type: other

text:
L_2012228MT.01000101.xml
 REGOLAMENT (UE, EURATOM) Nru 741/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
 tal-11 ta' Awwissu 2012
 li jemenda l-Protokoll dwar l-Istatut tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea u l-Anness I tiegħu
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel u t-tieni paragrafi tal-Artikolu 257 u t-tieni paragrafu tal-Artikolu 281 tiegħu,
 Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, u b’mod partikolari l-Artikolu 106a(1) tiegħu,
 Wara li kkunsidraw it-talba tal-Qorti tal-Ġustizzja,
 Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea,
 Sabiex tissaħħaħ il-parteċipazzjoni tal-Imħallfin kollha fid-deċiżjonijiet tal-Awla Manja tal-Qorti tal-Ġustizzja, għandu jiżdied in-numru ta’ Mħallfin li jistgħu jipparteċipaw f’dan il-kulleġġ ġudikanti, u l-parteċipazzjoni sistematika tal-Presidenti kollha tal-awli b’ħames Imħallfin għandha titneħħa.
 Il-kworum tal-Awla Manja u tas-seduta plenarja għandu jiġi adattat bħala konsegwenza.
 Iż-żieda fl-ammont ta’ xogħol tal-President tal-Qorti tal-Ġustizzja u tal-President tal-Qorti Ġenerali teżiġi li tiġi istitwita f’kull waħda minn dawk il-Qrati pożizzjoni ta’ Viċi President inkarigat li jassisti lill-President fl-eżerċizzju tal-kompiti tiegħu.
 Wara ż-żieda gradwali tal-kompetenzi tagħha minn mindu ġiet ikkostitwita, in-numru ta’ kawżi li qed jitressqu quddiem il-Qorti Ġenerali qed jikber b’mod kostanti.
 In-numru ta’ kawżi mressqa quddiem il-Qorti Ġenerali huwa ikbar min-numru ta’ kawżi deċiżi minnha kull sena, liema fatt għandu bħala konsegwenza żieda sinifikattiva fin-numru ta’ kawżi pendenti quddiem dik il-Qorti u żieda fit-tul tal-proċeduri.
 Hemm il-bżonn kontinwu li jiġi indirizzat id-dewmien li jirriżulta mill-volum ta’ xogħol kbir tal-Qorti Ġenerali, u għalhekk għandha ssir ħidma sabiex jiġu adottati miżuri xierqa qabel it-tiġdid parzjali tal-membri ta’ din il-qorti fl-2013.
 Fid-dawl tat-tiġdid parzjali tal-Qorti tal-Ġustizzja fis-7 ta’ Ottubru 2012, u kif intqal fl-ittra tal-President tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea tat-8 ta’ Mejju 2012, għall-ewwel għandhom jiġu adottati biss emendi għall-Istatut dwar l-organizzazzjoni tal-Qorti tal-Ġustizzja u tal-Qorti Ġenerali. L-eżami tal-parti tat-talba dwar il-kompożizzjoni tal-Qorti Ġenerali mressqa mill-Qorti tal-Ġustizzja għandu jiġi riżervat għal stadju ulterjuri.
 Fid-dawl tal-ħtieġa urġenti li tinsab soluzzjoni li tiggarantixxi l-funzjonament tajjeb tiegħu, l-emendi li jirrigwardaw it-Tribunal għas-Servizz Pubbliku għandhom jiġu adottati flimkien mal-emendi li jirrigwardaw il-Qorti tal-Ġustizzja.
 Sabiex il-qrati speċjalizzati jkunu jistgħu jkomplu jiffunzjonaw b’mod sodisfaċenti fl-assenza ta’ Mħallef li, għalkemm ma jkunx qed ibati minn diżabilità li titqies bħala totali, ma jkunx jista’ jipparteċipa fit-trattazzjoni ta' kawzi għal żmien twil, għandha tiġi prevista l-possibbiltà li jiżdiedu Mħallfin ad interim ma’ dawn il-qrati.
 Il-Protokoll Nru 3 dwar l-Istatut tal-Qorti tal-Ġustizzja u l-Anness I tiegħu għandhom għalhekk jiġu emendati kif meħtieġ,
 Il-Protokoll (Nru 3) dwar l-Istatut tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea huwa b'dan emendat kif ġej:
 L-Imħallfin għandhom jaħtru minn fosthom għal perjodu ta’ tliet snin il-President u l-Viċi President tal-Qorti tal-Ġustizzja. Il-mandat tagħhom jista' jiġi mġedded.
 Il-Viċi President għandu jassisti lill-President skond il-kondizzjonijiet stabbiliti fir-Regoli tal-Proċedura. Huwa għandu jissostitwixxi lill-President fil-każ ta’ impediment ta’ dan ta' l-aħħar jew fil-każ li l-presidenza tkun vakanti.”;
 It-tieni paragrafu tal-Artikolu 16 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “L-Awla Manja għandha tikkonsisti fi ħmistax-il Imħallef. Din tkun presjeduta mill-President tal-Qorti. Jagħmlu parti ta' l-Awla Manja l-Viċi-President tal-Qorti tal-Ġustizzja kif ukoll, skond il-kondizzjonijiet stabbiliti fir-Regoli tal-Proċedura, tlieta mill-Presidenti ta’ l-awli b’ħames Imħallfin u Mħallfin oħra.”;
 fl-Artikolu 17, it-tielet u r-raba’ paragrafi huma sostitwiti b’dan li ġej:
 “Id-deċiżjonijiet ta’ l-Awla Manja jkunu validi biss jekk l-Imħallfin preżenti jkunu ħdax.
 Id-deċizjonijiet tal-Qorti f’seduta plenarja jkunu validi biss jekk ikun hemm sbatax-il Imħallef preżenti.”;
 fl-Artikolu 20, ir-raba’ paragrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “Il-proċedura orali tikkonsisti fis-smigħ mill-Qorti ta’ aġenti, konsulenti u avukati, u fil-preżentazzjoni tal-konklużjonijiet ta’ l-Avukat Ġenerali, kif ukoll fis-smigħ, jekk ikun il-każ, ta’ xhieda u periti.”;
 fl-Artikolu 39, it-tieni paragrafu huwa sostitwit b’dawn iż-żewġ paragrafi li ġejjin:
 “Is-setgħat imsemmija fl-ewwel paragrafu jistgħu, skond il-kondizzjonijiet stabbiliti fir-Regoli tal-Proċedura, jiġu eżerċitati mill-Viċi President tal-Qorti tal-Ġustizzja.
 F’każ ta’ impediment tal-President u tal-Viċi President, jieħu posthom Imħallef ieħor skond il-kondizzjonijiet stabbiliti fir-Regoli tal-Proċedura.”;
 fl-Artikolu 47, l-ewwel paragrafu huwa sostitwit b’dan li ġej:
 “L-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9, l-Artikolu 9a, l-Artikoli 14 u 15, l-ewwel, it-tieni, ir-raba’ u l-ħames paragrafi tal-Artikolu 17 u l-Artikolu 18 għandhom japplikaw għall-Qorti Ġenerali u għall-membri tagħha.”;
 fl-Artikolu 62c, għandu jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
 “Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill, li jaġixxu skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 257 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, jistgħu jżidu Mħallfin ad interim mal-qrati speċjalizzati sabiex jissostitwixxu l-Imħallfin assenti li, għalkemm ma jkunux qed ibatu minn diżabilità li titqies bħala totali, ma jistgħux, għal żmien twil, jipparteċipaw fit-trattazzjoni ta' kawzi. F’dan il-każ, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jistabbilixxu l-kondizzjonijiet li fihom l-Imħallfin ad interim jinħatru, id-drittijiet u l-obbligi tagħhom, il-modalitajiet li jirregolaw l-eżerċizzju tal-funzjonijiet tagħhom u ċ-ċirkostanzi li fihom jieqfu jeżerċitaw dawk il-funzjonijiet.”.
 Fl-Artikolu 2 tal-Anness I tal-Protokoll Nru 3 dwar l-Istatut tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, it-test eżistenti għandu jsir il-paragrafu 1 u għandu jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
 “2. Għandhom jinħatru Mħallfin ad interim, minbarra l-Imħallfin imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, sabiex ikopru l-assenza ta' Mħallfin li, għalkemm ma jkunux qed ibatu minn diżabilità li titqies bħala totali, ma jistgħux, għal żmien twil, jipparteċipaw fit-trattazzjoni ta' kawzi.”.
 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-ewwel jum tax-xahar wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Il-punti 1, 2, 3, 5 u 6 tal-Artikolu 1 għandhom japplikaw mid-data tal-ewwel sostituzzjoni parzjali tal-Imħallfin, imsemmija fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 tal-Protokoll Nru 3 dwar l-Istatut tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Awwissu 2012.
 (1) Pożizzjoni tal-Parlament Ewropew tal-5 ta' Lulju 2012, (għadha ma ġietx ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali) u d-deċiżjoni tal-Kunsill tal-24 ta' Lulju 2012.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 202/312
 PROTOCOLE (No 30)
 SUR L'APPLICATION DE LA CHARTE DES DROITS FONDAMENTAUX DE L'UNION EUROPÉENNE À LA POLOGNE ET AU ROYAUME-UNI
 LES HAUTES PARTIES CONTRACTANTES,
 CONSIDÉRANT qu'à l'article 6 du traité sur l'Union européenne, l'Union reconnaît les droits, les libertés et les principes énoncés dans la Charte des droits fondamentaux de l'Union européenne;
 CONSIDÉRANT que la Charte doit être appliquée en stricte conformité avec les dispositions de l'article 6 susmentionné et du titre VII de la Charte proprement dite;
 CONSIDÉRANT que l'article 6 précité dispose que la Charte doit être appliquée et interprétée par les juridictions de la Pologne et du Royaume-Uni en stricte conformité avec les explications visées à cet article;
 CONSIDÉRANT que la Charte contient à la fois des droits et des principes;
 CONSIDÉRANT que la Charte contient des dispositions qui revêtent un caractère civil et politique et des dispositions qui revêtent un caractère économique et social;
 CONSIDÉRANT que la Charte réaffirme les droits, les libertés et les principes reconnus dans l'Union et les rend plus visibles, sans toutefois créer de nouveaux droits ou principes;
 RAPPELANT les obligations qui incombent à la Pologne et au Royaume-Uni en vertu du traité sur l'Union européenne, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du droit de l'Union en général;
 PRENANT ACTE du souhait de la Pologne et du Royaume-Uni de clarifier certains aspects de l'application de la Charte;
 DÉSIREUSES dès lors de clarifier l'application de la Charte en ce qui concerne les lois et l'action administrative de la Pologne et du Royaume-Uni, ainsi que sa justiciabilité en Pologne et au Royaume-Uni;
 RÉAFFIRMANT que les références, dans le présent protocole, à la mise en œuvre de dispositions spécifiques de la Charte sont strictement sans préjudice de la mise en œuvre des autres dispositions de la Charte;
 RÉAFFIRMANT que le présent protocole est sans préjudice de l'application de la Charte aux autres États membres;
 RÉAFFIRMANT que le présent protocole est sans préjudice des autres obligations qui incombent à la Pologne et au Royaume-Uni en vertu du traité sur l'Union européenne, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du droit de l'Union en général;
 SONT CONVENUES des dispositions ci-après, qui sont annexées au traité sur l'Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l'Union européenne:
 Article premier
 1. La Charte n'étend pas la faculté de la Cour de justice de l'Union européenne, ou de toute juridiction de la Pologne ou du Royaume-Uni, d'estimer que les lois, règlements ou dispositions, pratiques ou action administratives de la Pologne ou du Royaume-Uni sont incompatibles avec les droits, les libertés et les principes fondamentaux qu'elle réaffirme.
 2. En particulier, et pour dissiper tout doute, rien dans le titre IV de la Charte ne crée des droits justiciables applicables à la Pologne ou au Royaume-Uni, sauf dans la mesure où la Pologne ou le Royaume-Uni a prévu de tels droits dans sa législation nationale.
 Article 2
 Lorsqu'une disposition de la Charte fait référence aux législations et pratiques nationales, elle ne s'applique à la Pologne ou au Royaume-Uni que dans la mesure où les droits et principes qu'elle contient sont reconnus dans la législation ou les pratiques de la Pologne ou du Royaume-Uni.


