type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52010PC0550
 /* COM/2010/0550 galīgā redakcija - COD 2010/0282 */ Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par piekļuves nosacījumiem publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu
 Briselē, 8.10.2010COM(2010) 550 galīgā redakcija2010/0282 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar piekļuves nosacījumiem publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu(iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSEiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulā (EK) Nr. 683/2008[1] ir noteikti divu Eiropas satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un GALILEO ) turpmākas īstenošanas nosacījumi. Regulas pielikuma noteikumos ir precizēti programmu īpašie mērķi. Tajos paredzēts, ka sistēma, kas tiks izveidota saskaņā ar GALILEO programmu, piedāvās piecus pakalpojumus, tostarp “publisku regulētu pakalpojumu” (turpmāk PRP), kas pieejams vienīgi attiecīgo valdību pilnvarotiem lietotājiem, diskrētiem lietojumiem, kuri prasa lielu pakalpojumu stabilitāti. Tajos ir precizēts, ka PRP izmanto spēcīgus šifrētus signālus.PRP ir pakalpojums, kas nav pieejams plašai sabiedrībai un kas ir paredzēts tikai Padomei, Komisijai, dalībvalstīm un laika gaitā Eiropas Savienības aģentūrām, trešām valstīm un attiecīgi pilnvarotām starptautiskām organizācijām. Atšķirībā no citiem neaizsargātajiem pakalpojumiem, kurus piedāvās abas Eiropas GNSS sistēmas, šā pakalpojuma lietošana ir jāuzrauga drošuma un drošības iemeslu dēļ. Līdz ar to ir jāuzrauga lietotāji, izmantojot atļauju izsniegšanas procedūru, kriptogrāfijas atslēgas, uztvērēju apstiprināšanu u.c. Turklāt atsevišķi šā pakalpojuma lietojumi var būt jutīgi politiskā un stratēģiskā ziņā. Ņemot vērā PRP raksturīgo iezīmju kopumu, tiesību aktā ir precīzi jānosaka piekļuves nosacījumi PRP.Turklāt vēl pirms Regulas (EK) Nr. 683/2008 pieņemšanas Transporta padome 2006. gada 12. oktobra sanāksmē pieņemtajos secinājumus pieprasīja Komisijai aktīvi turpināt izstrādāt PRP piekļuves politiku, lai varētu īpaši noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis organizē un vada lietotāju grupas, pamatojoties uz jau veiktajiem sagatavošanās darbiem, un lai līdz noteiktam datumam iesniegtu savus priekšlikumus Padomei apspriešanai un apstiprināšanai. Minētajos secinājumos Transporta padome atgādināja, ka dalībvalstis varēs izvēlēties, vai izmantot PRP, un ka šā pakalpojuma ekspluatācijas izmaksas segs lietotāji, balstoties uz nekomerciāliem principiem.Ņemot vērā dažādu kontroles mehānismu īstenošanas termiņus un to, ka ir zināms pirmo pakalpojumu sniegšanas grafiks, ir ne tikai lietderīgi, bet pat steidzami noteikt tiesību aktā piekļuves nosacījumus PRP.