jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 3.10.2016.
 COM(2016) 629 final
 2016/0306(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Pristupanjem Republike Hrvatske proširena je carinska unija Europske unije. Zbog toga je Europska unija na temelju pravila Svjetske trgovinske organizacije (WTO) (članak XXIV. stavak 6. GATT-a iz 1994.) morala pokrenuti pregovore s članicama WTO-a koje imaju pregovaračka prava povezana s tarifnim rasporedom Hrvatske kako bi se postigao dogovor o kompenzacijskoj prilagodbi. Takva se prilagodba provodi ako donošenje vanjskog tarifnog sustava EU-a dovodi do povećanja carina iznad razine na koju se zemlja pristupnica obvezala pri WTO-u.
 Vijeće je 15. srpnja 2013. ovlastilo Komisiju za pokretanje pregovora na temelju članka XXIV. stavka 6. GATT-a iz 1994. Komisija je s članicama WTO-a koje imaju pregovaračka prava pregovarala o ukidanju određenih koncesija u vezi s ukidanjem rasporeda Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji.
 Iz pregovora sa Saveznom Republikom Brazilom proizišao je nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama koji je parafiran 12. srpnja 2016. u Ženevi („Sporazum”). Stoga Europska komisija predlaže Vijeću da odobri potpisivanje Sporazuma.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Prijedlog je u skladu s praksom EU-a iz prethodnih proširenja EU-a.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Prijedlog se temelji na praksi EU-a koja je u skladu s politikom EU-a u području vanjskog djelovanja, industrije i poljoprivrede.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a o potpisivanju međunarodnih sporazuma.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (e) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
 •Proporcionalnost
 Ukidanje koncesija Hrvatske utjecalo je na Saveznu Republiku Brazil. Kompenzacijske prilagodbe ne premašuju prava Brazila u tom pogledu. Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti.
 •Odabir instrumenta
 Na temelju članka 218. stavka 5. UFEU-a zahtijeva se Odluka Vijeća o odobrenju potpisivanja Sporazuma.
 3.SAVJETOVANJA S DIONICIMA
 •Savjetovanja s dionicima
 S Vijećem (Odbor za trgovinsku politiku) redovito su održavana savjetovanja o sadržaju i napretku pregovora. Obaviješten je Europski parlament (Odbor INTA).
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Vidi financijski izvještaj.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe
 Komisija predlaže Vijeću da se u ime Unije potpiše Sporazum u obliku razmjene pisama sa Saveznom Republikom Brazilom. Istovremeno se Vijeću podnosi i zaseban prijedlog o sklapanju tog Sporazuma.
 Rezultati su Sporazuma sljedeći:
 dodaje se 4 766 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Brazilu za proizvod „komadi kokoši vrste gallus domesticus, smrznuti”, tarifne oznake 0207.14.10, 0207.14.50 i 0207.14.70, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 0 %
 dodaje se 610 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Brazilu za proizvod „komadi purana, smrznuti”, tarifne oznake 0207.27.10, 0207.27.20 i 0207.27.80, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 0 %
 dodaje se 36 000 tona u okviru dijela erga omnes carinske kvote EU-a za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 98 EUR po toni
 dodaje se 78 000 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Brazilu za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 98 EUR po toni.
 U pogledu količine od 78 000 tona dodijeljene Brazilu u okviru carinske kvote EU-a za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, neovisno o obvezujućoj stopi unutar kvote od 98 EUR po toni EU autonomno primjenjuje sljedeće:
 –u prvih šest godina razdoblja tijekom kojega je ta količina dostupna, stopa unutar kvote od najviše 11 EUR po toni i
 –u sedmoj godini razdoblja tijekom kojega je ta količina dostupna, stopa unutar kvote od najviše 54 EUR po toni.
 Komisija će na temelju članka 187. točke (a) Uredbe o jedinstvenoj zajedničkoj organizaciji tržišta (ZOT) (Uredba (EU) br. 1308/2013) donijeti provedbene uredbe o proširenju relevantnih kvota i upravljanju njima:
 te provedbene mjere pripremaju se istovremeno s ovim prijedlogom.
 2016/0306 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Vijeće je 15. srpnja 2013. ovlastilo Komisiju da otvori pregovore s određenim drugim članicama Svjetske trgovinske organizacije na temelju članka XXIV. stavka 6. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u okviru pristupanja Republike Hrvatske Uniji.
 (2)Pregovore je vodila Komisija u skladu s pregovaračkim smjernicama koje je donijelo Vijeće.
 (3)Ti su pregovori zaključeni i Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. GATT-a iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Uniji parafiran je 12. srpnja 2016.
 (4)Sporazum bi trebalo potpisati,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila u na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. GATT-a iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji, podložno sklapanju navedenog Sporazuma
 1
 .
 Članak 2.
 Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi osobe ovlaštene za potpisivanje Sporazuma u ime Unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 DATUM:
 1.
 NASLOV PRORAČUNA:
 Poglavlje 12. – Carine i ostale pristojbe
 2.
 NASLOV:
 Prijedlog Odluke Vijeća o potpisivanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 3.
 PRAVNA OSNOVA:
 Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovi članci 207. i 218.
 4.
 CILJEVI:
 Odobrenje potpisivanja Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila.
 5.
 FINANCIJSKI UTJECAJ
 TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA, 2016.
 (u milijunima EUR)
 SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA, 2017.
 (u milijunima EUR)
 FINANCIJSKA GODINA 2018.
 (u milijunima EUR)
 5.0.
 RASHODI
 –
 NA TERET PRORAČUNA EU-a
 (POVRATI/INTERVENCIJE)
 –
 NACIONALNA TIJELA
 –
 OSTALO
 –
 –
 –
 5.1.
 PRIHODI
 –
 VLASTITA SREDSTVA EU-a
 (PRISTOJBE/CARINE)
 –
 NACIONALNI
 4,4
 4,4
 4,4
 2016.
 2017.
 2018.
 5.0.1.
 PREDVIĐENI RASHODI
 5.1.1.
 PREDVIĐENI PRIHODI
 4,4
 4,4
 4,4
 5.2.
 NAČIN IZRAČUNAVANJA: količine pomnožene stopom unutar kvote
 6.0.
 MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA?
 NE
 6.1.
 MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ JEDNOG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA U DRUGO?
 NE
 6.2.
 HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN?
 NE
 6.3.
 HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE?
 NE
 NAPOMENE:
 (1)
 Tekst Sporazuma bit će objavljen zajedno s odlukom o njegovu sklapanju.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 3.10.2016.
 COM(2016) 629 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 SPORAZUM U OBLIKU RAZMJENE PISAMA
 između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 A. Pismo Europske unije
 Poštovani,
 nakon pregovora na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene rasporeda Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji čast mi je predložiti sljedeće:
 Europska unija u svoj će raspored, za carinsko područje EU 28, uključiti koncesije sadržane u rasporedu EU 27 sa sljedećim izmjenama:
 dodaje se 4 766 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Brazilu za proizvod „komadi kokoši vrste gallus domesticus, smrznuti”, tarifne oznake 0207.14.10, 0207.14.50 i 0207.14.70, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 0 %
 dodaje se 610 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Brazilu za proizvod „komadi purana, smrznuti”, tarifne oznake 0207.27.10, 0207.27.20 i 0207.27.80, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 0 %
 dodaje se 36 000 tona u okviru dijela erga omnes carinske kvote EU-a za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 98 EUR po toni
 dodaje se 78 000 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Brazilu za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 98 EUR po toni.
 U pogledu količine od 78 000 tona dodijeljene Brazilu u okviru carinske kvote EU-a za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, neovisno o obvezujućoj stopi unutar kvote od 98 EUR po toni EU autonomno primjenjuje sljedeće:
 –u prvih šest godina razdoblja tijekom kojega je ta količina dostupna, stopa unutar kvote od najviše 11 EUR po toni i
 –u sedmoj godini razdoblja tijekom kojega je ta količina dostupna, stopa unutar kvote od najviše 54 EUR po toni.
 Europska unija i Savezna Republika Brazil međusobno se obavješćuju o završetku svojih unutarnjih postupaka za stupanje Sporazuma na snagu. Sporazum stupa na snagu 14 dana nakon datuma primitka zadnje obavijesti.
 Bio bih Vam zahvalan kad biste potvrdili da je Vaša Vlada suglasna s gore navedenim. Čast mi je predložiti da, ako je navedeno prihvatljivo Vašoj vladi, ovo pismo i Vaš potvrdni odgovor zajedno čine Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila.
 Molim Vas da primite izraze mojeg najdubljeg poštovanja.
 Za Europsku uniju
 B. Pismo Savezne Republike Brazila
 Poštovani,
 čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma od ............., koje glasi:
 „Nakon pregovora na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene rasporeda Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji čast mi je predložiti sljedeće:
 Europska unija u svoj će raspored, za carinsko područje EU 28, uključiti koncesije sadržane u rasporedu EU 27 sa sljedećim izmjenama:
 dodaje se 4 766 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj zemlji Brazilu za proizvod „komadi kokoši vrste gallus domesticus, smrznuti”, tarifne oznake 0207.14.10, 0207.14.50 i 0207.14.70, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 0 %
 dodaje se 610 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Brazilu za proizvod „komadi purana, smrznuti”, tarifne oznake 0207.27.10, 0207.27.20 i 0207.27.80, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 0 %
 dodaje se 36 000 tona u okviru dijela erga omnes carinske kvote EU-a za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 98 EUR po toni
 dodaje se 78 000 tona carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Brazilu za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, uz zadržavanje sadašnje stope unutar kvote od 98 EUR po toni.
 U pogledu količine od 78 000 tona dodijeljene Brazilu u okviru carinske kvote EU-a za „sirovi šećer od šećerne trske, za rafiniranje”, tarifne oznake 1701.13.10 i 1701.14.10, neovisno o obvezujućoj stopi unutar kvote od 98 EUR po toni EU autonomno primjenjuje sljedeće:
 –u prvih šest godina razdoblja tijekom kojega je ta količina dostupna, stopa unutar kvote od najviše 11 EUR po toni i
 –u sedmoj godini razdoblja tijekom kojega je ta količina dostupna, stopa unutar kvote od najviše 54 EUR po toni.
 Europska unija i Savezna Republika Brazil međusobno se obavješćuju o završetku svojih unutarnjih postupaka za stupanje Sporazuma na snagu. Sporazum stupa na snagu 14 dana nakon datuma primitka zadnje obavijesti.
 Bio bih Vam zahvalan kad biste potvrdili da je Vaša Vlada suglasna s gore navedenim. Čast mi je predložiti da, ako je navedeno prihvatljivo Vašoj vladi, ovo pismo i Vaš potvrdni odgovor zajedno čine Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila.”
 Molim Vas da primite izraze mojeg najdubljeg poštovanja.