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22003D0016
 Hivatalos Lap L 094 , 10/04/2003 o. 0073 - 0075
 Az EGT-Vegyesbizottság 16/2003 határozata(2003. január 31.)az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,mivel:(1) A Megállapodás XX. mellékletét a 2002. december 6-i 175/2002 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította.(2) A szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló, 2001. március 19-i 2001/761/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet [2] be kell építeni a Megállapodásba.(3) A szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásával kapcsolatos útmutatásról szóló, 2001. szeptember 7-i 2001/681/EK bizottsági határozatot [3] be kell építeni a Megállapodásba.(4) A szervezeteknek a Közösség környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerében (EMAS) való önkéntes részvételét biztosító, 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó iránymutatásról szóló, 2001. szeptember 7-i 2001/680/EK bizottsági ajánlást [4] be kell építeni a Megállapodásba.(5) Az Európai Szabványügyi Bizottság (a továbbiakban: CEN) a szerzői jog jogosultja az EN ISO 14001:1996 4. szakasza szövegének vonatkozásában, amelyet a 761/2001/EK rendelet I. melléklete megismételt, és jogosult a szerzői jog hasznosítására,(6) A 761/2001/EK rendelet I. mellékletében megismételt EN ISO 14001:1996 4. szakaszának szövegét a CEN engedélyével lehet felhasználni.(7) A CEN engedélyét az Európai Közösség és a CEN között 2000. június 16-án létrejött Licencia-megállapodás tartalmazza, amely alapján a CEN biztosítja az Európai Közösség számára az EN ISO 14001:1996 4. szakaszának szövege megismétlésének jogát és az Európai Közösség jogdíjat fizet a Licencia-megállapodás szabályai szerint.(8) Az EFTA-államok értelemszerűen alkalmazzák a Licencia-megállapodást és a kapcsolódó jogdíjat fizetik a CEN részére az EN ISO 14001:1996 4. szakasza szövegének Izlandon, Norvégiában és Liechtensteinben az érintett CEN-tagok által történő értékesítésére vonatkozó szabályoknak megfelelő feltételeken alapulva,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk1. A Megállapodás XX. melléklete a következőképpen módosul:A. A következő új pontot kell beilleszteni a 2f. pont (1836/93/EGK tanácsi rendelet) után:"2fa. 32001 R 0761: Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 19-i 2001/761/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről (HL L 114., 2001.4.24., 1. o.).A rendelet rendelkezéseit a Megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell alkalmazni:"a) Az I. melléklet A. pontjában a nemzeti szabványügyi szervezetek jegyzéke a következőkkel egészül ki:"IS : IST (Staðlaráð Íslands)N : NSF (Norges Standardiseringsforbund)";b) A IV. melléklet 2. bekezdésében lévő táblázat a következőkkel egészül ki:"izlandi : Sannprófuð umhverfisstjórnun Fullgiltar upplýsingarnorvég : Kontrollert miljøledelsessystem Bekreftet informasjon.";";2faa. 32001 D 0681: A Bizottság 2001. szeptember 7-i 2001/681/EK határozata a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásával kapcsolatos útmutatásról (HL L 247., 2001.9.17., 24. o.).";B. A 39. pont (2001/331/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás) után az alábbi pont következik:"40. 32001 H 0680: A Bizottság 2001. szeptember 7-i 2001/680/EK határozata a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásával kapcsolatos útmutatásról (HL L 247., 2001.9.17., 1. o.)."2. Az EFTA-államok az Európai Közösség és a CEN között 2000. június 16-án létrejött Licencia-megállapodást értelemszerűen alkalmazzák, valamint az Európai Közösség jogdíjat fizet a Licencia-megállapodás szabályai szerint. A jogdíj összege az EN ISO 14001:1996 4. szakasza szövege Izlandon, Norvégiában és Liechtensteinben az érintett CEN-tagok által történő közzétételének értékesítésén alapszik.2. cikkA 761/2001/EK rendelet és a 2001/681/EK határozat, valamint a 2001/680/EK ajánlás izlandi és norvég nyelvű szövegei, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzé kell tenni, hitelesek.3. cikkEz a határozat 2003. február 1-jén lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták Az EGT-Vegyesbizottsághoz [5].4. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 2003. január 31-én.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökP. Westerlund[1] HL L 38., 2003.2.13., 3. o.[2] HL L 114., 2001.4.24., 1. o.[3] HL L 247., 2001.9.17., 24. o.[4] HL L 247., 2001.9.17., 1. o.[5] Alkotmányos követelmények nem merültek fel.--------------------------------------------------