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMSLai gan netika veikts oficiāls ietekmes novērtējums, tiesību akta projekts ir ļoti rūpīga sagatavošanās darba rezultāts, kurā aktīvi bija iesaistījušās dažādas PRP ieinteresētās personas, jo īpaši dalībvalstis, kas būs galvenās dalībnieces attiecība uz minēto pakalpojumu.A. PROBLĒMAS IZKLĀSTSLai izvairītos no pārpratumiem, vispirms ir jānorāda uz semantisko atšķirību starp PRP dalībniekiem, kas ir dalībvalstis, Padome un Komisija, kā arī, iespējams, Eiropas Savienības aģentūras, trešās valstis un starptautiskās organizācijas, no vienas puses, un PRP lietotājiem, kas ir fiziskas vai juridiskas personas, kuras PRP dalībnieki ir attiecīgi pilnvarojuši turēt savā īpašumā vai lietot PRP uztvērējus, no otras puses.Turklāt ieinteresētās personas attiecībā uz piekļuves nosacījumiem PRP ir šādas:- Komisija, kas pārvalda visus ar sistēmu drošību saistītos aspektus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 13. pantu,- Padome, kas ir īpaši atbildīga par Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP[2] īstenošanu,- dalībvalstis, kuras tiek aicinātas kļūt par galvenajām PRP dalībniecēm un kurām šis lēmuma priekšlikums ir adresēts,- Ar Regulu (EK) Nr. xxx/2010 izveidotā Eiropas GNSS aģentūra, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantu un Komisijas formulētajiem virzieniem, nodrošina Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu drošības apstiprināšanu, no vienas puses, un Galileo drošības centra darbību, no otras puses. Jo īpaši minētais drošības centrs ir vienīgais Padomes partneris, lai attiecībā uz visiem PRP dalībniekiem un lietotājiem īstenotu Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP sniegtos norādījumus,- uzņēmumi, kas izstrādā vai ražo PRP uztvērējus un kuriem jāievēro apstiprināšanas standarti, kurus nosaka Eiropas GNSS aģentūras ietvaros izveidotā drošības apstiprināšanas iestāde.Ar PRP lietošanu saistītās drošības prasības tieši ietekmē Savienības un tās dalībvalstu drošību. Šādā aspektā tās ir uzskatāmas par stratēģisku jautājumu, kā arī ietekmē Eiropas Savienības ārpolitiku. Saskaņā ar minētajām prasībām ir jāievieš lietotāju kontroles sistēma, kas ir viens no šā priekšlikuma būtiskajiem elementiem.Minētā sistēma ietver gan tehniskus līdzekļus, piemēram, atļaujas izsniegšana ar kriptogrāfijas atslēgām, gan institucionālus līdzekļus, piemēram, drošības apstiprināšanas procedūras vai procedūras, kas krīzes situācijā izriet no Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP. Ir jāņem vērā, ka PRP var būt daudz lietotāju, un atkarībā no prasītā lietojuma tiem var būt dažādas vajadzības vai tiem var piemērot dažādas prasības attiecībā uz uzticamību.Kontroles sistēmu ir svarīgi izveidot vēl pirms sākotnējās ekspluatācijas posma sākuma, kas ir paredzēts 2014. gadā. Tai ir jādarbojas visā šajā laika posmā, proti, vairāku gadu desmitu garumā, un tai galvenokārt jānodrošina iespējas:- paredzēt krīzes situāciju; līdz ar to ir jāveido pastāvīgi institucionalizēti sakari, tostarp atbilstīga lēmuma pieņemšanas procedūra starp dažādām publiskām un privātām iesaistītajām personām,- stingri reglamentēt PRP uztvērēju ekspluatācijas nosacījumus, īpaši veicot efektīvu lietotāju pārvaldību,- pastiprināti uzraudzīt to uzņēmumu darbību, kas ir atbildīga par PRP uztvērēju ražošanu, īpaši piemērojot ierobežojošus ražošanas noteikumus.Lai sasniegtu šos mērķus, īpaši jāprecizē un jāformalizē Padomes, Komisijas, dalībvalstu un visu citu publisko vai privāto iesaistīto personu attiecīgie pienākumi. Vēl ir jāparedz nosacījumi, kādos PRP varētu lietot starptautiskas organizācijas vai trešās valstis, un nosacījumi attiecībā uz PRP iekārtu eksportu. Arī