 Za Saveznu Republiku Brazil


type: legislation

text:
 30.8.2021
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 304/18
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/1413 AL COMISIEI
 din 27 august 2021
 privind autorizarea endo-1,4-beta-xilanazei produse de Bacillus subtilis LMG-S 15136 ca aditiv pentru hrana scroafelor în lactație (titularul autorizației: Beldem, divizia Puratos NV)
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.
 (2)
 În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost transmisă o cerere vizând autorizarea unui preparat de endo-1,4-beta-xilanază produsă de Bacillus subtilis LMG-S 15136. Cererea a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.
 (3)
 Cererea vizează autorizarea preparatului de endo-1,4-beta-xilanază (EC 3.2.1.8) produsă de Bacillus subtilis LMG-S 15136 ca aditiv pentru hrana scroafelor în lactație, urmând a fi clasificat în categoria „aditivi zootehnici” și în grupa funcțională „promotori de digestibilitate”.
 (4)
 Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizele sale din 7 octombrie 2019 (2) și 27 ianuarie 2021 (3) că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de endo-1,4-beta-xilanază produsă de Bacillus subtilis LMG-S 15136 nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat că este necesar ca aditivul respectiv să fie considerat un sensibilizant pentru căile respiratorii și un potențial sensibilizant pentru piele. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Autoritatea a concluzionat că este posibil ca aditivul să fie eficace ca aditiv zootehnic administrat la scroafe în perioada de lactație. Autoritatea consideră că nu sunt necesare cerințe specifice pentru monitorizarea ulterioară introducerii pe piață. În plus, ea a verificat raportul privind metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.
 (5)
 Evaluarea preparatului de endo-1,4-beta-xilanază produsă de Bacillus subtilis LMG-S 15136 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, este necesar ca utilizarea acestui preparat să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.
 (6)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Preparatul specificat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „promotori de digestibilitate”, se autorizează ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile prevăzute în anexa respectivă.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 27 august 2021.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 268, 18.10.2003, p. 29.
 (2) EFSA Journal 2019;17(11):5892.
 (3) EFSA Journal 2021;19(3):6456.
 ANEXĂ
 Numărul de identificare al aditivului
 Numele titularului autorizației
 Aditivul
 Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda analitică
 Specia sau categoria de animale
 Vârsta maximă
 Conținutul minim
 Conținutul maxim
 Alte dispoziții
 Sfârșitul perioadei de autorizare
 Unități de activitate/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %
 Categorie: aditivi zootehnici. Grupa funcțională: promotori de digestibilitate.
 4a1606i
 Beldem, divizia Puratos NV
 Endo-1,4-beta-xilanază (EC 3.2.1.8)
 Compoziția aditivului:
 Preparat de endo-1,4-beta-xilanază (EC 3.2.1.8) produsă de Bacillus subtilis LMG-S 15136 cu o activitate minimă de 400 UI (1)/g.
 Formă solidă și lichidă.
 Scroafe în lactație
 —
 10 UI
 —
 1.
 A se menționa condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului.
 2.
 Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a combate riscurile potențiale în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție pentru ochi, de protecție pentru piele și de protecție respiratorie.
 19.9.2031
 Caracterizarea substanței active:
 Endo-1,4-beta-xilanază (EC 3.2.1.8) produsă de Bacillus subtilis LMG-S 15136.
 Metoda analitică (2)
 Pentru cuantificarea activității xilanazei în aditivul furajer:
 —
 metoda colorimetrică de măsurare a zaharurilor reductoare eliberate prin acțiunea xilanazei asupra substratului xilan obținut din lemn de mesteacăn în prezența acidului 3,5-dinitrosalicilic (DNS).
 Pentru cuantificarea activității xilanazei în preamestecuri, furaje combinate și materii prime furajere:
 —
 metoda colorimetrică de măsurare a colorantului hidrosolubil eliberat prin acțiunea xilanazei asupra substraturilor reprezentate de arabinoxilan din grâu, legat lateral cu azurină.
 (1) 1 UI corespunde cantității de enzimă care eliberează per minut un micromol de zaharuri reductoare (echivalente în xiloză) din xilan de lemn de mesteacăn la pH de 4,5 și la 30 °C.
 (2) Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


text:
 14.5.2014
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 140/1
 DÉCISION DU CONSEIL
 du 14 mars 2014
 concernant la signature, au nom de l'Union européenne et de ses États membres, et l'application provisoire du protocole additionnel à l'accord de libre-échange entre l'Union européenne et ses États membres, d'une part, et la République de Corée, d'autre part, pour tenir compte de l'adhésion de la Croatie à l'Union européenne
 (2014/257/UE)
 LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 91, son article 100, paragraphe 2, son article 167, paragraphe 3, et son article 207, en liaison avec l'article 218, paragraphe 5,
 vu l'acte d'adhésion de la Croatie, et notamment son article 6, paragraphe 2, deuxième alinéa,
 vu la proposition de la Commission européenne,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Le 24 septembre 2012, le Conseil a autorisé la Commission à ouvrir des négociations, au nom de l'Union et de ses États membres et de la Croatie, avec la République de Corée afin de conclure un protocole additionnel à l'accord de libre-échange entre l'Union européenne et ses États membres, d'une part, et la République de Corée, d'autre part, pour tenir compte de l'adhésion de la Croatie à l'Union européenne (ci-après dénommé «protocole additionnel»).
 (2)
 Ces négociations ont été menées à bien et ont abouti au paraphe du protocole additionnel, le 8 novembre 2013.
 (3)
 Il convient de signer le protocole additionnel au nom de l'Union et de ses États membres, sous réserve de sa conclusion à une date ultérieure.
 (4)
 Compte tenu de l'adhésion de la Croatie à l'Union, le 1er juillet 2013, il y a lieu d'appliquer le protocole additionnel à titre provisoire à compter de cette date,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 La signature, au nom de l'Union et de ses États membres, du protocole additionnel à l'accord de libre-échange entre l'Union européenne et ses États membres, d'une part, et la République de Corée, d'autre part, pour tenir compte de l'adhésion de la Croatie à l'Union européenne est autorisée, sous réserve de la conclusion du protocole additionnel.
 Le texte du protocole additionnel est joint à la présente décision.
 Article 2
 Le président du Conseil est autorisé à désigner la ou les personnes habilitées à signer le protocole additionnel au nom de l'Union et de ses États membres et à procéder, au nom de l'Union et de ses États membres, aux notifications visées à l'article 9 du protocole additionnel en ce qui concerne l'achèvement des procédures internes relatives à la signature et à l'application provisoire.
 Article 3
 Le protocole additionnel s'applique à titre provisoire, avec effet au 1er juillet 2013, conformément à son article 9, paragraphes 2 et 3, en attendant l'achèvement des procédures nécessaires à sa conclusion.
 Article 4
 La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.
 Fait à Bruxelles, le 14 mars 2014.
 Par le Conseil
 Le président
 M. CHRISOCHOIDIS


type: wikipedia

text:
O termo Programação procedural (ou programação procedimental) é às vezes utilizado como sinônimo de Programação imperativa (Paradigma de programação que especifica os passos que um programa deve seguir para alcançar um estado desejado), mas pode se referir (como neste artigo) a um paradigma de programação baseado no conceito de chamadas a procedimento (en: procedure call). Os Procedimentos, também conhecidos como rotinas, subrotinas, métodos, ou funções (que não devem ser confundidas com funções matemáticas, mas são similares àquelas usadas na programação funcional) simplesmente contêm um conjunto de passos computacionais a serem executados. Um dado procedimento pode ser chamado a qualquer hora durante a execução de um programa, inclusive por outros procedimentos ou por si mesmo.
 A programação procedural é geralmente uma escolha melhor que a programação sequencial e não estruturada em muitas situações que envolvem uma complexidade média e requerem facilidade de manutenção. Possíveis benefícios são:
 A habilidade de reutilizar o mesmo código em diferentes lugares no programa sem copiá-lo
 Uma forma mais fácil de organizar o fluxo do programa que uma coleção de comandos "goto (programação)" ou "jump" (que podem transformar um programa grande e complicado no assim chamado Código espaguete)
 A habilidade de ser fortemente modular e estruturado
 Procedimentos e modularidade
 A Modularidade é uma característica geralmente desejável, especialmente em programas grandes e complicados. Ela pode ser alcançada com a utilização de procedimentos com canais de entrada e saída estritamente definidos, usualmente acompanhados de regras claras sobre quais tipos de entrada e saída são permitidos ou esperados. As entradas costumam ser especificadas sintaticamente na forma de argumentos, e as saídas entregues na forma de valores de retorno.
 O gerenciamento de escopo é outra técnica que ajuda a manter procedimentos fortemente modulares. Ela impede que o procedimento acesse variáveis de outros procedimentos (e vice-versa), incluindo instâncias anteriores de si mesmo, sem autorização explícita. Isto ajuda a impedir confusões entre variáveis com o mesmo nome sendo utilizadas em locais diferentes, e também que os procedimentos atrapalhem a execução um do outro.
 Procedimentos menos modulares, freqüentemente utilizados em programas pequenos ou escritos rapidamente, tendem a interagir com um grande número de variáveis no ambiente de execução, que também podem ser modificadas por outros procedimentos. O fato de que muitas variáveis agem como pontos de contato entre as várias partes do programa é o que o torna menos modular.
 Por causa da habilidade de especificar uma interface simples, de serem auto-contidos, e de serem reutilizados, procedimentos facilitam a criação de programas ou bibliotecas de programação por várias pessoas ou grupos diferentes.
 (Ver Módulo (programação) e Pacote de Software.)
 Comparação com a programação imperativa
 Todas (ou pelo menos a maioria) das linguagens procedurais também são linguagens imperativas, pois fazem referências explícitas ao estado do ambiente de execução. Isto pode significar desde variáveis (que podem corresponder aos registradores do processador) a algo como a posição da "tartaruga" na linguagem de programação Logo (que por sua vez pode ser desde um cursor na tela a um dispositivo físico que se move no chão de uma sala).
 Algumas formas de programação imperativa, como a programação orientada a objetos não são necessariamente procedurais.
 Linguagens de programação procedural
 Para ser considerada procedural, uma linguagem de programação deve suportar o conceito de procedimentos, e possuir uma sintaxe para defini-los. Idealmente, ela deve suportar a especificação de tipos de argumentos, variáveis locais, chamadas recursivas e o uso de procedimentos em módulos distintos de um programa. Ela também pode suportar a distinção entre argumentos de entrada e de saída.
 O exemplo canônico de uma linguagem de programação procedural é ALGOL. Uma linguagem em que a única forma de procedimento é um método é geralmente considerada orientada a objetos ao invés de procedural, e não será incluída nesta lista. Isto se aplica a C# e Java, mas não a C++.