text:
 24.5.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 138/5
 PROTOKOL TIL AFTALEN
 mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i Danmark eller en anden EU-medlemsstat, og om Eurodac til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen vedrørende adgang til Eurodac med henblik på retshåndhævelse
 DEN EUROPÆISKE UNION, i det følgende benævnt »Unionen«,
 og
 KONGERIGET DANMARK, i det følgende benævnt »Danmark«,
 i det følgende under ét benævnt »parterne«,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i Danmark eller en anden EU-medlemsstat, og om Eurodac til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen (1) (»aftalen af 10. marts 2005«) blev undertegnet den 10. marts 2005.
 SOM MINDER OM, at Unionen den 26. juni 2013 vedtog Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 (2).
 SOM HENVISER til protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), i medfør af hvilken Danmark ikke deltager i vedtagelsen af forordning (EU) nr. 603/2013, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.
 SOM MINDER OM, at procedurerne for sammenligning og videregivelse af oplysninger med henblik på retshåndhævelse, som fastsat i forordning (EU) nr. 603/2013, ikke udgør en ændring af gældende EU-ret vedrørende Eurodac som omhandlet i aftalen af 10. marts 2005 og derfor falder uden for anvendelsesområdet for aftalen af 10. marts 2005.
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at der bør indgås en protokol mellem Unionen og Danmark for at gøre det muligt for Danmark at deltage i retshåndhævelsesaspekterne af Eurodac og således gøre det muligt for udpegede retshåndhævende myndigheder i Danmark at anmode om sammenligning af fingeraftryksoplysninger, som de andre deltagende stater har videregivet til det centrale Eurodac-system.
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at anvendelsen af forordning (EU) nr. 603/2013 med henblik på retshåndhævelse på Danmark også bør gøre det muligt for udpegede retshåndhævende myndigheder i de andre deltagende stater og Europol at anmode om sammenligning af fingeraftryksoplysninger, som Danmark har videregivet til det centrale Eurodac-system.
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at de deltagende staters udpegede retshåndhævende myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på forebyggelse, afsløring eller efterforskning af terrorhandlinger eller andre alvorlige strafbare handlinger i medfør af denne protokol bør være omfattet af en standard for beskyttelse af personoplysninger i henhold til deres nationale ret, som er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (3).
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at direktiv (EU) 2016/680 udgør en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, jf. tredje del, afsnit V, i TEUF, og at Danmark den 26. oktober 2016 i overensstemmelse med artikel 4 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling har meddelt Kommissionen, at det vil gennemføre nævnte direktiv i sin nationale ret. Danmark bør derfor anvende nævnte direktiv og de yderlige betingelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. 603/2013, for så vidt angår Danmarks udpegede myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på forebyggelse, afsløring eller efterforskning af terrorhandlinger eller andre alvorlige strafbare handlinger.
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at de yderligere betingelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. 603/2013, for så vidt angår de deltagende staters udpegede myndigheders og Europols behandling af personoplysninger med henblik på forebyggelse, afsløring eller efterforskning af terrorhandlinger eller andre alvorlige lovovertrædelser, også bør finde anvendelse.
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at der kun bør gives Danmarks udpegede myndigheder adgang på betingelse af, at sammenligninger med den anmodende stats nationale fingeraftryksdatabaser og med alle andre deltagende staters automatiske fingeraftryksidentifikationssystemer, jf. Rådets afgørelse 2008/615/RIA (4), ikke har ført til fastslåelse af den registreredes identitet. Den betingelse forudsætter, at den anmodende stat foretager sammenligninger med alle øvrige medlemsstaters automatiske fingeraftryksidentifikationssystemer, jf. nævnte afgørelse, som er teknisk tilgængelige, medmindre den anmodende stat kan godtgøre, at der er rimelige grunde til at antage, at det ikke vil føre til identifikation af den registrerede. Der foreligger navnlig sådanne rimelige grunde, når den konkrete sag ikke har nogen operationel eller efterforskningsmæssig forbindelse til en given deltagende stat. Den betingelse forudsætter, at den anmodende medlemsstat retligt og teknisk forudgående har gennemført nævnte afgørelse, for så vidt angår fingeraftryksoplysninger, da det ikke bør være tilladt at foretage en Eurodac-kontrol med henblik på retshåndhævelse, hvis de ovennævnte foranstaltninger ikke først er truffet.
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at Danmarks udpegede myndigheder forud for søgningen i Eurodac også, hvis betingelserne for en sammenligning er opfyldt, bør konsultere visuminformationssystemet, jf. Rådets afgørelse 2008/633/RIA (5).
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at procedurerne vedrørende ændringer, der er indeholdt i aftalen af 10. marts 2005, bør finde anvendelse på alle ændringer vedrørende adgangen til Eurodac med henblik på retshåndhævelse.
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at denne protokol er en del af aftalen af 10. marts 2005,
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1
 1. Forordning (EU) nr. 603/2013 gennemføres af Danmark, for så vidt angår sammenligningen af fingeraftryksoplysninger med dem, der er lagret i Eurodacs centrale system til retshåndhævelsesformål som defineret i artikel 2, stk. 1, litra i), i nævnte forordning, og finder i medfør af international ret anvendelse i Danmarks forbindelser med de andre deltagende stater.
 2. Unionens medlemsstater bortset fra Danmark betragtes som deltagende stater som omhandlet i denne artikels stk. 1. De anvender bestemmelserne i forordning (EU) nr. 603/2013 vedrørende adgang til Danmark med henblik på retshåndhævelse.
 3. Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz betragtes som deltagende stater som omhandlet i stk. 1, forudsat at en aftale svarende til denne protokol er i kraft mellem dem og Unionen, hvori Danmark anerkendes som en deltagende stat.
 Artikel 2
 1. Direktiv (EU) 2016/680 finder anvendelse med hensyn til Danmarks behandling af personoplysninger, der opstår som følge af anvendelsen af denne protokol.
 2. I tillæg til stk. 1 finder betingelserne i forordning (EU) nr. 603/2013, for så vidt angår behandling af personoplysninger, anvendelse på Danmark vedrørende dets udpegede myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på nævnte forordnings artikel 1, stk. 2.
 Artikel 3
 Bestemmelserne i aftalen af 10. marts 2005 om ændringer finder anvendelse på alle ændringer vedrørende adgang til Eurodac med henblik på retshåndhævelse.
 Artikel 4
 1. Parterne ratificerer eller godkender protokollen i overensstemmelse med deres respektive procedurer.
 2. Denne protokol træder i kraft på den første dag i den anden måned efter parternes meddelelse om gennemførelsen af deres respektive påkrævede procedurer.
 3. Denne protokol finder ikke anvendelse, før Danmark har gennemført kapitel 6 i afgørelse 2008/615/RIA, og evalueringsprocedurerne i henhold til kapitel 4 i bilaget til Rådets afgørelse 2008/616/RIA (6) er gennemført med hensyn til fingeraftryksoplysninger, hvad angår Danmark.
 Artikel 5
 1. Hver part kan opsige denne protokol ved at give den anden part meddelelse herom. Denne meddelelse får virkning seks måneder efter datoen for denne meddelelse.
 2. Denne protokol ophører med at gælde, hvis enten Unionen eller Danmark har opsagt den.
 3. Denne protokol ophører med at gælde, hvis aftalen af 10. marts 2005 ophører med at gælde.
 4. En udtræden eller en opsigelse af denne protokol berører ikke den fortsatte anvendelse af aftalen af 10. marts 2005.
 Artikel 6
 Denne protokol er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, kroatisk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.
 Съставено в Брюксел на двадесет и седми март две хиляди и деветнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el veintisiete de marzo de dos mil diecinueve.
 V Bruselu dne dvacátého sedmého března dva tisíce devatenáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende marts to tusind og nitten.
 Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten März zweitausendneunzehn.
 Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta märtsikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.
 Done at Brussels on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and nineteen.
 Fait à Bruxelles, le vingt-sept mars deux mille dix-neuf.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće devetnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì ventisette marzo duemiladiciannove.
 Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.
 Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų kovo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év március havának huszonhetedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Marzu fis-sena elfejn u dsatax.
 Gedaan te Brussel, zevenentwintig maart tweeduizend negentien.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego marca roku dwa tysiące dziewiętnastego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e sete de março de dois mil e dezanove.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte martie două mii nouăsprezece.
 V Bruseli dvadsiateho siedmeho marca dvetisícdevätnásť.
 V Bruslju, dne sedemindvajsetega marca leta dva tisoč devetnajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.
 Som skedde i Bryssel den tjugosjunde mars år tjugohundranitton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 ЗаКралство Дания
 Por el Reino de Dinamarca
 Za Dánské království
 For Kongeriget Danmark
 Für das Königreich Dänemark
 Taani Kuningriigi nimel
 Για το Βασίλειο της Δανίας
 For the Kingdom of Denmark
 Pour le Royaume de Danemark
 Za Kraljevinu Dansku
 Per il Regno di Danimarca
 Dānijas Karalistes vārdā –
 Danijos Karalystės vardu
 A Dán Királyság részéről
 Għar-Renju tad-Danimarka
 Voor het Koninkrijk Denemarken
 W imieniu Królestwa Danii
 Pelo Reino da Dinamarca
 Pentru Regatul Danemarcei
 Za Dánske kráľovstvo
 Za Kraljevino Dansko
 Tanskan kuningaskunnan puolesta
 På Konungariket Danmark
 (1) EUT L 66 af 8.3.2006, s. 38.
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 af 26. juni 2013 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af forordning (EU) nr. 604/2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet i en af medlemsstaterne af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs og om medlemsstaternes retshåndhævende myndigheders og Europols adgang til at indgive anmodning om sammenligning med Eurodacoplysninger med henblik på retshåndhævelse og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 1).
 (3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89).
 (4) Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1).
 (5) Rådets afgørelse 2008/633/RIA af 23. juni 2008 om adgang til søgning i visuminformationssystemet (VIS) for de udpegede myndigheder i medlemsstaterne og for Europol med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 129).
 (6) Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12).


text:
 30.10.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 310/17
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 72/2014 HATÁROZATA
 (2014. május 16.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a kadmium, az ólom, a nitritek, az illékony mustárolaj és a káros botanikai szennyeződések maximális szintje tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 6-i 1275/2013/EU bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 Az 1290/2008/EK rendeletnek az engedély jogosultja nevének, valamint a Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) és Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) mikroorganizmust tartalmazó készítmény ajánlott adagolásának tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 13-i 1334/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (3)
 Ez a határozat takarmányokra vonatkozó jogszabályokat érint. Az EGT-megállapodás I. mellékletének a szektorális kiigazítások részében meghatározottak szerint a takarmányokat érintő jogszabályok mindaddig nem alkalmazandók Liechtensteinre, amíg az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás kiterjed Liechtensteinre. Ezért e határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre.
 (4)
 Az EGT-megállapodás I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete az alábbiak szerint módosul:
 1.
 Az 1zzzzzd. pont (1290/2008/EK bizottsági rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32013 R 1334: a Bizottság 2013. december 13-i 1334/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 335., 2013.12.14., 12. o.)”
 .
 2.
 A 33. pont (2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32013 R 1275: a Bizottság 2013. december 6-i 1275/2013/EU rendelete (HL L 328., 2013.12.7., 86. o.)”
 .
 2. cikk
 Az 1275/2013/EU rendeletnek és az 1334/2013/EU végrehajtási rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2014. május 17-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (3).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2014. május 16-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Gianluca GRIPPA
 (1) HL L 328., 2013.12.7., 86. o.
 (2) HL L 335., 2013.12.14., 12. o.
 (3) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


text:
 19.12.2013
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 345/12
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 143/2013
 av den 15 juli 2013
 om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Kommissionens direktiv 2012/36/EU av den 19 november 2012 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort (1) bör införlivas med EES-avtalet.
 (2)
 Bilaga XIII till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Följande strecksats ska läggas till i punkt 24f (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG) i bilaga XIII till EES-avtalet:
 ”—
 32012 L 0036: Kommissionens direktiv 2012/36/EU av den 19 november 2012 (EUT L 321, 20.11.2012, s. 54)”.
 Artikel 2
 Texten till direktiv 2012/36/EU på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 16 juli 2013 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (2).
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 15 juli 2013.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Thórir IBSEN
 Ordförande
 (1) EUT L 321, 20.11.2012, s. 54.
 (2) Inga konstitutionella krav angivna.