dažādu lietotāju grupu pārvaldība ir uzskatāma par svarīgu izveidojamās sistēmas elementu, jo īpaši lai maksimāli ierobežotu negatīvās sekas, ko var izraisīt kādas minētās grupas iespējamā saistību nepildīšana. Visbeidzot, ir svarīgi noteikt PRP uztvērēju ražotājiem piemērojamos apstiprināšanas un ražošanas standartus un nodrošināt Eiropas Savienības īstenotu kontroli. Ražotājiem jāspēj ne tikai ražot ļoti drošus uztvērējus, bet arī izstrādāt mehānismus, kas nepieļauj to pavairošanu zādzības vai nozaudēšanas gadījumā.B. IZVĒLĒTĀ PIEEJA UN ALTERNATĪVI RISINĀJUMIPar dažādiem jautājumiem, kas saistīti ar piekļuves nosacījumiem PRP, ir notikušas padziļinātas diskusijas Drošības padomē ( GSB ), kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 876/2002[3] 7. pantu un atcelta ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 23. pantu. GSB tika izveidota, lai risinātu ar GALILEO sistēmu saistītos drošības jautājumus, un tajā bija pa vienam pārstāvim no katras Eiropas Savienības dalībvalsts un Komisijas pārstāvis. Tās sastāvā bija iekļauti arī vairāki eksperti, kuriem Eiropas Savienībā bija nepieciešamās zināšanas, lai nodrošinātu tik sarežģītu sistēmu kā GALILEO drošību un drošumu. Šo padomi aizstāja ar Komisijas ekspertu grupu.[4]Drošības padomes ietvaros 2006. un 2007. gada notika četri “PRP semināri”, un katru no tiem apmeklēja apmēram sešdesmit eksperti no dalībvalstīm. Tajos noritēja detalizētas diskusijas par visām ar PRP lietošanu saistītajām drošības problēmām, jo īpaši tehniskiem jautājumiem un parametriem, ieviešamiem institucionālajiem mehānismiem, to ieviešanas grafiku, PRP lietošanas perimetru u.c.Minētie semināri ļāva panākt vienprātību starp dalībniekiem par nepieciešamību steidzami izstrādāt atbilstīgu tiesisko regulējumu, vispārējiem principiem attiecībā uz piekļuves nosacījumiem PRP, drošības standartiem, kas jāievēro tehniskajā ziņā, un dažādiem to īstenošanas posmiem. Šā darba rezultāti ir apkopoti tiesību akta projektā. Tajā šie rezultāti ir formulēti juridiskā formā un pielāgoti jaunajam Eiropas satelītu radionavigācijas programmu pārvaldības plānam, kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 683/2008.Priekšlikuma galvenie elementi ir aplūkoti 3. punktā turpmāk tekstā. To pamatā ir visu dalībvalstu pārliecība, ka piekļuves nosacījumos PRP jābūt ievērotiem minimuma drošības standartiem un visām dalībvalstīm kopējām atļaujas izsniegšanas procedūrām, lai garantētu paaugstinātu drošības līmeni. Jāpiebilst, ka tiesību aktā nav aplūkots jautājums par PRP lietošanas veidu, kas ir atstāts katras dalībvalsts ziņā, bet ir noteikti kopēji kritēriji, kas ļauj PRP dalībniekiem drošā veidā izvēlēties lietotājus.Saskaņā ar izvēlēto risinājumu tehniskās funkcijas tiešā saistībā ar infrastruktūru ir centralizētas Eiropas līmenī, Eiropas GNSS aģentūrai nodrošinot drošības centra darbības, savukārt dalībnieku un lietotāju kontroles funkcijas ir decentralizētas valsts līmenī, lai varētu ņemt vērā vietējos ierobežojumus. Paredzētie juridiskie mehānismi nodrošina saskaņotību starp abiem funkciju līmeņiem un lēmumu pieņemšanas saskaņošanu, īpaši pateicoties kopējiem minimuma standartiem, kuras jāievēro visām iesaistītajām pusēm.Ir jāuzsver, ka