 Ada
 ALGOL
 BASIC
 C
 ColdFusion
 COBOL
 Component Pascal
 D
 Delphi
 ECMAScript (e.g., ActionScript, DMDScript, JavaScript, JScript)
 Forth
 Fortran
 F
 Go (Golang)
 Lasso
 Linoleum
 Lua
 Maple
 Mathematica
 MATLAB
 Modula-2
 Oberon (Oberon-1 e Oberon-2)
 occam
 M
 Pascal
 Perl
 PHP
 PL/C
 Python
 PL/I
 Rapira
 VBScript
 Visual Basic
 Ver também
 Programação funcional
 Programação imperativa
 Programação orientada a objetos
 Paradigma de programação
 Linguagem de programação
 Programação estruturada
 Ligações externas
 Paradigmas de programação


text:
 25.1.2018
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 20/3
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2018/112
 z 24. januára 2018,
 ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh obnovuje schválenie účinnej látky s nízkym rizikom laminarín a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 22 ods. 1 v spojení s jeho článkom 20 ods. 1,
 keďže:
 (1)
 Smernicou Komisie 2005/3/ES (2) sa laminarín zaradil ako účinná látka do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS (3).
 (2)
 Účinné látky zaradené do prílohy I k smernici 91/414/EHS sa považujú za schválené podľa nariadenia (ES) č. 1107/2009 a uvádzajú sa v časti A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (4).
 (3)
 Platnosť schválenia účinnej látky laminarín v zmysle časti A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 uplynie 31. júla 2018.
 (4)
 Žiadosť o obnovenie schválenia laminarínu bola predložená v súlade s článkom 1 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 844/2012 (5) v lehote stanovenej v uvedenom článku.
 (5)
 Žiadateľ predložil doplňujúcu dokumentáciu, ktorá sa vyžaduje podľa článku 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 844/2012. Spravodajský členský štát skonštatoval, že žiadosť je úplná.
 (6)
 Spravodajský členský štát vypracoval správu z hodnotenia obnovenia na základe konzultácie so spoluspravodajským členským štátom a 22. apríla 2016 ju predložil Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) a Komisii.
 (7)
 Úrad postúpil správu z hodnotenia obnovenia žiadateľovi a členským štátom na pripomienkovanie a prijaté pripomienky postúpil Komisii. Úrad takisto sprístupnil doplňujúcu súhrnnú dokumentáciu verejnosti.
 (8)
 Úrad 3. mája 2017 oznámil Komisii svoj záver (6) o tom, či možno očakávať, že laminarín spĺňa kritériá schválenia stanovené v článku 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009. Komisia predložila 5. októbra 2017 návrh správy o obnovení schválenia laminarínu Stálemu výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá.
 (9)
 Žiadateľ mal možnosť predložiť pripomienky k revíznej správe.
 (10)
 V prípade jedného alebo viacerých reprezentatívnych použití minimálne jedného prípravku na ochranu rastlín s obsahom laminarínu sa dospelo k záveru, že kritériá schválenia uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009 sú splnené. Preto je vhodné obnoviť schválenie laminarínu.
 (11)
 Posúdenie rizika v prípade obnovenia schválenia laminarínu vychádza z obmedzeného počtu reprezentatívnych použití, čím sa však neobmedzujú použitia, pri ktorých možno prípravky na ochranu rastlín s obsahom laminarínu autorizovať. Preto je vhodné zrušiť obmedzenie týkajúce sa použitia len ako spúšťača.
 (12)
 Komisia sa ďalej domnieva, že laminarín je účinná látka s nízkym rizikom podľa článku 22 nariadenia (ES) č. 1107/2009. Laminarín nie je problémová látka a spĺňa podmienky stanovené v bode 5 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1107/2009. Ide o polysacharid, ktorý sa nachádza v hnedých riasach a prirodzene sa vyskytuje v životnom prostredí. Očakáva sa, že dodatočná expozícia ľudí, zvierat a životného prostredia v dôsledku použití schválených podľa nariadenia (ES) č. 1107/2009 bude v porovnaní s prirodzenou expozíciou zanedbateľná.
 (13)
 Preto je vhodné obnoviť schválenie laminarínu ako látky s nízkym rizikom.
 (14)
 V súlade s článkom 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1107/2009 v spojení s jeho článkom 13 ods. 4 by sa príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
 (15)
 Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/841 (7) sa predĺžila platnosť schválenia laminarínu, aby sa postup obnovenia mohol dokončiť pred uplynutím platnosti schválenia uvedenej látky. Avšak vzhľadom na to, že rozhodnutie o obnovení bolo prijaté pred predĺženým dátumom uplynutia platnosti, toto nariadenie by sa malo uplatňovať od 1. marca 2018.
 (16)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Obnovenie schválenia účinnej látky
 Schválenie účinnej látky s nízkym rizikom laminarín sa obnovuje v súlade s prílohou I.
 Článok 2
 Zmeny vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 540/2011
 Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa mení v súlade s prílohou II k tomuto nariadeniu.
 Článok 3
 Nadobudnutie účinnosti a dátum uplatňovania
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Uplatňuje sa od 1. marca 2018.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 24. januára 2018
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.
 (2) Smernica Komisie 2005/3/ES z 19. januára 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS o zahrnutí imazosulfuronu, laminarinu, metoxyfenozidu a S-metolachlóru medzi aktívne látky (Ú. v. EÚ L 20, 22.1.2005, s. 19).
 (3) Smernica Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1).
 (4) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2011, s. 1).
 (5) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 844/2012 z 18. septembra 2012, ktorým sa stanovujú ustanovenia potrebné na vykonávanie postupu obnovenia účinných látok podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. EÚ L 252, 19.9.2012, s. 26).
 (6) Vestník EFSA (EFSA Journal) 2014;12(10):3868.
 (7) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/841 zo 17. mája 2017, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011, pokiaľ ide o predĺženie období schválenia účinných látok alfa-cypermetrín, Ampelomyces quisqualis kmeň: AQ 10, benalaxyl, bentazón, bifenazát, bromoxynil, karféntrazón-etyl, chlórprofám, cyazofamid, desmedifám, dikvát, DPX KE 459 (flupyrsulfurón-metyl), etoxazol, famoxadón, fenamidón, flumioxazín, foramsulfurón, Gliocladium catenulatum kmeň: J1446, imazamox, imazosulfurón, izoxaflutol, laminarín, metalaxyl-M, metoxyfenozid, milbemektín, oxasulfurón, pendimetalín, fénmedifám, pymetrozín, S-metolachlór a trifloxystrobín (Ú. v. EÚ L 125, 18.5.2017, s. 12).
 PRÍLOHA I
 Všeobecný názov identifikačné čísla
 IUPAC názov
 Čistota (1)
 Dátum schválenia
 Schválenie platí do
 Osobitné ustanovenia
 Laminarín
 CAS č. 9008-22-4
 CIPAC č. 671
 (1→3)-β-D-glukán
 (podľa Spoločnej komisie IUPAC-IUB pre biochemické názvoslovie)
 ≥ 860 g/kg suchej hmoty
 1. marca 2018
 28. februára 2033
 Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odkazuje v článku 29 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009, sa musia zohľadniť závery revíznej správy o laminaríne, a najmä jej dodatky I a II.
 V podmienkach používania sa musia podľa potreby uviesť opatrenia na zmiernenie rizika.
 (1) Ďalšie podrobnosti o identite a špecifikácii účinnej látky sú uvedené v revíznej správe.
 PRÍLOHA II
 Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa mení takto:
 1.
 V časti A sa vypúšťa položka 95 týkajúca sa laminarínu.
 2.
 V časti D sa dopĺňa táto položka:
 Číslo
 Všeobecný názov, identifikačné čísla
 IUPAC názov
 Čistota (1)
 Dátum schválenia
 Schválenie platí do
 Osobitné ustanovenia
 „12
 laminarín
 CAS č. 9008-22-4
 CIPAC č. 671
 (1→3)-β-D-glukán
 (podľa Spoločnej komisie IUPAC-IUB pre biochemické názvoslovie)
 ≥ 860 g/kg sušiny
 1. marca 2018
 28. februára 2033
 Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odkazuje v článku 29 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009, sa musia zohľadniť závery revíznej správy o laminaríne, a najmä jej dodatky I a II.
 V podmienkach používania musia byť v náležitom prípade uvedené opatrenia na zmiernenie rizika.“
 (1) Ďalšie podrobnosti o identite a špecifikácii účinnej látky sú uvedené v revíznej správe.


type: caselaw

text:
 11.5.2012
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 136/9
 Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú predložil Héraðsdómur Reykjavíkur dňa 16. decembra 2011 vo veci Vín Tríó ehf./Islandský štát
 (Vec E-19/11)
 2012/C 136/06
 Listom zo 16. decembra 2011, ktorý bol doručený na podateľňu Súdu EZVO 26. decembra 2011, požiadal Héraðsdómur Reykjavíkur (okresný súd v Reykjavíku) Súd EZVO o poradné stanovisko vo veci Vín Tríó ehf./Islandský štát v týchto otázkach:
 1.
 Je v rozpore s článkom 11 alebo článkom 16 ods. 1 Dohody o Európskom hospodárskom priestore, ak zmluvná strana stanoví v právnych predpisoch alebo prostredníctvom administratívnych aktov, že subjekt, ktorý disponuje štátnym monopolom na maloobchodný predaj alkoholu môže odmietnuť predávať vo svojich maloobchodných predajniach alkoholické nápoje obsahujúce stimulanty ako napríklad kofeín?
 2.
 Ak sa Súd EZVO domnieva, že opatrenie, ktoré je opísané v prvej otázke, predstavuje množstvové obmedzenie dovozu alebo opatrenie s rovnocenným účinkom v zmysle článku 11 Dohody o EHP, tak potom sa požaduje odpoveď Súdu EZVO na otázku, či takéto opatrenie môže byť napriek tomu považované za odôvodnené s odkazom na článok 13 dohody.
 3.
 Ak sa také opatrenie, aké je opísané v prvej otázke, považuje za opatrenie, ktoré je v rozpore s článkom 11 alebo článkom 16 ods. 1 Dohody o Európskom hospodárskom priestore, tak potom sa požaduje odpoveď na otázku, či sa Súd EZVO domnieva (v rozsahu, v akom tieto otázky posudzuje), že podmienky, ktoré žalobca musí spĺňať, aby mal nárok na náhradu škody od štátu EZVO z dôvodu porušenia dohody, sú splnené.


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 21996D1003(03)
 Oficiālais Vēstnesis L 251 , 03/10/1996 Lpp. 0028 - 0028
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 58/95(1995. gada 18. jūlijs),ar kuru groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, kurš pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā līguma II pielikums grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1994. gada 21. marta Lēmumu Nr. 7/94 [1];tā kā līgumā ir jāiekļauj Komisijas 1995. gada 14. februāra Direktīva 95/3/EK, ar kuru groza Direktīvu 90/128/EEK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuriem paredzēts saskarties ar pārtikas produktiem [2],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma II pielikuma XII nodaļas 52. punktā (Padomes Direktīvā 90/128/EEK) pievieno šādu ievilkumu:"— 395 L 0003: Komisijas 1995. gada 14. februāra Direktīva 95/3/EK (OV L 41, 23.2.1995., 44. lpp.)".2. pantsKomisijas Direktīvas 95/3/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienoti šā lēmuma redakcijām attiecīgajās valodās, ir autentiski.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1995. gada 1. augustā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.Briselē, 1995. gada 18. jūlijāEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsE. Berg[1] OV L 160, 28.6.1994., 1. lpp.[2] OV L 41, 23.2.1995., 44. lpp.--------------------------------------------------


text:
See nimekiri loetleb 1999. aastal surnud tuntud isikuid.