type: legislation

text:
 5.11.2021
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 391/41
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2021/1921 НА КОМИСИЯТА
 от 4 ноември 2021 година
 за поправка на текста на хърватски език на Регламент за изпълнение (ЕС) 2020/464 за установяване на определени правила за прилагането на Регламент (ЕС) 2018/848 на Европейския парламент и на Съвета във връзка с необходимите документи за признаване със задна дата на периоди за целите на прехода към биологично производство, производството на биологични продукти и информацията, която е необходимо да бъде предоставяна от държавите членки
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/848 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕО) No 834/2007 (1) на Съвета, и по-специално член 10, параграф 6, член 14, параграф 3, член 15, параграф 3, член 16, параграф 3, член 17, параграф 3 и член 26, параграф 7, буква г) от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Текстът на хърватски език на Регламент за изпълнение (ЕС) 2020/464 на Комисията (2) съдържа грешка в заглавието по отношение на признаването със задна дата на периоди за целите на прехода към биологично производство, както и грешки в член 26, параграфи 1—7, тъй като в текста на хърватски език се посочва датата на влизане в сила вместо началната дата на прилагане на посочения регламент за изпълнение.
 (2)
 Поради това текстът на хърватски език на Регламент за изпълнение (ЕС) 2020/464 следва да бъде съответно поправен. Поправката не се отнася за текста на останалите езици.
 (3)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по биологично производство,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 (не засяга българската версия)
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 4 ноември 2021 година.
 За Комисията
 Председател
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) ОВ L 150, 14.6.2018 г., стр. 1.
 (2) Регламент за изпълнение (ЕС) 2020/464 на Комисията от 26 март 2020 г. за установяване на определени правила за прилагането на Регламент (ЕС) 2018/848 на Европейския парламент и на Съвета във връзка с необходимите документи за признаване със задна дата на периоди за целите на прехода към биологично производство, производството на биологични продукти и информацията, която е необходимо да бъде предоставяна от държавите членки (ОВ L 98, 31.3.2020 г., стр. 2).


text:
SKAT: Ejendomsvurdering - grundværdifastsættelse - bebyggelsesprocent - udnyttelsesgrad
 22 Nov 2004 10:39
 SKM2004.460.HR
 208/1999
 Ejendomsvurdering, grundværdifastsættelse, bebyggelsesprocent, udnyttelsesgrad
 I en sag om grundværdiansættelse af nogle ejendomme, der var beliggende i et område, for hvilket der ikke var udarbejdet lokalplan, blev det fastslået, at grundværdien med rette var ansat på grundlag af den i kommuneplanen fastsatte maksimale bebyggelsesprocent
 Vurderingsloven § 6, jf. § 13, stk. 1
 Vurderingsvejledningen 2004 - 4 C.1
 Marie-Louise Andreasen, Peter Blok, Per Walsøe, Asbjørn Jensen og Jytte Scharling.
 I tidligere instans er af Vestre Landsrets 3. afdeling truffet delafgørelse i medfør af retsplejelovens § 253 ved kendelse af 30. august 1996 og afsagt dom af 15. marts 1999.
 Appellanten, Sønderborg Andelsboligforening, har principalt nedlagt påstand om, at indstævnte, Skatteministeriet, skal anerkende, at den retlige udnyttelsesgrad på matr. nr. 2949 m.fl., Sønderborg, matr. nr. 2948, Sønderborg, matr. nr. 731, Ulkebøl og matr. nr. 4817, Sønderborg, er 40 %, samt at udnyttelsesgraden for matr. nr. 4702, Sønderborg, er 30% ved fastlæggelsen af de til grundene knyttede rettigheder og byrder af offentligretlig karakter i forbindelse med vurdering efter vurderingsloven, subsidiært at den retlige udnyttelsesgrad er 50 % for alle grundene.
 Parterne er enige om, at sagerne vedrørende ansættelsen af grundværdierne for ejendommene i overensstemmelse med landsrettens dom hjemvises til vurderingsmyndighederne til fornyet behandling. Sagen for Højesteret angår derfor alene det spørgsmål, som landsretten afgjorde ved kendelsen af 30. august 1996 om, hvilken retlig udnyttelsesmulighed vurderingsmyndighederne må lægge til grund ved vurderingen af de omhandlede grunde.
 Sønderborg Andelsboligforening har for Højesteret yderligere gjort gældende, at vurderingsmyndighederne ved værdiansættelsen af grundene ikke har udøvet et konkret individuelt skøn over, om en bebyggelsesprocent på 60 rent faktisk ville være realistisk opnåelig for boligforeningen.
 For Højestesteret er der fremkommet yderligere oplysninger.
 I brev af 18. april 2000 til andelsboligforeningens advokat fra Sønderborg Kommune hedder det:
 "I skrivelse af 29. marts 2000 har De, under henvisning til den mellem Skatteministeriet og Deres klient Sønderborg Andelsboligforening verserende sag, anmodet Sønderborg Kommune om at oplyse, hvorvidt og i hvilket omfang konkrete omstændigheder og særlige retlige og fysiske forhold blev taget i betragtning, i forbindelse med udarbejdelsen og vedtagelsen af kommuneplan 1984 - 92 for Sønderborg Kommune, for så vidt angår ovennævnte ejendomme. De ønsker navnlig oplyst, om der ved vedtagelsen af kommuneplanen er foretaget et konkret skøn over, hvor høj bebyggelsesprocenten på de pågældende grunde lovlig kan være.
 Under henvisning hertil kan det oplyses, at der ikke, i forbindelse med udarbejdelsen og vedtagelsen af kommuneplanen for de enkelte specifikke områder i kommuneplanens rammer, er arbejdet detaljeret med generelle bebyggelsesregulerende bestemmelser. En egentlig bearbejdning af de bebyggelsesregulerende bestemmelser finder sted ved udarbejdelse og vedtagelse af en lokalplan for det specifikke område.
 Kommuneplanens rammebestemmelser er således udtryk for, hvad der maksimalt kan tillades opført af bebyggelse m.v. på ejendommen, under forudsætning af, at det indarbejdes i en lokalplan.
 Det tilføjes, at det er kommunens opfattelse, at rammerne for de pågældende ejendomme vil kunne udnyttes fuldt ud, forstået på den måde, at såfremt de pågældende grunde var ubebyggede, ville en anmodning om bebyggelse i overensstemmelse med kommuneplanen og dennes maksimale rammebestemmelser blive imødekommet, gennem udarbejdelsen af en lokalplan for de pågældende områder."
 Til brug for Højesteret er der indhentet skønserklæring af januar 2002 og supplerende skønserklæring af 4. juli 2002 afgivet af de for landsretten udmeldte syns- og skønsmænd. I skønserklæringen af januar 2002 hedder det bl.a.:
 "Supplerende spørgsmål
 I den af Vestre Landsret i sag nr. B 1651/92, 3. afdeling udmeldte syns- og skønsforretning vedrørende appellantens grunde fremgår som svar på det supplerende spørgsmål H følgende:
 "Efter syns- og skønsmændenes vurdering vil der næppe kunne udstedes en byggetilladelse til etageboligbyggeri med en bebyggelsesprocent på 60, idet de alm. generelle bestemmelser i byggereglementet fra 1982 samt de på side 11 i syns- og skønsrapporten anførte forhold skønnes ikke at kunne opfyldes i fuldt omfang."
 Med henblik på en nærmere belysning af denne udtalelse bedes syns- og skønsmændene besvare følgende spørgsmål for hver af de i denne sag omhandlede ejendomme, matr. nr. 2948, Sønderborg, matr. nr. 2949, Sønderborg, matr. nr. 4702, Sønderborg, matr. nr. 4817, Sønderborg samt matr. nr, 731 Ulkebøl.
 Spørgsmålene bedes besvaret ud fra de retlige og faktiske forhold ved foretagelse af 18. almindelige vurdering.
 Vil det være muligt lovligt at udnytte kommuneplanens ramme for maksimal bebyggelsesprocent fuldt ud på appellantens ejendomme?
 Vil der i givet fald kunne opnås byggetilladelse til gennemførelse af et projekt, der udnytter den i spørgsmål A udfundne maksimalt mulige bebyggelsesprocent?
 Hvis spørgsmål B besvares benægtende, hvilken bebyggelsesprocent vil der da maksimalt kunne opnås byggetilladelse til?
 I h.t. brev dateret 20.1.2001 fra advokatfa. Tommy V. Christiansen skal besvarelsen foretages uden hensyntagen til den faktiske bebyggelse på en enkelte grundarealer, men der skal tages højde for de faktiske forhold.
 VEDR. FODUDSÆTNING I:
 Samtlige byrder i henhold til kommuneplanlov, kommuneplan, den gældende byggelov med tilhørende byggereglement samt de specielle tinglyste deklarationer skal respekteres.
 Deklarationerne i h.t. bilag 3, 4, 5 og 6 er i princippet enslydende og medfører at bebyggelserne kun må anvendes til de formål, de godkendte planer forudsætter. Efter syns- og skønsmændenes opfattelse har deklarationerne det formål, at begrænse udnyttelsen til det oprindelige formål, der angives i de godkendte byggeplaner.
 VEDR FORUDSÆTNING II:
 Byrderne, der er anført på bilag nr. 3, 4, 5 og 6 skal ikke medtages som forudsætning.
 Svar A 1 med forudsætning I:
 I h.t. den foreliggende kommuneplans ramme er det lovligt at udnytte den maksimale bebyggelsesprocent fuldt ud på appellantens ejendomme . ...
 Svar A 1 med forudsætning II:
 Samme besvarelse som pkt.: svar A 1 med forudsætning I . ...
 Svar B 1 med forudsætning I:
 I henhold til bestemmelserne i den foreliggende kommuneplan vil det teoretisk være muligt at opnå en byggetilladelse med en bebyggelsesprocent på 60. Efter syns- og skønsmændenes vurdering vil det i praksis næppe være muligt at opnå en byggetilladelse med en bebyggelsesprocent 60 når kravene i Bygningsreglementet fra 1982 skal opfyldes m.h.t.:
 Opholdsarealer ...
 Bebyggelsens parkeringsarealer ...
 Adgangs- og tilkørselsforhold ...
 Arealer til brandsikring ...
 Bebyggelsens højde ...
 Lysforhold ...
 Svar B 1 med forudsætning II:
 Samme besvarelse som pkt.: Svar B 1 med forudsætning I.
 Svar B 2 med forudsætning I:
 Teoretisk vil derpå de ubebyggede grundarealer kunne udarbejdes mange forskellige bebyggelsesplaner.
 I praksis vil det ikke kunne lade sig gøre, når Bygningsreglementet fra 1982 skal følges . ...
 Der kan ikke angives en bestemt maksimal mulig bebyggelsesprocent. Bebyggelsesprocenten vil være afhængig af vurderingen af et specifikt bebyggelsesforslag for det enkelte grundareal.
 Svar B 2 med forudsætning II:
 Samme besvarelse som pkt.: Svar B 2 med forudsætning I."
 Til brug for Højesteret er der afgivet supplerende forklaringer af skønsmændene, statsautoriseret ejendomsmægler og valuar P. Møller Jensen og direktør Kurt Heinze.
 "Vedr. svar på spørgsmål A1, forudsætning I
 Med lovligt mener skønsmændene, at der ikke er noget i lovgivningen, der forhindrer udnyttelsen med den maksimale bebyggelsesprocent. Skønsmændene har foretaget en beregning af, om det teoretisk er lovligt at udnytte bebyggelsesprocenten med 60 %. De har ikke taget stilling til, om det praktisk vil være umuligt.
 Vedr. svar på B1 og B2, forudsætning I
 Skønsmændene forklarede, at de først har undersøgt, om der er et tilstrækkeligt areal til bebyggelse med en udnyttelsesprocent på 60. Hvis svaret er bekræftende, kan der i bygningsreglementet være begrænsninger med hensyn til antal etager, bygningshøjde, opholdsarealer, lysforhold m.v., som beskrevet. Som grunden og servitutterne er, kan det efter deres mening næppe lade sig gøre at bebygge op til 60 %. Med formuleringerne på svar B 1 "næppe være muligt" og svar B2 "vil ikke kunne lade sig gøre", er der ikke tilstræbt en gradsforskel, men formuleringen "næppe være muligt" er en bevidst formulering. Det er deres erfaring, at selv om det praktisk og teoretisk kan lade sig gøre at udnytte bebyggelsen med 60 %, kan den politiske beslutningsproces formentlig yderligere vanskeliggøre en byggetilladelse på 60 %. Det er ikke muligt at sætte det ind i et skema, og det er et puslespil at få det til at gå op, når alle forskrifter skal overholdes. Hvis én mulighed vælges, kan det udelukke andre muligheder fra at blive opfyldt."
 Det følger af Statsskattedirektoratets vejledning af 16. februar 1987 pkt. 3, litra c, om særlige problemer vedrørende anvendelsen af etagearealprincippet, som gengivet af landsretten, at etagemeterpriserne i områder, hvor bebyggelsesprocenten alene er reguleret i en kommuneplan, er "fastsat ud fra kendskabet til salgspriserne i forhold til rammebestemmelserne". I det omfang, dette princip er iagttaget ved fastsættelsen af etagemeterprisen, er der herved taget hensyn til, at den bebyggelsesprocent, der er fastsat i kommuneplanen, ikke altid kan opnås. På denne baggrund og i øvrigt af de grunde, der er anført i landsrettens kendelse, tiltræder Højesteret, at det ikke i sig selv kan anses for en fejl, at vurderingsmyndighederne har ladet kommuneplanens bebyggelsesprocent indgå i vurderingsgrundlaget som sket. Højesteret finder endvidere, at vurderingsmyndighedernes anvendelse af generelle retningslinjer i forbindelse med vurdering af grundværdierne ikke kan anses for at stride imod forvaltningsretlige principper.
 Som følge heraf stadfæster Højesteret dommen, herunder landsrettens kendelse af 30. august 1996.
 Landsrettens dom, herunder kendelsen af 30. august 1996, stadfæstes.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal Sønderborg Andelsboligforening inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 30.000 kr. til Skatteministeriet.


