutatud asutustele[7]- ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele- ( isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases põhiõigusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses( Haldamine koostöös liikmesriikidega( Haldamine detsentraliseeritult kolmandate riikidega( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)Mitme haldusviisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.Märkused2. HALDUSMEETMED2.1. Järelevalve ja aruandlusTäpsustage teostamise tingimused ja sagedus.Ei kohaldata2.2. Haldus ja kontroll2.2.1. Tuvastatud ohudEi kohaldata2.2.2. Ettenähtud kontrollivahendidEi kohaldata2.3. Pettuse ja muude rikkumiste ärahoidmineTäpsustage toimivad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.Ei kohaldata3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, mille kuludele mõju avaldubSeadusandliku akti jaoks ei ole vaja lisapersonali ega täiendavaid rahalisi vahendeid.- Olemasolevad eelarvereadJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupaMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Osamaksud |Number [Nimetus..........] | Liigendatud/ liigendamata ([8]) | EFTA[9] riigid | Kandidaatriigid[10] | Kolmandad riigid | Osamaksud finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |[XX.YY.YY.YY] | Liigendatud/ liigendamata | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |- Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: PuuduvadJärjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupaMitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Osamaksud |Number [Nimetus.....] | Liigendatud/ liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Osamaksud finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses |[XX.YY.YY.YY] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |3.2. Hinnanguline mõju kuludele3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludelemiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Number | [Nimetus...........................................................................] |miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)- 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus- ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist- ( Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) |( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) |XX 01 01 02 (delegatsioonides) |XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[18] |XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja abiteenistujad) |XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) |10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) |Muu eelarverida (täpsustage) |KOKKU |XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või jaotisele.Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.Ülesannete kirjeldus:Ametnikud ja ajutised töötajad |Koosseisuvälised töötajad |3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga- ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga- ( Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimineSelgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.- ( Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[21]Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus- ( Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist- ( Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) | Kokku |Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) |Artikkel .... | | | | | | | | | |Mitmesuguste tulude puhul täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.[2] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.[3] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.[4] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.[5] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.[6] Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[7] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.[8] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.[9] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.[10] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.[11] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[12] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[13] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[14] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid ( rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).[15] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.[16] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.[17] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.[18] Lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid:[19] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiir (endised B..A read).[20] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.[21] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.[22] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab olema märgitud netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


type: caselaw

text:
 1.8.2016
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 279/29
 Жалба, подадена на 12 април 2016 г. — NC/Комисия
 (Дело T-151/16)
 (2016/C 279/43)
 Език на производството: английски
 Страни
 Жалбоподател: NC (представители: J. Killick и G. Forwood, Barristers и C. Van Haute и A. Bernard, lawyers)
 Ответник: Европейска комисия
 Искания на жалбоподателя
 Жалбоподателят моли Общия съд:
 —
 да отмени решението на Европейската комисия от 28 януари 2016 г. за отстраняване на жалбоподателя от участие в процедури за възлагане на обществени поръчки и финансирани от общия бюджет на Европейския съюз безвъзмездни средства, както и да регистрира жалбоподателя в системата за ранно откриване и отстраняване, предвидена в член 108, параграф 1 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 година относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (OВ L 298, 2012 г., стр. 1),
 —
 да извърши поисканите процесуално-организационни действия, и
 —
 да осъди Комисията да заплати съдебните разноски по настоящото производство.
 Основания и основни доводи
 В подкрепа на жалбата си жалбоподателят излага четири основания.
 1.
 Първото основание е изведено от нарушение на принципа на прилагане с обратна сила на по-лекото наказание (lex mitior), тъй като в обжалваното решение Комисията не е приложила Регламент No 966/2012, така както е изменен с Регламент No 2015/1929 (1).
 2.
 Второто основание е изведено от съществено процесуално нарушение, тъй като Комисията не се е консултирала с органа и не е преразгледала решението си, както изисква Регламент No 966/2012, изменен с Регламент No 2015/1929.
 3.
 Третото основание, при условията на евентуалност, е изведено от нарушение на принципа на пропорционалност и на член 133a, параграф 1 от Регламент No 2342/2002 (2), тъй като Комисията е приложила отстраняване, което в случая е непропорционално.
 4.
 Четвъртото основание е изведено от нарушение на принципа на пропорционалност и на принципа ne bis in idem, тъй като жалбоподателят вече е бил отстранен за същото поведение.
 (1) Регламент (ЕС, Евратом) 2015/1929 на Европейския парламент и на Съвета от 28 октомври 2015 година за изменение на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (ОВ L 286, 2015 г., стр. 1).
 (2) Регламент (ЕО, Евратом) No 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 година относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (ОВ L 357, 2002 г., стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 1, том 4, стр. 3).