 Jaanuar
 1. jaanuar – Argentino Iglesias, Argentina poksija
 2. jaanuar – Aurora Tippe, keraamik
 2. jaanuar – Rolf Liebermann, šveitsi helilooja ja dirigent
 4. jaanuar – Jaak Tamm, omavalitsustegelane
 6. jaanuar – Raivo Laikre, koorijuht ja pedagoog
 6. jaanuar – Jaan Parts, eesti loomakasvatusteadlane ja teadusorganisaator
 10. jaanuar – Ilmar Torn, graafik
 14. jaanuar – Robin Bailey, inglise näitleja
 14. jaanuar – Jerzy Grotowski, poola teatrilavastaja
 15. jaanuar – Urmas Mikk, graafik
 21. jaanuar – Susan Strasberg, ameerika näitleja
 21. jaanuar – Leopold Ennosaar, graafik
 23. jaanuar – Vaike Rannet, kirjanik
 25. jaanuar – Aleksei Sahharov, vene filmilavastaja
 27. jaanuar – August Everding, saksa teatrilavastaja
 28. jaanuar – Valeri Gavrilin, vene helilooja
 29. jaanuar – Eeva-Kaarina Volanen, soome näitleja
 30. jaanuar – Hans Kauri, zooloog
 Veebruar
 3. veebruar – Enn Nurk, pedagoog
 5. veebruar – Wassily Leontief, ameerika majandusteadlane
 7. veebruar – Hussein ibn Talal, Jordaania kuningas
 8. veebruar – Iris Murdoch, inglise-iiri kirjanik
 11. veebruar – Asta Veski, keeleteadlane
 15. veebruar – Henry Kendall, ameerika füüsik
 15. veebruar – Hugo Lepnurm, organist ja helilooja
 16. veebruar – Necil Kazım Akses, Türgi helilooja
 16. veebruar – Björn Afzelius, rootsi autorilaulude esitaja ja kirjanik
 17. veebruar – Katrin Tammik, eesti luuletaja
 20. veebruar – Sarah Kane, inglise näitekirjanik
 21. veebruar – Gertrude Elion, ameerika farmakoloog
 21. veebruar – Ilmari Juutilainen, Soome lendur
 22. veebruar – Voldemar Vaga, kunstiajaloolane
 25. veebruar – Glenn Theodore Seaborg, ameerika keemik ja füüsik
 26. veebruar – Olev Eek, näitleja
 26. veebruar – Toivo Laitamm, eesti poksija (60)
 Märts
 2. märts – Dusty Springfield, inglise laulja
 2. märts – Helvi Einas, teatriteadlane
 3. märts – Gerhard Herzberg, kanada füüsik
 4. märts – Hilja Jõgi, kunstiajaloolane
 6. märts – ‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah, Bahreini valitseja alates 1961 kuni surmani
 7. märts – Stanley Kubrick, ameerika filmilavastaja
 7. märts – Elle Tikerpäe, graafik ja karikaturist
 8. märts – Adolfo Bioy Casares, argentina kirjanik
 9. märts – Arvo Mälberg, pedagoog
 12. märts – Yehudi Menuhin, ameerika viiuldaja ja dirigent
 12. märts – Abi Zeider, trompetist
 13. märts – Garson Kanin, ameerika lavastaja ja kirjanik
 13. märts – Anton Raadik, poksija
 17. märts – Ernst Gold, austria-ameerika helilooja
 18. märts – Arno Kasemaa, koorijuht ja kirjamees
 19. märts – Erik Saare, geoloog ja tehnikateadlane
 19. märts – Walton Grönroos, soome laulja ja teatrijuht
 20. märts – Igor Vladimirov, vene näitleja ja lavastaja
 21. märts – Hardi Tiidus, ajakirjanik ja tõlkija
 21. märts – Mary Ainsworth, Ameerika-Kanada arengupsühholoog
 30. märts – Aksel Küngas, näitleja ja pedagoog
 30. märts – Igor Netto, NSV Liidu jalgpallur
 Aprill
 3. aprill – Lionel Bart, inglise helilooja
 5. aprill – Elmar Nittim, ajakirjanik
 6. aprill – Osvald Laan, eesti maadleja
 9. aprill – Jaan Lepajõe, põllumajandusteadlane
 9. aprill – Salme Sibul, arstiteadlane
 11. aprill – Maie Maasik-Aavik, baleriin
 13. aprill – Joosep Nõu, põllumajandusteadlane
 13. aprill – Ortvin Sarapuu, maletaja
 17. aprill – Vladimír Macura, tšehhi kirjanik ja kirjandusteadlane
 20. aprill – Anna Klas, pianist ja pedagoog
 20. aprill – Ivar Trikkel, ajakirjanik ja pedagoog
 22. aprill – Ago Pärtel, eesti arhivaar ja ühiskonnategelane
 25. aprill – Michael Morris, kolmas parun Killanin, iiri spordijuht
 27. aprill – Maria Stader, šveitsi laulja
 28. aprill – Rory Calhoun, ameerika näitleja
 28. aprill – Arthur Schawlow, ameerika füüsik
 29. aprill – Toivo Aare, ajakirjanik
 30. aprill – Pear Rootalu, pedagoog
 Mai
 2. mai – Oliver Reed, inglise näitleja
 4. mai – Henry Tiller, Norra poksija
 8. mai – Dirk Bogarde, inglise näitleja
 8. mai – Heino Kask, spordiajakirjanik
 10. mai – Indrek Lauri, Eesti kergejõustiklane
 14. mai – Grete Weil, saksa kirjanik
 14. mai – Vambola Maavara, bioloog
 16. mai – Lembit Oll, maletaja
 17. mai – Carl Otto Märtson, organist ja pedagoog
 19. mai – Helene Johani, raamatukogu- ja raamatuteadlane
 29. mai – Joco Carlos de Oliveira, brasiilia kergejõustiklane
 30. mai – Kalju Lepik, kirjanik
 30. mai – Niina Särev, viiuldaja
 30. mai – Eduard Leetmaa, väliseesti ühiskonnategelane
 31. mai – Auguste Le Breton, prantsuse kirjanik
 Juuni
 2. juuni – Rein Andre, näitleja ja lavastaja
 2. juuni – Alfred Ventsel, pangandustegelane
 6. juuni – Ilja Mussin, vene dirigent ja pedagoog
 7. juuni – Erna Neufeld, eesti keemik ja farmatseut
 9. juuni – Jan Hendrik Kauri, kirjanik
 10. juuni – Tommi Rinne, soome näitleja
 11. juuni – DeForest Kelley, ameerika näitleja
 19. juuni – Mario Soldati, itaalia kirjanik ja filmilavastaja
 23. juuni – Murel Aav, näitleja
 24. juuni – Jaan Soontak, eesti keeleteadlane
 26. juuni – Malle Koost-Haamer, näitleja
 26. juuni – Jirk Pelikin, Tšehhi poliitik
 26. juuni – Malle Koost, eesti näitleja (59)
 27. juuni – Einar Englund, soome helilooja
 27. juuni – Geórgios Papadópoulos, Kreeka poliitik
 28. juuni – Hilde Krahl, austria näitleja
 28. juuni – Anatoli Paal, majandustegelane
 29. juuni – Toomas Kirdelaht, filmioperaator
 Juuli
 1. juuli – Sylvia Sidney, ameerika näitleja
 1. juuli – Edward Dmytryk, ameerika filmilavastaja
 2. juuli – Mario Puzo, ameerika kirjanik
 2. juuli – Madis Oviir, eesti vaimulik
 3. juuli – Pelageja Kotšina, vene hüdromehaanik
 5. juuli – Salme Vooremaa, eesti silmaarst
 6. juuli – Joaquín Rodrigo, hispaania helilooja
 8. juuli – Pete Conrad, ameerika astronaut
 17. juuli – Harry Õiglane, füüsik
 21. juuli – Oskar Pärn, eesti raamatukogundustegelane
 23. juuli – Hassan II, Maroko kuningas
 25. juuli – Martin Agronsky, Ameerika Ühendriikide ajakirjanik
 26. juuli – Tõnu Tulev, graafik
 26. juuli – Trygve Haavelmo, norra majandusteadlane
 31. juuli – Leo Päi, terapeut
 August
 3. august – Tarmo Pihlap, laulja
 4. august – Liselotte Linsenhoff, saksa ratsutaja
 4. august – Victor Mature, ameerika näitleja
 5. august – Anu Narusk, sotsioloog
 8. august – Paavo Rintala, soome kirjanik
 8. august – Valdar Jaanusson, geoloog ja paleontoloog
 9. august – Viktor Obet, Eesti metsateadlane, maastikuarhitekt ja sõjaajaloolane
 14. august – Harry Matskin, spordiajakirjanik
 14. august – Albert Vilms, õigusteadlane
 15. august – Ilmar Laasi, arhitekt
 17. august – Reiner Klimke, saksa ratsutaja
 19. august – Herman Talmre, oboemängija
 21. august – Nikolai Karklin, maadleja
 21. august – Helve Reiljan, klaveripedagoog
 22. august – Aleksandr Demjanenko, vene näitleja
 22. august – Nikolai Samohvalov, Eesti laulja
 24. august – Guido Pontecorvo, itaalia geneetik
 24. august – Ants Haavel, eesti arst
 28. august – Juhan Kallaste, eesti vaimulik ja näitleja
 31. august – Erna Abel, suusataja ja treener
 September
 2. september – Madis Oviir, kirikuõpetaja
 8. september – Lev Razgon, vene kirjanik (:en:Lev Razgon)
 8. september – Birgit Cullberg, rootsi baleriin ja koreograaf
 8. september – Henn Saari, keeleteadlane
 10. september – Alfredo Kraus, hispaania laulja
 16. september – Henri Storck, belgia filmilavastaja
 17. september – Riccardo Cuccidla, itaalia näitleja
 17. september – Raimo Kanerva, soome maalikunstnik ja graafik
 21. september – Aulin Rimm, kujur
 22. september – George C. Scott, ameerika filmilavastaja
 25. september – Marion Zimmer Bradley, Ameerika Ühendriikide kirjanik
 26. september – Uno Kaljulaid, matemaatik
 26. september – Helgi Ridamäe, muusikaajaloolane
 28. september – Dmitri Lihhatšov, vene kirjandusteadlane ja kultuuriloolane
 29. september – Hans Kaiva, eesti poksija ja poksitreener
 Oktoober
 2. oktoober – Heinz G. Konsalik, saksa kirjanik
 2. oktoober – Eli Kaldma, spordijuht
 3. oktoober – Aleksander Gavrilov, onkoloog
 4. oktoober – Bernard Buffet, prantsuse maalikunstnik ja graafik
 5. oktoober – Silva Jaanberg, keraamik
 6. oktoober – Amilia Rodrigues, portugali laulja
 9. oktoober – Milt Jackson, ameerika džässmuusik
 9. oktoober – Morris West, austraalia kirjanik
 11. oktoober – Voldemar Pinn, pedagoog ja psühholoog
 12. oktoober – Wilt Chamberlain, ameerika korvpallur
 12. oktoober – Mait Metsamaa, ärimees
 13. oktoober – Johannes Kaubi, majandusteadlane
 14. oktoober – Julius Nyerere, Tansaania riigitegelane
 15. oktoober – Lena Zavaroni, šoti poplaulja
 16. oktoober – Ene Runge, lastekirjanik
 17. oktoober – Voldemar Peil, teatrikunstnik
 17. oktoober – Igor Roosaar, graafik
 19. oktoober – Nathalie Sarraute, prantsuse kirjanik
 19. oktoober – Penelope Mortimer, inglise kirjanik
 21. oktoober – Lars Bo, taani kunstnik ja kirjanik