GSB veikto sagatavošanās darbu laikā un “PRP semināros” tika atbilstīgi ņemti vērā dažādi iespējamie risinājumi. Galu galā tika atbalstīti tikai tādi risinājumi, kas vislabāk atbilst vienlaikus gan Eiropas Savienības un dalībvalstu interesēm, gan prasībām drošības un drošuma jomā. Tādējādi tika noraidītas vairākas alternatīvas iespējas. Piemēram:- neveikt nekādas darbības. Šis risinājums ir ne tikai pretrunā ar Padomes 2006. gada 12. oktobrī pieņemtajiem secinājumiem, bet praktiski nozīmē PRP lietošanas pārtraukšanu, kas būtu pretrunā arī ar Regulas Nr. 683/2008 pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Ne Komisija, kas ir atbildīga par sistēmas drošību, ne Padome, kas ir atbildīga par Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP īstenošanu, ne vēl jo mazāk dalībvalstis nevar nopietni plānot PRP lietošanu, kamēr nav izveidota iepriekšēja sistēma, lai garantētu augstu lietojuma drošības līmeni,- dalībvalstis neveic PRP lietotāju uzraudzību. Arī šis risinājums neatbilstu PRP nepieciešamajam augstajam drošības līmenim. Tas nav iespējams, ņemot vērā jautājuma jutīgumu, jo tas var ietekmēt dalībvalstu un Eiropas Savienības drošības politiku,- pilnībā centralizēta pārvaldība Eiropas Savienības līmenī attiecībā uz visiem atļauju piešķiršanas, apstiprināšanas un uzraudzības standartiem un procedūrām, kas saistītas ar piekļuves nosacījumiem PRP, īpaši attiecībā uz uztvērēju ražošanu un piekļuves atslēgu izplatīšanu. Šim risinājumam būtu negatīva ietekme uz to tirgu attīstību, kuri saistīti ar PRP lietošanu, kā arī tas būtu pretrunā ar subsidiaritātes principu. Patlaban Eiropas Savienības rīcībā nav tādu tehnisko kompetenču, kas nepieciešamas, lai tā saviem spēkiem varētu nodrošināt šāda veida centralizēto pārvaldību, pat ja tā laika gaitā gūtu zināšanas par apstiprināšanu Eiropas GNSS aģentūras darbības rezultātā. Šobrīd minētās kompetences, īpaši attiecībā uz kriptogrāfijas elementiem, ir koncentrētas atsevišķās dalībvalstīs. Vēl Savienības rīcībā nav instrumentu, kas nodrošinātu PRP uztvērēju ražošanas pārvaldību un centralizētu kontroli, jo tā ir daļēji rūpnieciska darbība, kuru dalībvalstis nevar veikt attiecībā uz drošības aspektiem,- gluži pretējs risinājums, kas ietver to pašu elementu pilnībā decentralizētu pārvaldību dalībvalstu līmenī. Arī šis risinājums tika noraidīts, jo tas neļauj bez grūtībām noteikt visām dalībvalstīm kopējus minimuma standartus un nodrošināt šādu standartu ievērošanu vienādā līmenī visās dalībvalstīs. Līdz ar to Eiropas Savienības iestāžu pienākums ir noteikt kopējus standartus un uzraudzīt to ievērošanu.Izvēlētais risinājums pilnībā nodrošina tādas sistēmas ieviešanu, kurā ir maksimāli efektīvi apvienota centralizēta atsevišķu elementu pārvaldība Savienības līmenī gadījumos, kad šāda centralizācija ir gan iespējama, gan vēlama, un decentralizēta citu elementu pārvaldība gadījumos, kad, pat ja infrastruktūra pieder Eiropas Savienībai, dalībvalstis ir piemērotākas dalībnieces pozitīva rezultāta panākšanai.C. IETEKME UZ DALĪBVALSTĪM UN CITĀM IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀMLēmums, uz ko attiecas šis priekšlikums, var ietekmēt dalībvalstis, Eiropas Savienības iestādes, starptautiskās