type: caselaw

text:
 1.6.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 156/28
 Решение на Общия съд от 12 април 2013 г. — GEMA/Комисия
 (Дело T-410/08) (1)
 (Конкуренция - Картели - Авторски права за публично изпълнение на музикални произведения чрез интернет, чрез спътник и чрез препредаване по кабел - Решение за установяване на нарушение на член 81 ЕО - Разпределяне на географския пазар - Двустранни споразумения между националните организации за колективно управление - Съгласувана практика, изключваща възможността за предоставяне на многотериториални лицензи и лицензи за множество репертоари - Доказване - Презумпция за невиновност)
 2013/C 156/47
 Език на производството: немски
 Страни
 Жалбоподател: Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA) (Берлин, Германия) (представители: R. Bechtold, I. Brinker, T. Holzmüller, avocats, и J. Schwarze, professeur)
 Ответник: Европейска комисия (представител: F. Castillo de la Torre, A. Antoniadis и O. Weber)
 Встъпили страни в подкрепа на ответника: RTL Group SA (Люксембург, Люксембург), CLT-UFA (Люксембург), Music Choice Europe Ltd (Лондон, Обединено кралство), ProSiebenSat.1 Media AG (Унтерфьоринг, Германия), Modern Times Group MTG AB (Стокхолм, Швеция), Viasat Broadcasting UK Ltd (Лондон) и Verband Privater Rundfunk und Telemedien eV (VPRT) (Берлин) (представители: първоначално M. Hansen, A. Weitbrecht и É. Barbier de La Serre, avocats, впоследствие M. Hansen, A. Weitbrecht, J. Ruiz Calzado, avocats, и J. Kallaugher, solicitor)
 Предмет
 Искане за частична отмяна на Решение C(2008) 3435 окончателен на Комисията от 16 юли 2008 година относно производство по член 81 ЕО и член 53 от Споразумението за ЕИП (дело COMP/C2/38.698 — CISAC).
 Диспозитив
 1.
 Отменя член 3 от Решение C(2008) 3435 окончателен на Комисията от 16 юли 2008 година относно производство по член 81 [ЕО] и член 53 от Споразумението за ЕИП (дело COMP/C2/38.698 — CISAC) в частта, която се отнася до Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte (GEMA).
 2.
 Отменя член 4, параграфи 2 и 3 от Решение C(2008) 3435 окончателен, доколкото съдържат позоваване на член 3 от него и последният се отнася до GEMA.
 3.
 Европейската комисия понася направените от нея съдебни разноски, както и съдебните разноски, направени от GEMA, с изключение на онези, които са свързани с встъпването.
 4.
 RTL Group SA, CLT-UFA, Music Choice Europe Ltd, ProSiebenSat.1 Media AG, Modern Times Group MTG AB, Viasat Broadcasting UK Ltd и Verband Privater Rundfunk und Telemedien eV (VPRT) понасят направените от тях съдебни разноски, както и съдебните разноски, направени от GEMA и свързани с встъпването.
 5.
 GEMA, Комисията, RTL Group, CLT-UFA и Music Choice Europe понасят собствените си съдебни разноски във връзка с обезпечителното производство.
 (1) ОВ C 313, 6.12.2008 г.