 21. oktoober – Raul Roomeldi, matemaatik
 22. oktoober – Leida Anting, eesti museoloog ja kodu-uurija
 24. oktoober – Guido Tuvi, laulja
 24. oktoober – Ingi Vaher, klaasikunstnik
 25. oktoober – Abraham Polonsky, ameerika filmilavastaja
 26. oktoober – Johannes Käbin, EKP tegelane
 28. oktoober – Rafael Alberti, hispaania kirjanik
 31. oktoober – Martin Hellberg, saksa lavastaja ja näitleja
 November
 2. november – Tiina Tuvikene, kirjanik
 3. november – Peeter Müürsepp seenior, mehaanikateadlane
 3. november – Ian Bannen, šoti näitleja
 6. november – Mihkel Aitsam, pedagoog ja kodu-uurija
 7. november – Primo Nebiolo, itaalia spordijuht
 8. november – Leon Stukelj, sloveenia võimleja
 10. november – Robert Kramer, ameerika filmilavastaja
 11. november – Vivian Fuchs, inglise geoloog ja polaaruurija
 11. november – Daniel Ivernel, prantsuse näitleja
 12. november – Iko Maran, Eesti kirjanik
 14. november – György Sebök, ungari pianist
 16. november – Daniel Nathans, ameerika mikrobioloog
 17. november – Rein Randma, eesti tehnikateadlane
 18. november – Paul Bowles, ameerika kirjanik ja helilooja
 20. november – Amintore Fanfani, itaalia poliitik
 22. november – Vladimir Agafonov, Venemaa kabetaja
 23. november – Arvi Siig, eesti luuletaja
 23. november – Lea-Tuti Livšits, Eesti kunstnik
 24. november – Vilma Kukrus, eesti pedagoog
 27. november – Alain Peyrefitte, prantsuse kirjanik ja poliitik
 29. november – John Berry, ameerika filmilavastaja
 29. november – Helgi Särgava, eesti vaimulik
 Detsember
 2. detsember – Charles Byrd, ameerika kitarrist
 3. detsember – Madeline Kahn, ameerika näitleja
 3. detsember – John Paul Larkin, Ameerika Ühendriikide džäss- ja house-muusik
 4. detsember – Martin Levald, tšellist
 4. detsember – Kaarel Pedak, arhitekt
 4. detsember – Lembit Lüüs, riigitegelane
 4. detsember – Albert Ruutsoo, lastekirjanik
 5. detsember – Karin Mark, antropoloog
 7. detsember – Ludvig Kruusmaa, raamatugraafik
 10. detsember – Franjo Tudjman, Horvaatia riigitegelane
 11. detsember – Christopher Wren, inglise näitleja ja lavastaja
 11. detsember – Jüri Tuisk, pedagoog ja ajakirjanik
 11. detsember – Joha Heiman
 12. detsember – Leida Aru, näitleja ja telerežissöör
 12. detsember – Joseph Heller, ameerika kirjanik
 13. detsember – Aksel Vallaste, teatrikunstnik, butafoor
 13. detsember – Tarmo Uusivirta, Soome poksija
 14. detsember – Jaan Maior, kirikuõpetaja
 16. detsember – Vello Rootsi, eesti orienteeruja ja sporditegelane
 18. detsember – Robert Bresson, prantsuse filmilavastaja
 19. detsember – Desmond Llewelyn, inglise näitleja
 22. detsember – Per Aabel, norra näitleja, tantsija, koreograaf, lavastaja ja teatrijuht
 24. detsember – Erika Esop, eesti kirjanik
 26. detsember – Karel Houba, tšehhi kirjanik ja tõlkija
 27. detsember – Lydia Jõõts, eesti keraamik
 1999


text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 16.7.2020
 COM(2020) 319 final
 2020/0142(APP)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om ändring av beslut 2003/76/EG om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 •Motiv och syfte med förslaget
 Den 4 oktober 2016 ratificerade Europeiska unionen Parisavtalet och förband sig att
 begränsa den globala temperaturökningen till klart under 2 °C och sträva efter att begränsa ökningen till 1,5 °C. Till följd av detta internationella åtagande har EU tillsammans med sina medlemsstater enats om att fastställa ambitiösa mål för att minska utsläppen av växthusgaser med 80–95 % till 2050 och med 40 % till 2030.
 I november 2018 lade kommissionen fram sin strategiska långsiktiga vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi till 2050 – En ren jord åt alla
 1
 . I meddelandet beskrev kommissionen, på uppmaning av Europaparlamentet och Europeiska rådet, ett antal åtgärder, bland annat hur tillgångarna i Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling skulle kunna användas för att stödja banbrytande stålframställningsteknik med nära nollutsläpp.
 I linje med sin långsiktiga vision lade kommissionen i december 2019 fram sitt meddelande om den europeiska gröna given
 2
 . Bland åtgärderna att vidta satte kommissionen minskade koldioxidutsläpp från stålsektorn högt på den politiska agendan och åtog sig att undersöka om en del av finansieringen inom Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling skulle kunna användas för att stödja processer för framställning av stål nästan utan koldioxidutsläpp fram till 2030. Europa kommer under de närmaste årtiondena att behöva mellan 175 och 290 miljarder euro i ytterligare investeringar varje år. Därför föreslår kommissionen i investeringsplanen för den gröna given att den rättsliga grunden för Kol- och stålforskningsfonden ska ändras för att skapa incitament för privat kapital att flöda till gröna projekt.
 Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram är ett EU-finansierat program som finansierar forskningsprojekt inom kol- och stålsektorerna. Kol- och stålforskningsfonden har sin egen rättsliga grund som ligger utanför den fleråriga budgetramen. Efter att fördraget om Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) upphörde att gälla 2002 inrättade medlemsstaterna, inom ramen för protokoll 37 som fogats till EU-fördragen, den nya Kol- och stålforskningsfonden som en fortsättning på Europeiska kol- och stålgemenskapens program för kol- och stålforskning och teknisk utveckling. Kol- och stålforskningsfondens program ger årligen omkring 40 miljoner euro till forskning och innovation inom sektorer med anknytning till kol och stål (fördelat på 27,2 % till kolsektorn och 72,8 % till stålsektorn) som sammanför partner från näringslivet, små och medelstora företag, ledande forskningscenter och universitet i Europeiska unionen för att utveckla kunskap och främja innovation. Kol- och stålforskningsfondens verksamhet finansieras genom intäkter som genereras av tillgångarna i EKSG under avveckling, i enlighet med artikel 1.2 i protokoll 37. I syfte att minimera de fluktuationer i tillgången på forskningsmedel som kan bli en följd av utvecklingen på finansmarknaderna ska en utjämning genomföras. Till följd av minskade intäkter från förvaltningen av tillgångar minskade anslagen till Kol- och stålforskningsfonden från nettoinkomsterna och från utjämningsmekanismen från 42 miljoner euro 2017 till 12 miljoner euro 2019. År 2017 föreslog kommissionen att tillbakadragna åtaganden och betalningskrav skulle användas för att öka budgeten till 40 miljoner euro fram till 2020
 3
 . I april 2018 antog Europaparlamentet en lagstiftningsresolution [P8_TA (2018)0061]
 4
 som åtföljde Europaparlamentets godkännande av rådets beslut 2018/599
 5
 , som syftade till att godkänna användningen av alla tillbakadragna åtaganden och återkrav som gjorts inom Kol- och stålforskningsprogrammet sedan 2003. Resolutionen omfattade en uppmaning till en mer aktiv förvaltning av tillgångarna i EKSG under avveckling, eller till och med en användning av dessa medel för att inleda stora projekt för ett rent och mer konkurrenskraftigt europeiskt stål.
 Såsom konstaterats
 6
 behövs årliga anslag på minst 40 miljoner euro för ett framgångsrikt genomförande av Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram. Med det nuvarande ränteläget, och mot bakgrund av att de tillgängliga resurserna för utjämningsmekanismen är uttömda och med tanke på Förenade kungarikets utträde, kommer det att vara svårt att få tillräcklig årlig avkastning på de investerade tillgångarna på kort till medellång sikt.
 Den översikt som revisionsrätten nyligen gjorde av Europeiska kol- och stålgemenskapen
 7
 visade att en finansiering av Kol- och stålforskningsfonden som endast baseras på inkomsterna från förvaltning av tillgångar inte var hållbar i det nuvarande ränteläget. Revisionsrätten konstaterade att en revidering av de ekonomiska riktlinjerna brådskade och att den borde besvara hur tillgångarna i EKSG under avveckling kunde användas produktivt inom EU:s ramprogram för forskning.
 I juni 2019 efterlyste de rådgivande grupperna för kol och stål (CAG och SAG)
 8
 en ändring av den rättsliga grunden för att säkerställa en fortsättning på programmet och anpassa målen till sektorns nuvarande behov. Samtidigt stödde de rådgivande grupperna en ökad användning av en del av tillgångarna, ungefär en tredjedel (vilket motsvarar omkring 50–70 miljoner euro per år under perioden 2021–2027) för att finansiera forskningsprojekt inom kol- och stålsektorn, i samverkan med mekanismen för en rättvis omställning, initiativet för kolregioner i övergång
 9
 , Horisont Europa och innovationsfonden. Den 25 juni 2019 stödde CAG:s och SAG:s gemensam ad hoc-grupp en öppning av EKSG:s tillgångar.