organizācijas un trešās valstis, kā arī rūpniecības uzņēmumus.Galvenokārt attiecībā uz dalībvalstīm, kuras būtībā visvairāk skar PRP izmantošana un kuras ir visvairāk ieinteresētas šādā izmantošanā, ir jāuzsver, ka lēmums ietekmēs tikai tās dalībvalstis, kas vēlēsies izmantot PRP, un tas ne mazākajā mērā neietekmēs, tostarp finansiālā ziņā, dalībvalstis, kuras nevēlēsies šo pakalpojumu izmantot. Dalībvalstij, kas vēlēsies izmantot PRP, būs jānosaka “atbildīgā PRP iestāde”, kas pārvaldīs lietotājus, iespējams, uzņemsies PRP uztvērēju ražošanu un attiecīgā gadījumā uzraudzīs PRP uztvērēju ražošanas atbilstību kopējiem standartiem tās teritorijā. Jāpiebilst, ka “atbildīgās PRP iestādes” pienākumus var pildīt dalībvalstī jau esoša struktūra.Lai novērtētu dalībvalstu vajadzības attiecībā uz PRP lietošanu, Komisija 2008. gadā tām nosūtīja anketu. Anketā sniegtās atbildes, kas neuzliek dalībvalstīm nekādas saistības, ir apkopotas divās tabulās tālāk tekstā (nenorādītās dalībvalstis uz jautājumiem neatbildēja).[pic][pic]Ir jāuzsver, ka lai gan dažādie iespējamie PRP lietojumi tiek atstāti dalībvalstu ziņā, minēto dalībvalstu pieprasījumi šajā jomā tiks apmierināti tikai tad, ja tie atbildīs noteiktajiem minimuma drošības standartiem. Tādējādi attiecībā uz tiem dalībvalstu pieprasījumiem, kas neatbilst vai nepietiekami atbilst šiem standartiem, PRP nevarēs nodrošināt, taču šādiem pieprasījumiem varēs izmantot atklātu pakalpojumu, kas piedāvā līdzvērtīgu veiktspēju precizitātes ziņā.Attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm tiesību aktā noteikti tādi paši lietošanas ierobežojumi kā dalībvalstīm. Ja vispārējos principos, par kuriem ar dalībvalstīm tika panākta vienošanās diskusijās pirms priekšlikuma izstrādes, pilnībā atļauti PRP “Eiropas Savienības” lietojumi, tad tie nozīmē arī visiem dalībniekiem identiskus piekļuves nosacījumus. Tāpēc attiecīgajām Eiropas Savienības iestādēm, proti, Padomei, Komisijai un vajadzības gadījumā Savienības aģentūrām, būs jāpieņem lēmums par to, vai un kādiem lietojumiem tās vēlas izmantot PRP. Turklāt Padome un Eiropas GNSS aģentūra tiek aicināta īpaši iesaistīties saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP.Attiecībā uz starptautiskām organizācijām un trešām valstīm PRP lietošanas ierobežojumi izriet no starptautiskiem nolīgumiem, kas tām sākotnēji jānoslēdz ar Eiropas Savienību, ja tās vēlas piekļūt minētajam pakalpojumam. Turklāt tie būs vismaz tikpat ierobežojoši kā dalībvalstīm noteiktie ierobežojumi.Visbeidzot, attiecībā uz rūpniecības uzņēmumiem vispirms ir jānorāda, ka ar ierobežojošo standartu ievērošanu saistītie ierobežojumi attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas brīvprātīgi nolēmušas piedalīties konkursā par PRP uztvērēju izstrādi vai ražošanu. Turklāt, tā kā PRP ir jauns pakalpojums, kam iepriekš nav bijis šādu līdzvērtīgu pakalpojumu, tā ieviešanas ekonomiskā ietekme var būt tikai un vienīgi pozitīva, neraugoties uz ierobežojumiem, kas saistīti ar drošību.Vairākkārt notika apspriedes ar uzņēmumiem par PRP lietošanas nosacījumiem, jo īpaši veicot PACIFIC pētījumu Izpētes un tehnoloģiju attīstības sestās pamatprogrammas ietvaros. No tā izriet, ka uzņēmumi:- atzīst īpašās vajadzības