type: wikipedia

text:
Paalutus on pohjarakennustekniikka, jonka avulla perustuksilta/yläpuolisilta rakenteilta tulevat kuormat siirretään kantavaan/tiiviiseen maaperään tai kallioon. Paalutus mahdollistaa erilaisten rakenteiden perustamisen, kun perusmaa on liian heikko kantavuudeltaan tai painumat ovat suurempia, kuin sallitaan. Tekniikkana paalutus on satoja vuosia vanha, esimerkiksi Venetsian rakennukset ovat paalutettuja. Suomessa Turku on laajalti paalutettujen perustusten varassa, ja Malmin lentokenttä on rakennettu paalutetulle suoalueelle.
 Paalutyypit
 Aikaisemmin paalutuksessa käytettiin yksinomaan puuta, mutta sen rajallinen kestävyys ja lahoaminen ovat edistäneet erilaisten uusien materiaalien käyttöönottoa. Puupaalutukset ovat kärsineet erityisesti viime vuosikymmeninä, kun rakentaminen ja ojitus on laskenut pohjavesipintaa ja ennen vedessä olleet paalut ovat joutuneet pinnan yläpuolelle. Puupaalutusta käytetään kuitenkin yhä, erityisesti väliaikaisten rakenteiden alla (esimerkiksi kiertoteiden penkoissa).
 Yleisimmät nykyaikaiset paalutyypit ovat teräsbetonipaalut ja teräsputkipaalut.
 Paalutuskoneet ja niiden käyttö
 Paalutus tapahtuu erityisillä paalutuskoneilla, paalun päähän isketään suurimassaisella järkäleellä joka voi olla vapaasti pudotettu tai hydraulisesti kiihdytetty. Myös hydrauliseen puristukseen ja värinään perustuvia laitteita on kehitetty. Paalun päähän annettu iskuaalto kulkee pitkin paalua jolloin energia siirtyy paalun päähän ja kärki uppoaa maaperään. Paalua voidaan jatkaa kunnes saavutetaan kantava pohja, esimerkiksi peruskallio. Peruskallioon paalutettaessa käytetään paalun alapäässä kalliokärkeä, kun kallion pinta vaihtelee merkittävästi. Kun ei ole tarkoitus päästä kantavaan pohjaan asti puhutaan koheesio-, tiivistys- ja kitkapaaluista.
 Omana lukunaan on porapaalutus, jolloin teräsputki asennetaan poraamalla kallioon, jolloin se toimii tukipaaluna. Porapaalutuksessa teräsputki toimii porausputkena porauksen aikana ja valmiissa paalussa kantavana rakenteena. Porapaalutuksen etuna on, että sillä voidaan läpäistä kivisiä täyttöjä ja paalu saadaan varmasti kallioon asti. Lisäksi porausmenetelmästä johtuen porapaalut ovat asennustarkempia kuin perinteiset lyöntipaalut.
 Paalutuksen kustannukset ja vaihtoehtoiset ratkaisut
 Paalutuksen hinta määräytyy käytettävän materiaalin ja lyöntisyvyyden perusteella. Paalutuskustannuksien osuus rakennushankkeesta vaihtelee kohteen ja paalutussyvyyden mukaisesti noin 3-20 % välillä rakennuskustannuksista. Paalutus voidaan korvata talonrakennuskohteissa tekemällä massanvaihto, pitämällä ylipengertä rakennuskohteessa tai tekemällä kevennysrakenteita esim. kevytsorasta. Tie- ja ratarakennuskohteissa käytetään lisäksi ylipenkereen kanssa pystysalaojia. Tie- ja ratapuolella myös stabiliteetin parantamiseksi käytetään vastapengerratkaisuja.
 Katso myös
 Kaivinpaalu
 Mikropaalu
 Junttan, paalutuskonevalmistaja
 Maa- ja vesirakennus
 Perustus
 cs:Piloty
 en:Deep foundation


text:
CSM București a terminat pe primul loc sezonul regulat al SuperLigii
 Rugby: CSM București a terminat pe primul loc sezonul regulat al SuperLigii
 Data: 12 mai 2019, 20:34 | Autor: Nănuț Mădălina
 CSM București a terminat cum nu se putea mai bine sezonul regulat. A fost o victorie categorică cu CSA Steaua, Moa Maliepo, Florin Bardașu, Nicolas Onuțu și Alexandru Savin reușind câte un eșeu, toate trasformate apoi de Florin Vlaicu.
 Succesul contra echipei din Ghencea le-a confirmat ”tigrilor” poziția fruntașă în clasament, ceea ce înseamnă, automat, și beneficiul jocului din semifinale pe teren propriu. CSM București a învins pe CSA Steaua București cu 28-12.
 ”A fost un sezon regulat lung și greu, ne bucurăm că am terminat pe primul loc, mai avem acum cele mai importante meciuri: semifinala și finala. Orice echipă se simte bine acasă, le promitem fanilor un spectacol în semifinală și îi așteptăm în număr cât mai mare să ne susțină. Sunt la CSM București de 4-5 ani, am luat-o treptat până am început să câștigăm trofee... Ne lipsește titlul, dar suntem pregătiți să-l câștigăm anul acesta” – Adrian Ion, căpitan rugby CSM București.
 ”Suntem foarte bucuroși că am terminat pe primul loc și că primim adversarii acasă în semifinală. Este foarte important că jucăm în fața propriilor suporteri. Vin din ce în ce mai mulți oameni lângă echipă și sunt fericit că avem fani inimoși, sper să vină și la semifinală la fel de mulți. Pentru mine, personal, este o mare șansă să antrenez echipa în fazele finale ale campionatului” – Lasha Tavartkiladze, antrenor CSM București.
 Pentru calificarea în ultimul act al SuperLigii, rugbyștii de la CSM București se vor duela tot cu steliștii, week-end-ul viitor, pe Stadionul Olimpia.
 În cealaltă semifinală, Timișoara Saracens va primi, pe teren propriu, replica celor de la CSM Baia Mare.
 Sursă: https://www.csmbucuresti.ro
 Programul meciurilor de handbal, volei și baschet transmise la tv în perioada 13 – 19 mai 2019
 Simona Halep a urcat din nou pe locul 2 in topul WTA
 Rugby: Steaua a câștigat derby-ul cu Timișoara Saracens în Superliga Națională