 Inom energiintensiva sektorer möjliggör forskning och innovation utveckling och demonstration av en anläggning i lämplig skala för att testa alla tekniska och ekonomiska data så att man sedan kan gå vidare med industriell eller kommersiell användning av tekniken till minimal risk. I 2019 års meddelande om den europeiska gröna given föreslås att man ska stödja banbrytande teknik för rent stål som leder till koldioxidfri stålproduktion senast 2030 och undersöka om en del av den finansiering som håller på att likvideras inom Europeiska kol- och stålgemenskapen kan tas i anspråk. Kol- och stålforskningsfonden kommer i synnerhet att utveckla produktion av rent stål som kan ändra förutsättningarna helt och dra med sig andre energiintensiva sektor, såsom kemikalier och cement, mot klimatneutralitet 2050.
 Följaktligen har det blivit allt mer relevant, brådskande och viktigt att ändra den rättsliga grunden för Kol- och stålforskningsfonden.
 Därför omfattar detta förslag ändringar av det nuvarande beslutet. Det syftar till att sälja en del av tillgångarna
 10
 i EKSG under avveckling för perioden 2021–2027, för att tillhandahålla ett årligt anslag till Kol- och stålforskningsfonden på 111 miljoner euro per år. Detta årliga anslag kommer att fortsätta att stödja forskningssamverkan inom sektorer med anknytning till kol och stål inom Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram. Det kommer också att stödja banbrytande teknik som leder nästan koldioxidfri stålframställning till 2030 och forskningsprojekt inom kolsektorn för att klara en rättvis omställning av kolgruvor som tidigare varit i drift och kolgruvor som håller på att stängas samt därmed förbunden infrastruktur i enlighet med mekanismen för en rättvis omställning och i överensstämmelse med artikel 4.2. När det gäller just stålsektorn kommer kommissionen att sträva efter att stödja forskningsprojekt, via ett särskilt samprogrammerat partnerskap för rent stål
 11
 i samverkan med andra EU-program, i synnerhet inom ramprogrammet för forskning och innovation.
 Ett europeiskt offentlig-privat partnerskap anses vara ett värdefullt verktyg för att stödja utvecklingen och genomförandet av forskningsverksamhet av strategisk betydelse som kan hjälpa unionen att hantera globala utmaningar och behålla sin konkurrenskraft.
 Föreslagna ändringar för att tillåta att fondens tillgångar vid behov används för att tillhandahålla ett anslag på 40 miljoner euro per år och finansiera stora forsknings- och innovationsprojekt.
 Det föreslås att beslut 2003/76/EG ska ändras för att fram till 2027 tillhandahålla ett årligt anslag till kol- och stålforskningsfonden som kommer att användas på följande sätt: 40 miljoner euro per år ska finansiera forskningssamverkan inom kol- och stålsektorerna, medan återstående 71 miljoner euro ska finansiera banbrytande teknik som leder till nästan koldioxidfri stålframställning och forskningsprojekt för att hantera en rättvis omställning för kolgruvor som tidigare varit i drift och kolgruvor som håller på att stängas, och därmed förbunden infrastruktur i linje med mekanismen för en rättvis omställning. Dessa anslag och relaterade betalningar bör genereras av nettoinkomsterna från investeringar och, vid behov, genom intäkter från försäljning av tillgångar.
 Detta anslag bör uttryckligen anges i beslutet för att möjliggöra ett förutsebart flöde av resurser på tillräcklig nivå för att möjliggöra att det önskade stödet till forskningssamverkan inom stål- och kolsektorerna bibehålls.
 Hittills har tillgångarna i EKSG under avveckling förvaltats baserat på att forskningsprojekten finansieras genom avkastningen på investerade tillgångarna. Detta reflekteras i ordvalet i avsnitt 1 (”användning av tillgångarna”) i bilagan till rådets beslut 2003/77/EG och i skäl 3 i samma beslut där det anges att ”Allt kapital som till följd av avvecklingen tillfaller Kol- och stålforskningsfondens tillgångar bör bevaras”.
 Av ovan angivna skäl är ett sådant tillvägagångssätt inte förenligt med behovet av att tillhandahålla den finansiering som krävs för ett livskraftigt och meningsfullt forskningsprogram för stål- och kolsektorerna.
 Det är därmed inte en realistisk ståndpunkt att vidhålla att fondens tillgångar ska förbli intakta, utan den måste modifieras. Det finns inte längre någon skyldighet att behålla reserver för att ge EKSG:s långivare garantier, eftersom det inte längre finns någon utestående upplåning.
 Därför är det nödvändigt att ändra beslutet så att det bättre återspeglar behoven för den underliggande politik som ska främjas av EKSG under avveckling och utmaningarna med att generera intäkter på den nivå som behövs under de rådande marknadsförhållandena, samtidigt som tillräckligt med tillgångar behålls för att EKSG ska kunna fortsätta generera intäkter efter 2027.
 Det föreslås att utjämningsmekanismen ska avskaffas eftersom den kommer att vara föråldrad när de föreslagna ändringarna antagits.
 Kommissionen kommer också att utnyttja möjligheten att ändra beslutet för att avskriva fordringar i de fall då de förutsebara kostnaderna för återkravet skulle överstiga de belopp som kan drivas in och en avskrivning inte skulle skada unionens anseende, i de fall då anspråket inte kan drivas in på grund av gäldenärens insolvens eller på grund av andra insolvensförfaranden, och i de fall då inkassering strider mot proportionalitetsprincipen.
 Artikel 2.2, där förfarandet för antagandet av ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna fastställs, och artikel 4.3, där förfarandet för antagande av fleråriga tekniska riktlinjer för programmet fastställs, bör utgå eftersom artikel 2.2 i protokoll 37 gör dem helt överflödiga
 12
 .
 Dessa föråldrade bestämmelser bör utgå av transparensskäl och eftersom de inte längre kan användas.
 •Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området
 Förslaget ingår i ett lagstiftningspaket för översyn av Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram. Det är särskilt kopplat till följande:
 ·Kommissionens förslag om ändring av rådets beslut 2008/376/EG om antagande av Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram och om de fleråriga tekniska riktlinjerna för detta program.
 ·Kommissionens förslag om ändring av rådets beslut 2003/77/EG om fastställande av fleråriga ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, av Kol- och stålforskningsfondens tillgångar . Översynen av rådets beslut 2003/77/EG, som görs under GD Budgets överinseende, ligger också i linje med Europeiska revisionsrättens översyn 2019 av avvecklingen av EKSG.
 •Förenlighet med unionens politik inom andra områden
 Förslaget har utformats i linje med Parisavtalet, meddelandet om den europeiska gröna given
 13
 , som fastställer ramarna för omvandlingen av EU till den första klimatneutrala kontinenten fram till 2050, och kommissionens uppföljningsmeddelande Investeringsplanen för ett hållbart Europa. Investeringsplanen inom den gröna given
 14
 , som lades fram den 14 januari 2020.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •Rättslig grund
 Den rättsliga grund som ger EU rätt att agera är artikel 2 i protokoll nr 37, fogat till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden.
 •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)
 Åtgärderna för att genomföra protokollet fastställs i rådets beslut och ändringar av detta omfattas av kommissionens exklusiva initiativrätt avseende lagstiftningsförslag.
 •Proportionalitetsprincipen
 Förslaget är nödvändigt för att fastställa nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden, vilket fogats till EU-fördragen.
 •Val av instrument
 Instrumentet ändrar ett rådsbeslut och därför måste det utgöras av ett beslut.
 3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 •Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning
 Förslaget bygger på sjuårsrapporten, i vilken det görs en översyn av Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram – inbegripet en bedömning av de förväntade vinsterna – med hjälp av en expertpanel
 15
 . Den senaste sjuårsrapporten offentliggjordes den 5 februari 2020
 16
 . Experterna analyserade hur Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram fungerar, gjorde en bedömning av den tekniska utvecklingen och den nytta som programmet väntas ha för berörda sektorer och för samhället samt tog fram rekommendationer för hur programmet kan förbättras, inbegripet en översyn av den rättsliga grunden.
 •Samråd med berörda parter
 De berörda parterna i Kol- och stålforskningsfonden har deltagit i flera ad hoc-möten, särskilda möten i de rådgivande grupperna (rådgivande gruppen för kol – CAG, rådgivande gruppen för stål – SAG) och COSCO (motsvarande programkommittén för Horisont 2020). Till direkt följd av dessa möten godkände den gemensamma ad hoc-gruppen för CAG och SAG den 25 juni 2019 att EKSG:s tillgångar öppnades.
 •Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden
 De preliminära resultaten av den aktuella övervaknings- och utvärderingsrapporten om Kol- och stålforskningsfonden togs upp vid seminariet ”Steel and Coal: A New Perspective. European Research and Innovation in Action” [ej översatt till svenska], som anordnades av Europeiska kommissionen den 28 mars 2019 och där fler än 100 aktörer deltog
 17
 .
 •Konsekvensbedömning
 Det krävs ingen konsekvensbedömning för den föreslagna ändringen eftersom de ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenserna inte förväntas bli betydande.
 •Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling
 Förslaget bygger på den sjuåriga övervaknings- och utvärderingsrapporten, som föreskriver en regelbunden översyn av Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram, inbegripet en bedömning av de förväntade vinsterna.
 •Grundläggande rättigheter
 Förslaget är förenligt med skyddet av de grundläggande rättigheterna.
 4.BUDGETKONSEKVENSER
 Förslaget medför inga nya skyldigheter som belastar den allmänna budgeten enligt den nuvarande fleråriga budgetramen.
 5.ÖVRIGA INSLAG
 •Förklarande dokument (för direktiv)
 Ej tillämpligt.
 •Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget
 Ändringen är då begränsad till följande bestämmelser:
 (1)Artikel 1.1a
 Genom denna artikel införs en de minimis-klausul, och den baseras på artikel 101 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Den innebär att kommissionen får möjlighet att skriva av anspråk redan innan alla möjligheter uttömts, i begränsade särskilda fall där de förutsebara kostnaderna för återkravet skulle överstiga det belopp som kan drivas in och en avskrivning inte skulle skada unionens anseende, eller vid gäldenärens insolvens eller då en inkassering strider mot proportionalitetsprincipen. Genom tillämpningen av denna klausul blir det möjligt att säkerställa ett ordnat avslutande av avvecklingsprocessen.
 (2)Artikel 2.1
 Tillgångarna ska förvaltas av kommissionen så att ett årligt anslag på [111 miljoner euro] bibehålls för Kol- och stålforskningsfonden fram till 2027 för att finansiera forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålsektorn, närmare bestämt [40 miljoner euro] för att finansiera forskningssamverkan inom dessa sektorer och [71 miljoner euro] för att finansiera banbrytande teknik som leder till framställning av rent stål nästan utan koldioxidutsläpp och för att finansiera forsknings- och innovationsprojekt för att hantera en rättvis omställning för kolgruvor som tidigare varit i drift och kolgruvor som håller på att stänga samt därmed förbunden infrastruktur, i linje med mekanismen för en rättvis omställning av kolsektorn och i enlighet med artikel 4.2. Efter 2027 ska tillgångarna förvaltas av kommissionen på ett sådant sätt att långsiktig avkastning garanteras. Tillgångarna ska investeras i syfte att bevara och, när så är möjligt, öka värdet på dessa tillgångar.