attiecībā uz PRP drošību,- ir labvēlīgi noskaņoti pret plašu PRP lietojumu ar drošību saistītās jomās, īpaši aizsardzībā un policijas darbības jomā,- aizsardzības jomā uzsver nepieciešamību nodrošināt savietojamību ar GPS militāro signālu,- attiecībā uz policijas darbībām uzsver, ka ir lietderīgi kombinēt PRP uztvērēju lietošanu ar citām drošām telekomunikācijas metodēm,- uzskata par nepieciešamu nodrošināt iespēju eksportēt PRP uztvērējus uz tām trešām valstīm, kurām tiks atļauts kļūt par PRP dalībniekiem.Tiesību akta priekšlikumā nav ietverti elementi, kas būtu pretrunā ar uzņēmumu vēlmēm, pat ja tajā ir paredzēts stingrs regulējums, augsta drošības līmeņa garantija un PRP uztvērēju ražošanas un ekspluatācijas nosacījumi ieinteresētajām personām privātajā sektorā.D. PILNĪGA VIENPRĀTĪBAIepriekš tekstā jau bija norādīts, ka tiesību akta projekts ir ļoti rūpīga sagatavošanās darba rezultāts, kurā 2006. un 2007. gadā aktīvi bija iesaistījušās dažādas PRP ieinteresētās personas, jo īpaši dalībvalstis, kas būs galvenie minētā pakalpojuma dalībnieces.Kopš 2007. gada ir notikušas daudzas diskusijas dažādās par programmu un sistēmu drošību atbildīgās struktūrās, un tās ir apliecinājušas vienprātību, kas panākta par dažādiem projektā izvēlētajiem risinājumiem. Minētās struktūras, kuras veido dalībvalstu pārstāvji, galvenokārt ir Eiropas GNSS sistēmu drošības ekspertu grupa un darba apakšgrupa, kuru minētā ekspertu grupa izveidojusi īpaši darbam ar PRP.Ir jāatgādina, ka, ņemot vērā ar PRP lietošanu saistīto jautājumu jutīgo raksturu, tie attiecas ne tikai uz sistēmu drošību, bet arī uz pašu dalībvalstu drošību. Tāpēc, raugoties no politiskā un praktiskā viedokļa, nav pieļaujams, ka par izvēlētajiem risinājumiem nav panākta vienprātība dalībvalstu vidū. Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP izmantošana, kuras pamatā ir vienprātības noteikums, turklāt ir īpaši paredzēta projekta 11. pantā attiecībā uz visiem gadījumiem, kuros var tikt mazināta Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošība.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIKomisijas priekšlikuma tiesiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants (bijušais Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 156. pants). Turklāt tas ir izstrādāts kā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikums, jo tiesību akts ir paredzēts vienīgi dalībvalstīm.Tajā ir ietverti šādi galvenie pasākumi:- vispārējie principi attiecībā uz piekļuves nosacījumiem PRP, jo īpaši tas, ka PRP ir pieejams Padomei, Komisijai un dalībvalstīm neierobežotā un nepārtrauktā veidā jebkurā pasaules vietā un Eiropas Savienības aģentūru, trešo valstu un starptautisko organizāciju pienākums ir noslēgt nolīgumu par piekļuvi PRP,- pienākums PRP dalībniekiem izraudzīties “atbildīgo PRP iestādi”, kura pārvaldīs un kontrolēs PRP uztvērēju ražošanu, turēšanu īpašumā un lietošanu, kā arī noteiks kopējos minimuma standartus, kuriem atbildīgajām PRP iestādēm ir jāatbilst,- PRP uztvērēju ražošanas un drošības nosacījumu sistēmas izveide,- eksporta kontroles noteikumi, kontroles staciju sadalījums pasaulē un vienoto rīcību piemērošana “otrā pīlāra” ietvaros.Visbeidzot, pat ja tiesību aktam var