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 31.1.2019
 COM(2019) 32 final
 2019/0022(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)(Finanšu instrumentu tirgu regula (FITR) un Finanšu instrumentu tirgu direktīva (FITD II))
 (Dokuments attiecas uz EEZ)
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi), lai EEZ līgumā iekļautu Finanšu instrumentu tirgu regulu (FITR) un Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (FITD II)
 1
 .
 Pielāgojumi, kas izklāstīti pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektos, pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.
 •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā
 Pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošās ES politikas darbības joma paplašināta, aptverot arī EEZ EBTA valstis (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).
 •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām
 ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu.
 Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā
 2
 ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.
 EĀDD sadarbībā ar Komisijas dienestiem iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektus, lai Padome tos pieņemtu kā Savienības nostāju. EĀDD cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minētos dokumentus.
 •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
 Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.
 Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.
 Process ES acquis iekļaušanai EEZ līgumā tiek veikts saskaņā ar Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību, kas apstiprina šo pieeju.
 •Proporcionalitāte
 Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
 •Instrumenta izvēle
 Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.
 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 Neattiecas.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Iepriekš minētās regulas iekļaušanai EEZ līgumā nav paredzama ietekme uz budžetu.
 5.CITI ELEMENTI
 •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums
 11. — 13. pants, 41. panta 2. punkts — Ierosināto pircēju, kas ir nerezidenti, prudenciālais novērtējums (kopīga deklarācija pie Apvienotās komitejas lēmuma) un lielākās labvēlības režīms attiecībā uz EEZ uzņēmumiem (f) pielāgojums attiecībā uz Direktīvu 2014/65/ES)
 EEZ līguma mērķis nav reglamentēt Līgumslēdzēju pušu attiecības ar trešām valstīm (skatīt jo īpaši EEZ līguma preambulas 16. apsvērumu). EEZ līgums neparedz kapitāla plūsmu liberalizāciju vai tiesības attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību vai līdzdalību uzņēmumu kapitālā attiecībā uz nerezidentiem (skatīt EEZ līguma 31. un 34., 40. un 124. pantu).
 Kopīgā deklarācijā pie Apvienotās komitejas lēmuma tādējādi apliecināts, ka līgumslēdzējām pusēm ir kopīga izpratne, ka Direktīvas 2014/65/ES iekļaušana EEZ līgumā neskar vispārēji piemērojamus valsts noteikumus attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu pārbaudi saistībā ar drošību vai sabiedrisko kārtību.
 Turklāt pielāgojums f) precizē, ka pret trešo valstu uzņēmumiem, kurus atļauj EEZ valsts vai nozares kompetentā iestāde (VKI), nedrīkst izturēties labvēlīgāk kā pret EEZ uzņēmumiem.Atbrīvojumi attiecībā uz kapitāla instrumentiem (g) pielāgojums attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 600/2014)
 FITR 4. panta 4. punktā noteikts, ka EVTI uzrauga VKI piešķirto atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu. Tā kā EVTI būs arī kompetenta uzraudzīt atbrīvojumu piemērošanu EEZ EBTA valstīs, pielāgojums g) i) nodrošina, ka EVTI iesniedz arī savu gada ziņojumu EBTA Uzraudzības iestādei, lai tā varētu veikt uzraudzības funkciju saskaņā ar EEZ līguma 109. pantu.
 Turklāt noteikto termiņu atbrīvojumiem, kuri ir piešķirti EEZ EBTA VKI saskaņā ar tiesību aktiem, kas bija spēkā pirms FITR, un kuri saskaņā ar FITR 4. panta 7. punktu EVTI ir jāpārskata līdz 2019. gada 3. janvārim, koriģē ar pielāgojumu g) ii), lai atspoguļotu datumu, kad FITR stājas spēkā EEZ kontekstā.
 Tirdzniecības vietu izņēmuma paziņojumi (i) pielāgojums attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 600/2014)
 Saskaņā ar FITR 36. panta 5. punktu tirdzniecības vieta informē EVTI un tās VKI, ja tā nevēlas, lai biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem 36. pants tai būtu saistošs.
 Attiecībā uz tirdzniecības vietām EEZ EBTA valstīs EBTA Uzraudzības iestāde ir kompetentā uzraudzības iestāde un saņem to paziņojumus. Līdz ar to i) i) pielāgojums koriģē FITR 36. panta 5. punkta tekstu.
 Lai plašākā iekšējā tirgū visiem EEZ operatoriem nodrošinātu informācijas pārredzamību, pielāgojums i) ii) paredz, ka EVTI savā publicēšanas sarakstā iekļauj arī EBTA Uzraudzības iestādes saņemtos paziņojumus.
 Pienākums licencēt jaunus etalonus (j) pielāgojums attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 600/2014)
 Saskaņā ar EEZ līguma 7. pantu EEZ EBTA valstīm saistoši ir tikai tie tiesību akti, kas ir iekļauti EEZ līgumā. Pienākums licencēt jaunus etalonus, kas izstrādāti pēc FITR stāšanās spēkā, var tādējādi tikt piemērots tikai no dienas, kad stājas spēkā Apvienotās komitejas lēmums, ar kuru to iekļauj EEZ līgumā. Pielāgojums j) i) koriģē 37. panta 2. punkta tekstu.
 Turklāt pielāgojums j) ii) koriģē atsauces uz LESD 101. un 102. pantu attiecībā uz konkurences noteikumiem EEZ līguma 53. un 54. pantā, kas atsaucei veido kopēju tiesisko regulējumu starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.
 2019/0022 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma
 IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)
 (Finanšu instrumentu tirgu regula (FITR) un Finanšu instrumentu tirgu direktīva (FITD II))
 (Dokuments attiecas uz EEZ)
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
 3
 un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
 4
 (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.
 (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma IX pielikuma, kurā ietverti noteikumi par finanšu pakalpojumiem, grozīšanu.
 (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014
 5
 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES
 6
 .
 (4)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IX pielikums.
 (5)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostājas, kura Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim lēmumam.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē,
 Padomes vārdā
 priekšsēdētājs
 (1)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012, kas labota ar OV L 270, 15.10.2015., 4.lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30.lpp., un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp.Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES, kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35.lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116. lpp.
 (2)
 OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.
 (3)
 OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.
 (4)
 OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.
 (5)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012, kas labota ar OV L 270, 15.10.2015., 4.lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30.lpp., un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp.
 (6)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES, kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35.lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116. lpp.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 31.1.2019
 COM(2019) 32 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)(Finanšu instrumentu tirgu regula (FITR) un Finanšu instrumentu tirgu direktīva (FITD II))
 PIELIKUMS
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. .../...
 (XXX),
 ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgumu”), jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012
 1
 ; regulā labojumi izdarīti ar OV L 270, 15.10.2015., 4. lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30. lpp. un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp.
 (2)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem
 2
 .
 (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES
 3
 ; regulā labojumi izdarīti ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35. lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116. lpp.
 (4)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1034 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem
 4
 .
 (5)Ar Direktīvu 2014/65/ES atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK
 5
 , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu.
 (6)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 600/2014 ir precizēti gadījumi, kuros Eiropas Banku iestāde (EBI) un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) var uz laiku aizliegt vai ierobežot konkrētas finanšu darbības un izklāstīti attiecīgie noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010
 6
 9. panta 5. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010
 7
 . EEZ līgumā īstenošanas nolūkā šīs pilnvaras jāīsteno EBTA Uzraudzības iestādei attiecībā uz EBTA valstīm atbilstoši EEZ līguma IX pielikuma 31.g un 31.i punktam un tajā izklāstītajiem noteikumiem. Lai nodrošinātu EBI un EVTI īpašo zināšanu izmantošanu šajā procesā, kā arī abu EEZ pīlāru saskaņotību, šādus EBTA Uzraudzības iestādes lēmumus pieņems, attiecīgā gadījumā pamatojoties uz EBI vai EVTI sagatavotiem dokumentu projektiem. Tādējādi tiks saglabātas galvenās priekšrocības, ko nodrošina vienas iestādes īstenota uzraudzība. Līgumslēdzējām pusēm ir kopīga izpratne, ka ar šo lēmumu īsteno nolīgumu, kas atspoguļots 2014. gada 14. oktobra ES un EEZ EBTA finanšu un ekonomikas ministru secinājumos par ES EUI regulu iekļaušanu EEZ līgumā
 8
 .
 (7)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma IX pielikumu groza šādi:
 1.pielikuma 13.b punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/92/EK) pievieno šādu tekstu:
 “, kurā grozījumi izdarīti ar:
 -32014 L 0065: Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. jūnija Direktīvu (ES) Nr. 65/2014 (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.), kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35. lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 2. lpp.”;
 2.pielikuma 31.ba punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK) aizstāj ar šādu:
 “32014 L 0065: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.), kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35. lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar:
 -32016 L 1034: Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 23. jūnija Direktīvu (ES) 2016/1034 (OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.).
 Direktīvas noteikumus šajā līgumā lasa ar šādiem pielāgojumiem:
 a)neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta direktīvā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes;
 b)uzskata, ka atsauces uz jēdzienu “ECBS dalībnieki” papildus nozīmei, kas sniegta direktīvā, ietver arī EBTA valstu centrālās bankas;
 c)direktīvā minētās atsauces uz citiem tiesību aktiem uzskata par atbilstošām, ciktāl un kādā veidā šie tiesību akti ir iekļauti Līgumā;
 d)direktīvas 3. panta 2. punktā vārdus “2014. gada 2. jūlija” attiecībā uz EBTA valstīm aizstāj ar vārdiem “dienas, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmums Nr. ... [šis lēmums]” un vārdus “līdz 2019. gada 3. jūlijam” lasa: “piecus gadus pēc tam”;
 e)direktīvas 16. panta 11. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2014. gada 2. jūlija” aizstāj ar vārdiem “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmums Nr. .../... [šis lēmums],”;
 f)direktīvas 41. panta 2. punktā vārdu “Savienības” aizstāj ar vārdiem “EEA”;
 g)direktīvas 57. pantā:
 i)5. punkta otrajā daļā vārdus “tā rīkojas” aizstāj ar vārdiem “EVTI vai EBTA Uzraudzības iestāde veic pasākumus”;
 ii)6. punktā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestādes”;
 h)70. panta 6. punkta f) un g) apakšpunktos attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2014. gada 2. jūlijā” aizstāj ar vārdiem “dienā, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmums Nr. .../... [šis lēmums],”;
 i)direktīvas 79. pantā:
 i)1. punkta otrajā daļā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestādes”;
 ii)1. punkta piektajā daļā aiz vārdiem “Komisijai, EVTI” iekļauj vārdus “, EBTA Uzraudzības iestādei”;
 j)81. panta 5. punktā, 82. panta 2. punktā un 87. panta 1. punktā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;
 k)86. pantā vārdu “EVTI” aizstāj ar vārdiem “EVTI. EVTI vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;
 l)95. panta 1. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2018. gada 3. janvāra” aizstāj ar vārdiem “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmums Nr. .../... [šis lēmums],”;
 3.pielikuma 31.baa punkta (svītrots) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:
 “32014 R 0600: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.); regulā labojumi izdarīti ar OV L 270, 15.10.2015., 4. lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30. lpp. un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar:
 -“32016 R 1033: Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 2016/1033 (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.).
 Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:
 a)neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes;
 b)uzskata, ka atsauces uz jēdzienu “ECBS dalībnieki” papildus nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī EBTA valstu centrālās bankas;
 c)ja šajā līgumā nav noteikts citādi, Eiropas Banku iestāde (EBI) vai attiecīgā gadījumā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) un EBTA Uzraudzības iestāde regulas īstenošanas nolūkā sadarbojas, apmainās ar informāciju un savstarpēji apspriežas, jo īpaši pirms jebkādu darbību izpildes;
 d)regulā ietvertās atsauces uz citiem tiesību aktiem uzskata par atbilstīgām, ciktāl un tādā veidā, kā šie tiesību akti ir iekļauti Līgumā;
 e)regulā minētās atsauces uz EVTI pilnvarām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu gadījumos, kas minēti šā pielikuma 31.i punktā, kā arī saskaņā ar šo minēto punktu, uzskata par atsaucēm uz EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām attiecībā uz EBTA valstīm;
 f)regulas 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā:
 i)attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “kompetento iestāžu, EVTI un EBI” aizstāj ar vārdiem “kompetento iestāžu un EBTA Uzraudzības iestādes”;
 ii)aiz vārdiem “ EVTI pilnvarām” iekļauj vārdus “ “vai – attiecībā uz EBTA valstīm – EBTA Uzraudzības iestādes”;
 g)regulas 4. pantā:
 i)4. punktā aiz vārda “Komisijai” iekļauj vārdus “un EBTA Uzraudzības iestādei”;
 ii)7. punktā aiz vārdiem “2018. gada 3. janvāra” iekļauj vārdus “vai — attiecībā uz EBTA valstu kompetento iestāžu piešķirto atbrīvojumu — pirms dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmums Nr..../... [šis lēmums]”;
 h)regulas 7. panta 1. punktā un 9. panta 2. punktā, 11. panta 1. punktā un 19. panta 1. punktā aiz vārda “Komisijai” iekļauj vārdus “un EBTA Uzraudzības iestādei”;
 i)regulas 36. panta 5. punktā:
 i)pirmajā un otrajā teikumā attiecībā uz EBTA valstīm vārdu “EVTI” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestādei”;
 ii)iekļauj vārdus “un iekļauj visu to paziņojumu sarkstu, ko saņēmusi EBTA Uzraudzības iestāde” aiz vārdiem “EVTI publicē sarakstu, kurā iekļauti visi paziņojumi, ko tā saņem”;
 j)regulas 37. panta 2. punktā:
 i)attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2018. gada 3. janvāra” aizstāj ar vārdiem “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmums Nr. .../... [šis lēmums],”;
 ii)vārdus “LESD 101. un 102. panta” aizstāj ar vārdiem “EEZ līguma 53. un 54. panta”;
 k)regulas 40. pantā:
 i)attiecībā uz EBTA valstīm no 1. līdz 4., 6. un 7. punktam vārdu “EVTI” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestāde”;
 ii)attiecībā uz EBTA valstīm 2. punktā vārdu “Savienības tiesību aktu” aizstāj ar vārdiem “EEZ līguma”;
 iii)panta 3. punktā vārdus “pēc apspriešanās ar publiskajām struktūrām” aizstāj ar vārdiem “pēc EVTI apspriešanās ar publiskajām struktūrām”;
 iv)panta 3. punktā vārdus “nepublicējot atzinumu” aizstāj ar vārdiem “EVTI, nepublicējot atzinumu”;
 v)panta 5. punktā vārdus “lēmumu rīkoties” aizstāj ar vārdiem “katru tās lēmumu rīkoties”;
 vi)panta 5. punktā aiz vārdiem “šim pantam” pievieno vārdus “EBTA Uzraudzības iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par katru tās lēmumu rīkoties atbilstīgi šim pantam. Atsauci uz EBTA Uzraudzības iestādes paziņojuma publikāciju ievieto EVTI tīmekļa vietnē”;
 l)regulas 41. pantā:
 i)attiecībā uz EBTA valstīm no 1. līdz 4., 6. un 7. punktam vārdu “EVTI” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestāde”;
 ii)attiecībā uz EBTA valstīm 2. punktā vārdu “Savienības tiesību aktu” aizstāj ar vārdiem “EEZ līguma”;
 iii)panta 3. punktā vārdus “nepublicējot atzinumu” aizstāj ar vārdiem “EVTI, nepublicējot atzinumu”;
 iv)panta 5. punktā vārdus “lēmumu rīkoties” aizstāj ar vārdiem “katru tās lēmumu rīkoties”;
 v)panta 5. punktā aiz vārdiem “šim pantam” pievieno vārdus “EBTA Uzraudzības iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par katru tās lēmumu rīkoties atbilstīgi šim pantam. Atsauci uz EBTA Uzraudzības iestādes paziņojuma publikāciju ievieto EVTI tīmekļa vietnē”;
 m)regulas 45. pantā:
 i)panta 1. punktā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai – attiecībā uz EBTA valstīm – EBTA Uzraudzības iestāde”;
 ii)panta 2., 4., 5., 8. un 9. punktā un 3. punkta pirmajā daļā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;
 iii)3. punkta otrajā un trešajā daļā aiz vārdiem “pirms tā veic jebkādus pasākumus” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā, sagatavojot lēmuma projektus EBTA Uzraudzības iestādei,”;
 iv)panta 6. punktā vārdus “par ikvienu lēmumu ” aizstāj ar vārdiem “par katru savu lēmumu”;
 v)panta 6. punktā aiz vārdiem “šim pantam” pievieno “EBTA Uzraudzības iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par katru tās lēmumu noteikt vai atjaunot kādu šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu. Atsauci uz EBTA Uzraudzības iestādes paziņojuma publikāciju ievieto EVTI tīmekļa vietnē”;
 vi)panta 7. punktā aiz vārdiem “kad tiek publicēts paziņojums, ” iekļauj vārdus “EVTI tīmekļa vietnē attiecībā uz EBTA Uzraudzības iestādes veiktajiem pasākumiem – kad paziņojums tiek publicēts EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē,”;
 4.pielikuma 31.bc punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012) pievieno šādu ievilkumu:
 “-“32014 R 0600: Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.), kas labota ar OV L 270, 15.10.2015., 4. lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30. lpp. un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp.”.
 2. pants
 Regulas (ES) Nr. 600/2014, kas labota ar OV L 270, 15.10.2015., 4. lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30. lpp. un OV L 278, 27.10.2017.,54. lpp., un Regulas (ES) 2016/1033 un Direktīvas 2014/65/ES, kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp. un OV L 273, 8.10.2016. 35.lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116.lpp., un Direktīvas (ES) 2016/1034 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu*.
 94. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.
 Briselē,
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā,
 priekšsēdētājs
 EEZ apvienotās komitejas
 sekretāri
 Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija
 par Lēmumu Nr. [...], ar ko EEZ līgumā iekļauj Direktīvu 2014/65/ES
 [pieņemt kopā ar lēmumu un publicēt OV]
 Līgumslēdzējas puses vienojas, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvas 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/EK, iekļaušana EEZ līgumā neskar vispārēji piemērojamus valsts noteikumus attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu pārbaudi saistībā ar drošību vai sabiedrisko kārtību.
 (1)
 OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.
 (2)
 OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.
 (3)
 OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.
 (4)
 OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.
 (5)
 OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.
 (6)
 OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.
 (7)
 OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.
 (8)
 Padomes secinājumi par ES un EEZ EBTA finanšu un ekonomikas ministru sanāksmi, 14178/1/14 REV 1.
 (9)
 *
 [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