 (3)Artikel 2.1a
 1aDet årliga anslaget på [111 miljoner euro] bör utgöras av nettoinkomsterna från investeringarna och, när dessa inte räcker, försäljning av en del av tillgångarna i EKSG under avveckling och, när avvecklingen slutförts, Kol- och stålforskningsfondens tillgångar.
 (4)Artikel 2.2 ska utgå.
 (5)Artikel 3.1
 1. De avvecklingstransaktioner som avses i artikel 1 och de investeringar och den förvaltning av tillgångar som avses i artikel 2 ska årligen och separat från Europeiska unionens övriga ekonomiska transaktioner redovisas i en resultaträkning, en balansräkning och en ekonomisk redogörelse. Dessa redovisningshandlingar ska bifogas den redovisning som kommissionen årligen ska upprätta enligt artikel 318 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget.
 (6)Artikel 3.2
 2. Europaparlamentets, rådets och revisionsrättens befogenheter för kontroll och beviljande av ansvarsfrihet ska enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget tillämpas på de transaktioner som avses i punkt 1.
 (7)Artikel 4.1
 1. Nettoinkomsterna från de investeringar som avses i artikel 2 och de intäkter som genereras genom försäljningen av en del av tillgångarna ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i Europeiska unionens allmänna budget. Dessa inkomster ska användas för särskilda ändamål, nämligen finansiering av forskningsprojekt inom sektorer med anknytning till kol- och stålforskning som inte omfattas av ramprogrammet för forskning. De ska utgöra Kol- och stålforskningsfonden och förvaltas av kommissionen.
 (8)Artikel 4.3 ska utgå.
 (9)Artikel 5.2 ska utgå.
 (10)Bilagan ska utgå.
 2020/0142 (APP)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om ändring av beslut 2003/76/EG om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden
 THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
 med beaktande av protokoll nr 37 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 2 första stycket,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 med beaktande av Europaparlamentets godkännande
 181,
 i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och
 av följande skäl:
 (1)Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde att gälla den 23 juli 2002 i enlighet med artikel 97 i fördraget. Alla Europeiska kol- och stålgemenskapens (EKSG) tillgångar och skulder överfördes till unionen den 24 juli 2002.
 (2)I enlighet med protokoll nr 37 ska nettovärdet av dessa tillgångar och skulder enligt EKSG:s balansräkning per den 23 juli 2002 betraktas som tillgångar avsedda för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin och betecknas som ”EKSG under avveckling” och, när avvecklingen är slutförd, ”tillgångar i Kol- och stålforskningsfonden”.
 (3)Enligt protokoll nr 37 ska vidare intäkterna från dessa tillgångar, vilka betecknas som ”Kol- och stålforskningsfonden”, endast användas för forskning utanför ramprogrammet för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin i enlighet med bestämmelserna i protokoll nr 37 och i rättsakter som antas på grundval av detta.
 (4)Den 1 februari 2003 antog rådet beslut 2003/76/EG
 19
 2 som fastställer bestämmelserna för genomförandet av protokoll nr 37.
 (5)Den rådande situationen med låga räntor innebär att de intäkter som avsatts för finansiering av forskningsprojekt på kol- och stålområdet minskar snabbt.
 (6)Det leder till en situation där den kritiska minimibudgeten för att anordna en årlig ansökningsomgång för Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram (nedan kallat forskningsprogrammet) kanske inte kan täckas.
 (7)En kritisk minimibudget för anordnandet av en ansökningsomgång krävs för att programmet ska kunna ge meningsfullt stöd åt fruktbara projekt för forskningssamverkan som har den kritiska massa och det EU-mervärde som behövs för att förbättra hållbarheten, dvs. hälsa, säkerhet, arbetsvillkor och minskad miljöpåverkan inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin.
 (8)I meddelandet om den europeiska gröna given (COM(2019) 640 final) åtog sig kommissionen att stödja banbrytande teknik för rent stål som leder till näst intill koldioxidfri stålproduktion senast 2030. För att möjliggöra detta åtog sig kommissionen att undersöka om en del av medlen inom EKSG under avveckling skulle kunna användas.
 (9)För att uppnå EU-mål framfördes i meddelandet om investeringsplanen för ett hållbart Europa och investeringsplanen inom den gröna given (COM(2020) 21 final) att det var nödvändigt med en översyn av den rättsliga grunden för Kol- och stålforskningsfonden för att göra det möjligt att använda en del av tillgångarna i EKSG under avveckling och, när avvecklingen slutförts, Kol- och stålforskningsfondens tillgångar.
 (10)En försäljning av en del av tillgångarna i EKSG under avveckling och, när avvecklingen slutförts, tillgångarna i Kol- och stålforskningsfonden, för att finansiera forskningsprojekt inom kol- och stålsektorerna, bör tillåtas på villkor att reserver behålls för att garantera de begränsade återstående skyldigheterna, till följd av eventuella oförutsebara ansvarsskyldigheter och att en rimlig andel av tillgångarna, som inte längre behövs för ovanstående, fortfarande investeras för att generera intäkter.
 (11)Försäljningen av en del av tillgångarna i EKSG under avveckling och, när avvecklingen slutförts, tillgångarna i Kol- och stålforskningsfonden, kan vara nödvändig för tillhandahållandet fram till 2027 av ett årligt anslag på [111 miljoner euro] till Kol- och stålforskningsfonden att använda på följande sätt: [40 miljoner euro] per år kommer att finansiera projekt för forskningssamverkan inom kol- och stålsektorerna och återstående [71 miljoner euro] kommer att finansiera banbrytande teknik som leder till framställning av stål nästan utan koldioxidutsläpp och forskningsprojekt för att hantera en rättvis omställning för kolgruvor som tidigare varit i drift och kolgruvor som håller på att stängas och därmed förbunden infrastruktur i linje med mekanismen för en rättvis omställning och i enlighet med artikel 4.2. Möjligheten att sälja en del av tillgångarna i EKSG under avveckling och, när avvecklingen slutförts, tillgångarna i Kol- och stålforskningsfonden är begränsad till finansieringen av årliga anslag för budgetåren 2021–2027.
 (12)Kol- och stålforskningsfonden bör därför finansieras inte bara genom nettoinkomsterna från investeringarna utan också, när så behövs, genom intäkter som genereras av försäljningen av tillgångar i fonden upp till det belopp som planeras för perioden 2021–2027.
 (13)Artikel 2.2, där förfarandet för antagandet av ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna fastställs, och artikel 4.3 där förfarandet för antagandet av fleråriga tekniska riktlinjer för programmet fastställs, bör utgå eftersom artikel 2.2 i protokoll 37 gör dem överflödiga.
 (14)Det föreslås att utjämningsmekanismen avskaffas eftersom det är ett föråldrat verktyg.
 (15)Ett nytt stycke bör införas i artikel 1 för att tillåta avskrivning av fordringar baserade på de principer som fastställs i artikel 101.2 första stycket i budgetförordningen
 20
 .
 (16)Beslut 2003/76/EG bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Beslut 2003/76/EG ska ändras på följande sätt:
 (1)Artikel 1 ska ändras på följande sätt:
 (a)Följande punkt ska införas som punkt 1a:
 ”1a. Kommissionen ska i följande fall avskriva fordringar, även innan alla de nämnda möjligheterna uttömts:
 (a)Om den beräknade kostnaden för att kräva in beloppet är högre än det belopp som ska återkrävas och beslutet om avskrivning inte skadar unionens anseende.
 (b)Om fordringen inte kan krävas in på grund av gäldenärens insolvens eller på grund av andra insolvensförfaranden.
 (c)Om återkrav strider mot proportionalitetsprincipen.
 (2)Artikel 2 ska ändras på följande sätt:
 (a)Punkt 1 ska ersättas med följande:
 ”1. Tillgångarna ska förvaltas av kommissionen så att ett årligt anslag på [111 miljoner euro] bibehålls för Kol- och stålforskningsfonden fram till 2027 för att finansiera forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin, närmare bestämt [40 miljoner euro] för att finansiera forskningssamverkan inom dessa sektorer och [71 miljoner euro] för att finansiera banbrytande teknik som leder till stålframställning nästan utan koldioxidutsläpp och forskningsprojekt för att hantera en rättvis omställning för kolgruvor som tidigare varit i drift och kolgruvor som håller på att stänga, samt berörd infrastruktur i linje med mekanismen för en rättvis omställning och i enlighet med artikel 4.2. Efter 2027 ska tillgångarna förvaltas av kommissionen på ett sådant sätt att långsiktig avkastning garanteras. Tillgångarna ska investeras i syfte att bevara och, när så är möjligt, öka värdet på dessa tillgångar.”
 (b)Följande punkt ska införas som punkt 1a:
 ”1a. Det årliga anslaget på [111 miljoner euro] ska utgöras av nettoinkomsterna från investeringarna och, när dessa inte räcker, försäljning av en del av tillgångarna i EKSG under avveckling och, när avvecklingen slutförts, tillgångarna i Kol- och stålforskningsfonden.”
 (c)Punkt 2 ska utgå.
 (2)I artikel 3
 (a)ska punkt 1 ersättas med följande:
 ”1. De avvecklingstransaktioner som avses i artikel 1 och de investeringar och den förvaltning av tillgångar som avses i artikel 2 ska årligen och separat från Europeiska unionens övriga ekonomiska transaktioner redovisas i en resultaträkning, en balansräkning och en ekonomisk redogörelse.
 Dessa redovisningshandlingar ska bifogas i den redovisning som kommissionen årligen ska upprätta enligt artikel 318 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget.”
 (b)ska punkt 2 ersättas med följande:
 ”2. Europaparlamentets, rådets och revisionsrättens befogenheter för kontroll och beviljande av ansvarsfrihet ska enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget tillämpas på de transaktioner som avses i punkt 1.”
 (3)I artikel 4 ska
 (a)punkt 1 ersättas med följande:
 ”1. Nettoinkomster från de investeringar som avses i artikel 2 och de intäkter som genereras genom försäljningen av en del av tillgångarna ska utgöra inkomster i Europeiska unionens allmänna budget. Dessa inkomster ska användas för särskilda ändamål, nämligen finansiering av forskningsprojekt, som inte omfattas av ramprogrammet för forskning, inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin. De ska utgöra Kol- och stålforskningsfonden och förvaltas av kommissionen.
 (b)Punkt 3 ska utgå.
 (4)Artikel 5.2 ska utgå.
 (5)Bilagan ska utgå.
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.
 Artikel 3
 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 (1)
 COM/2018/773 final, meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén och Europeiska investeringsbanken. En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (28.11.2018).
 (2)
 COM (2019) 640 final, meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén, Den europeiska gröna given (11.12.2019).
 (3)
 Rådets beslut 2018/599 om ändring av beslut 2003/76/EG (PB L 101, 20.4.2018, s. 1).