būt ietekme uz ārpolitiku un kopējo drošību, tas ir jāpieņem saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētajām procedūrām, piemērojot Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, kas izriet no 2008. gada 20. maija sprieduma lietā C-91/05 (Eiropas Kopienu Komisija pret Eiropas Savienības Padomi), kuru dēvē arī par “Kājnieku ieročiem”.4. IETEKME UZ BUDŽETUKomisijas priekšlikumam nav tiešas ietekmes uz Eiropas Savienības budžetu; turklāt tas neiesaista Savienību jaunā politikā, un dažādās tajā pieminētās Savienības kontroles struktūras jau ir izveidotas saskaņā ar citiem tiesību aktiem.5. PAPILDU INFORMĀCIJAPRP ir pakalpojums, kura atsevišķi lietojumi var būt ļoti jutīgi politiskajā un stratēģiskajā ziņā. Tomēr Komisijas priekšlikumā nav paredzēts reglamentēt pašu PRP iespējamo lietojumu, bet tikai piekļuves nosacījumus šim pakalpojumam. Tāpēc priekšlikumam ir drīzāk tehnisks, nevis politisks raksturs. 2010/0282 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar piekļuves nosacījumiem publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6],rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulas (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un Galileo ) turpmāku īstenošanu[7] pielikumā ir paredzēts, ka Galileo programmas īpašie mērķi ir nodrošināt, lai sistēmas raidītos signālus varētu izmantot publiska regulēta pakalpojuma (turpmāk PRP) piedāvāšanai, kas pieejams vienīgi attiecīgo valdību pilnvarotiem lietotājiem, diskrētiem lietojumiem, kas prasa lielu pakalpojumu stabilitāti.2. Transporta padome 2006. gada 12. oktobra sanāksmē pieņemtajos secinājumus aicina Komisiju aktīvi turpināt izstrādāt PRP piekļuves politiku, lai varētu īpaši noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis organizēs un vadīs lietotāju grupas, pamatojoties uz jau veiktajiem sagatavošanās darbiem, un lai līdz noteiktam datumam varētu iesniegt savus priekšlikumus Padomei apspriešanai un apstiprināšanai. Minētajos secinājumos Transporta padome atgādina, ka dalībvalstis varēs izvēlēties, vai izmantot PRP, un šā pakalpojuma ekspluatācijas izmaksas segs lietotāji, balstoties uz nekomerciāliem principiem.3. Padome ir vairākkārt norādījusi, ka sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, ir civila sistēma, kas atrodas civilā kontrolē, t.i., tās īstenošana notiek saskaņā ar civilajiem standartiem, balstoties uz civilām prasībām un Savienības iestāžu kontrolē.4. Dažādo Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu piedāvāto pakalpojumu vidū PRP ir vienlaikus visaizsargātākais un jutīgākais pakalpojums. Tam dalībniekiem ir jānodrošina pakalpojuma nepārtrauktība pat viskritiskākajās krīzes situācijās. Sekas, ko izraisa drošības noteikumu pārkāpšana minētā pakalpojuma lietošanas laikā, skar ne tikai konkrēto lietotāju, bet var ietekmēt arī citus lietotājus. Tāpēc, lietojot un pārvaldot PRP, dalībvalstīm ir jāuzņemas kopēja atbildība par Eiropas Savienības un pašu dalībvalstu drošību. Šajā kontekstā piekļuve PRP ir pieļaujama tikai noteiktām lietotāju grupām, kas tiek pastāvīgi uzraudzītas.5. Tāpēc ir jānosaka piekļuves nosacījumi PRP un tā pārvaldības noteikumi, īpaši precizējot vispārējos principus attiecībā uz minēto piekļuvi, dažādo