text:
Højesteret Civile ankesager
 Højesteret Højesteret Vejledninger Civile sager Civile ankesager
 Domme, der er afsagt af en landsret som 2. instans, kan ankes til Højesteret, hvis Procesbevillingsnævnet har givet tilladelse hertil. Domme, som er afsagt af landsretten som 1. instans, kan som udgangspunkt frit ankes til Højesteret, jf. dog retsplejelovens § 368, stk. 3.
 De domme, der er afsagt af Sø- og Handelsretten, kan indbringes for landsretten eller Højesteret efter de særlige regler i retsplejelovens § 368, stk. 4–6.
 Ankefristen er som udgangspunkt 4 uger regnet fra dommens afsigelse eller fra Procesbevillingsnævnets tilladelse, jf. retsplejelovens § 372.
 Indgivelse af ankestævning m.v.
 Ankestævning skal indgives til den ret, hvis dom indankes, via sagsportalen på www.minretssag.dk. Den pågældende ret sender inden en uge efter modtagelsen af anken sagens dokumenter til Højesteret.
 Ankestævningen skal opfylde de krav, der fremgår af retsplejelovens § 373.
 Visse sagstyper, herunder visse sager i medfør af udlændingeloven, foged- og tinglysningssager, visse skiftesager samt sager indgivet til Den Særlige Klageret, er ikke omfattet af reglerne om digital behandling, og de skal således ikke indgives via sagsportalen. En part, som ikke er repræsenteret af advokat, kan efter Højesterets nærmere bestemmelse undtagelsesvis fritages for at benytte sagsportalen. Der henvises til vejledningen på www.minretssag.dk.
 Er en dom, der er afsagt af Sø- og Handelsretten, blevet anket til landsretten, og ønsker en anden part dommen anket til Højesteret, skal anmodningen herom ske ved afgivelse af et svarskrift til Højesteret med kopi til landsretten, jf. retsplejelovens § 368, stk. 5.
 Der skal som hovedregel betales en retsafgift, når ankestævningen bliver indleveret. En indstævnt, der under ankesagen nedlægger en påstand, som går ud over resultatet i den indankede dom, skal også betale retsafgift.
 For ankesager, der ikke har økonomisk værdi eller har en økonomisk værdi på op til 50.000 kr., skal der betales en retsafgift på 1.500 kr. For ankesager, der har en økonomisk værdi på over 50.000 kr., beregnes en retsafgift på 750 kr. af de første 50.000 kr. med tillæg af 375 kr. og 1,8% af det beløb, der overstiger 50.000 kr. - dog altid mindst 1.500 kr. Retsafgiften kan højst udgøre 112.500 kr.
 En praktisk beregningsmåde er at beregne 1,8% af den del af sagsværdien, der overstiger 50.000 kr., og tillægge beløbet 1.125 kr. Retsafgiften oprundes til nærmeste kronebeløb afrundet med 10.
 I sager, hvor der er anket før den 2. februar 2018, og i sager, som af andre grunde ikke er omfattet af reglerne om digital sagsbehandling, indbetales retsafgift til Højesteret, læs her. I sager, hvor der er anket efter den 2. februar 2018, skal retsafgift indbetales via sagsportalen.
 Civile ankesager i Højesteret vil som udgangspunkt blive mundtligt forhandlet. Der henvises til vejledning om forberedelse og hovedforhandling i civile ankesager, som du kan læse her. Retten kan bestemme, at sagen i stedet skal behandles på skriftligt grundlag. Du kan læse nærmere om skriftlig behandling af ankesager i retningslinjerne, som du finder her.