 (4)
 https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0061_SV.html
 (5)
 Rådets beslut 2018/599 om ändring av beslut 2003/76/EG (PB L 101, 20.4.2018, s. 1).
 (6)
 Revisionsrätten: Översikt nr 10/2019: Europeiska kol- och stålgemenskapen: avvecklingen går planenligt, men finansieringen av forskning är inte längre hållbar (s. 13).
 (7)
 Ibid. s. 17.
 (8)
 Den rådgivande gruppen för kol (CAG) och den rådgivande gruppen för stål (SAG) har till uppgift att bistå kommissionen i förvaltningen av forskningsprogrammet när det gäller kol- respektive stålrelaterade aspekter. Ledamöterna i de rådgivande grupperna är enskilda personer som utnämns av kommissionen för att företräda ett gemensamt intresse som delas av intressenterna. Ledamöterna utses för en period av 42 månader.
 (9)
 Se skäl 11.
 (10)
 Nivån på de tillgångar som ska beaktas för beräkningen är nivån den 31 december 2019.
 (11)
 Ett samprogrammerat europeiskt partnerskap är ett initiativ som utarbetats med tidigt deltagande av medlemsstaterna, där unionen tillsammans med privata och/eller offentliga partner (t.ex. näringslivet, universitet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå eller organisationer i det civila samhället, inbegripet stiftelser och icke-statliga organisationer) åtar sig att gemensamt stödja utvecklingen och genomförandet av ett program för forskningsverksamhet. Samprogrammerade europeiska partnerskap upprättas på grundval av samförståndsavtal och/eller avtalsarrangemang mellan kommissionen och sådana privata eller offentliga parter. Dessa avtal eller arrangemang omfattar partnerskapets mål, berörda åtaganden från parternas sida om ekonomiska bidrag eller bidrag in natura, viktiga prestations- och effektindikatorer samt de forskningsprodukter som ska levereras. Där identifieras kompletterande forskningsverksamhet som genomförs av parterna och av forskningsprogrammet.
 (12)
 Vid tidpunkten för antagande av beslut 2003/76 och 2008/376 omfattade protokoll (nr 34) om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden (2001), fogat till FEG, endast en rättslig grund för beslut 2003/76.
 (13)
 COM(2019) 640, 11 december 2019.
 (14)
 COM(2020) 21, 14 januari 2020.
 (15)
 Övervaknings- och utvärderingsrapporten föreskrivs i rådets beslut nr 2008/376/EG, offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning av den 20 maj 2008 (EUT L 130, 20.5.2008, s. 7) och ändrat genom rådets beslut 2017/955 av den 29 maj 2017.
 (16)
 https://ec.europa.eu/info/publications/research-fund-coal-and-steel-monitoring-and-assessment-report_en
 (17)
 https://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=events&eventcode=9DB3A26D-B1D8-8BED
 0A23CA684631B0CF
 (18)
 1
 EUT C , , p. .
 (19)
 2
 EUT L 29, 5.2.2003, s. 22.
 (20)
 EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0449(01)
 Ettepanek Nõukogu otsus kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Uruguay vahel /* KOM/2006/0449 lõplik - ACC 2006/0153 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 9.8.2006KOM(2006) 449 lõplik2006/0153 (ACC)2006/0154 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSkirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Uruguay vahelEttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb EÜ poolt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ja millega täiendatakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Tolliliidu laienemise kontekstis kohustavad GATTi XXIV artikli lõike 6 sätted ühendust astuma läbirääkimistesse kolmandate riikidega, kellel on läbirääkimisõigus mis tahes ühineva liikmesriigi suhtes, et leppida kokku kompenseerivas täpsustuses juhul, kui EÜ välise tariifikorra vastuvõtmise tulemuseks on tariifi kasv üle taseme, millega ühinejariik on ennast WTOs sidunud, võttes samal ajal arvesse tolliliidu teiste osaliste sama tariifirea tollimaksude vähendamist tolliliidu moodustamisel.2. 22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel (KOM ettepanek 6792/04 WTO 34).3. Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistest.4. Komisjon on pidanud läbirääkimisõigust omavate WTO liikmetega läbirääkimisi erikontsessioonide tühistamise üle seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega Euroopa Ühendusega ühinemise käigus.5. Läbirääkimiste tulemuseks on kirjavahetuse vormis leping Uruguayga.6. Käesoleva ettepanekuga palutakse nõukogul leping heaks kiita.2006/0153 (ACC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSkirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Uruguay vahelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) 22. märtsil 2004 andis nõukogu komisjonile loa alustada Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Ühendusse vastuvõtmise käigus GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel läbirääkimisi teatavate teiste WTO liikmetega.(2) Komisjon on pidanud läbirääkimisi, konsulteerides asutamislepingu artikli 133 kohaselt loodud komiteega ning lähtudes nõukogu välja antud läbirääkimisjuhistest.(3) Komisjon on lõpetanud läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja Uruguay vahelise lepingu sõlmimiseks kirjavahetuse vormis. See leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Ühenduse ja Uruguay vaheline kirjavahetuse vormis leping erikontsessioonide tühistamise kohta seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendite tühistamisega nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus kiidetakse käesolevaga ühenduse nimel heaks.Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku(d), kellel on õigus artiklis 1 osutatud kirjavahetuse vormis lepingule alla kirjutada ja see ühenduse suhtes siduvaks muuta.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLEPINGkirjavahetuse vormis Euroopa Ühenduse ja Uruguay vahelseoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigusEuroopa Ühenduse kiriGenf,Lugupeetud ...,Pärast läbirääkimiste alustamist GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja XXVIII artikli alusel Euroopa ühenduste (EÜ) ja Uruguay vahel seoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus lepivad EÜ ja Uruguay kokku järgmises, eesmärgiga lõpetada läbirääkimised, mida alustati pärast seda, kui EÜ esitas 2004. aasta 19. jaanuaril WTOle teatise kooskõlas GATT 1994 XXIV artikli lõikega 6.EÜ lisab oma CLX loendile eelmise loendiga hõlmatud kontsessioonid 25-liikmelise EÜ tolliterritooriumi kohta.EÜ kohandab Uruguayle eraldatud EÜ tariifikvoodi määratlust, mis käsitleb 4000 tonni „värsket, jahutatud või külmutatud kõrgekvaliteedilist veiseliha“.Leping jõustub allakirjutamise päeval pärast poolte heakskiitu vastavalt nende enda menetluskorrale.Euroopa Ühenduse nimelLEPINGkirjavahetuse vormis Euroopa Ühenduse ja Uruguay vahelseoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigusUruguay kiri[koht],Lugupeetud ...,Viitan Teie kirjale, milles öeldakse järgmist:„Pärast läbirääkimiste alustamist GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 ja XXVIII artikli alusel Euroopa ühenduste (EÜ) ja Uruguay vahel seoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Ühendusega ühinemise käigus lepivad EÜ ja Uruguay kokku järgmises, eesmärgiga lõpetada läbirääkimised, mida alustati pärast seda, kui EÜ esitas 2004. aasta 19. jaanuaril WTOle teatise kooskõlas GATT 1994 XXIV artikli lõikega 6.EÜ lisab oma CLX loendile eelmise loendiga hõlmatud kontsessioonid 25-liikmelise EÜ tolliterritooriumi kohta.EÜ kohandab Uruguayle eraldatud EÜ tariifikvoodi määratlust, mis käsitleb 4000 tonni „värsket, jahutatud või külmutatud kõrgekvaliteedilist veiseliha“.Leping jõustub allakirjutamise päeval, pärast osapoolte heakskiitu vastavalt nende enda menetluskorrale.“Mul on au väljendada oma valitsuse nõusolekut.Uruguay nimelFINANTSSELGITUS |KUUPÄEV: xxxxxx |1. | EELARVERUBRIIK: 10. peatükk – Põllumajandussaaduste tollimaksud | ASSIGNEERINGUD: 0 M€ |2. | PEALKIRI: Ettepanek: nõukogu otsus kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Uruguay vahel seoses GATT 1994 XXIV artikli lõikes 6 ette nähtud kompenseeriva täpsustusega |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artikkel 133 |4. | EESMÄRGID: Järgida GATT 1994 XXIV artikli lõiget 6 seoses tolliliidu laienemisega 1. mail 2004. |5. | FINANTSMÕJUD | 12 KUUD (miljonit eurot) | JOOKSEV EELARVE-AASTA [n] (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVE-AASTA [n+1] (miljonit eurot) |5.0 | KULUD - EÜ EELARVEST MAKSTAVAD (TOETUSED/SEKKUMISED) - RIIKLIKUD ASUTUSED - MUUD |5.1 | TULUD - EÜ OMAVAHENDID (LÕIVUD/TOLLIMAKSUD) - RIIKLIKUD | 0 M€ |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD |5.2 | ARVESTUSMEETOD: |6.0 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | Ei kohaldata |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISE TEEL JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | Ei kohaldata |6.2 | KAS LISAEELARVE ON VAJALIK? | EI |6.3 | KAS TULEVASTES EELARVETES ON VAJA KIRJENDADA ASSIGNEERINGUID? | EI |MÄRKUSED: |SELETUSKIRI1. Viidatakse nõukogu otsusele XXXX, mis käsitleb lepingu sõlmimist Uruguayga pärast GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimisi.2. Käesoleva nõukogu määruse ettepanekuga rakendatakse ühenduse sõlmitud lepingut.2006/0154 (ACC)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmis käsitleb EÜ poolt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXIV artikli lõike 6 raames peetud läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingu rakendamist ja millega täiendatakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87(1) on kehtestatud kaupade nomenklatuur, edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“, ning kindlaks määratud ühise tollitariifistiku kokkuleppelised tollimaksumäärad.(2) Oma otsusega XX/XXX/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Uruguay vahel, kiitis nõukogu ühenduse nimel eespool nimetatud lepingu heaks eesmärgiga lõpetada GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 alusel alustatud läbirääkimised,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse:Kolmanda osa III jao lisa 7 („WTO tariifikvoodid, mis avatakse ühenduse pädevate ametiasutuste poolt“) muudetakse järgmiselt:a) Tariifikvoodi määratlus, mis käsitleb 4000 tonni „värsket, jahutatud või külmutatud kondita "kõrgekvaliteedilist" liha, mis vastab järgmisele määratlusele: erilise või kõrge kvaliteediga veiseliha jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud loomadest, kelle tapaeelne elusmass on kuni 460 kilogrammi, nn „kastidesse pakendatud eriliha“. Need jaotustükid võivad olla märgistatud tähtedega „sc“ ( special cuts )“, asendatakse määratlusega „Värske, jahutatud või külmutatud „kõrgekvaliteediline“ kondita veiseliha“.b) Veergu „Muud tingimused“ kantakse järgmine tekst: „Saatjariik: Uruguay“.Artikkel 2Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT C [...], [...], lk [...].