pārvaldības un kontroles struktūru funkcijas, ar uztvērēju ražošanu un drošību saistītos nosacījumus un eksporta kontroles sistēmu.6. Attiecībā uz vispārējiem piekļuves PRP principiem jau minētā pakalpojuma mērķis, kā arī tā raksturīgās iezīmes liecina, ka to drīkst izmantot tikai Padome, Komisija, dalībvalstis, Savienības aģentūras un attiecīgi pilnvarotas starptautiskas organizācijas un ka Padomei, Komisijai un dalībvalstij tiek nodrošinātas diskrētas, neierobežotas un nepārtrauktas piekļuves iespējas jebkurā pasaules vietā. Turklāt katrai dalībvalstij ir jābūt spējīgai neatkarīgi izlemt, kuri būs pilnvarotie PRP lietotāji un attiecīgie lietojuma veidi, tostarp ar drošību saistīti lietojumi, saskaņā ar minimuma drošības standartiem.7. Turklāt, lai veicinātu tādu Eiropas tehnoloģiju lietošanu pasaules mērogā, kuras paredzētas aizsargātiem valdības lietojumiem satelītu radionavigācijas jomā, ir jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem noteiktas dalībvalstis un starptautiskās organizācijas var izmantot PRP, galveno uzmanību visos gadījumos pievēršot drošības prasību ievērošanai.8. Kopumā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai garantētu gan ar Galileo programmu izveidotās sistēmas, gan PRP tehnoloģiju un iekārtu drošumu un drošību, lai nepieļautu, ka PRP raidīto signālu izmanto nepilnvarotas fiziskās vai juridiskās personas, un kavētu ļaunprātīgu PRP izmantošanu pret tām.9. Šajā saistībā dalībvalstīm ir jānosaka piemērojamo sankciju sistēma gadījumā, ja netiek ievēroti saskaņā ar šo lēmumu noteiktie pienākumi, un tām ir jāuzrauga minēto sankciju piemērošana. Sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.10. Attiecībā uz pārvaldības un kontroles struktūrām vislabākais risinājums, lai nodrošinātu efektīvu PRP lietošanas pārvaldību, ir panākt, ka katrs dalībnieks izraugās “atbildīgo PRP iestādi” tā lietotāju pārvaldībai un kontrolei, tādējādi atvieglojot attiecības starp dažādām par drošību atbildīgajām personām un garantējot pastāvīgu lietotāju, īpaši valsts lietotāju, kopējo minimuma standartu ievērošanas kontroli. Jāņem vērā, ka atbildīgajai PRP iestādei nav noteikti jābūt saistītai ar konkrētu dalībvalsti un vairāki dažādi dalībnieki var izraudzīties kopīgu atbildīgo PRP iestādi.11. Turklāt vienam no Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. panta a) apakšpunkta ii) apakšpunktā minētā drošības centra uzdevumiem jābūt nodrošināt tehnisko saskarni starp dažādām par PRP drošību atbildīgajām personām.12. Arī Padome tiek aicināta iesaistīties PRP pārvaldībā, piemērojot Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību [8], no vienas puses, un apstiprinot starptautiskus nolīgumus, kas pilnvaro trešo valsti vai starptautisku organizāciju izmantot PRP, no otras puses.13. Attiecībā uz uztvērēju ražošanu un drošību saskaņā ar drošības prasībām šo uzdevumu var uzticēt tikai dalībvalstij, kas izmanto PRP, vai uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kas izmanto PRP. Turklāt struktūrai, kas ražo uztvērējus, iepriekš ir jāsaņem attiecīgs pilnvarojums Eiropas GNSS aģentūrā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. xxx/2010[9], un jāievēro šīs aģentūras ietvaros izveidotās apstiprināšanas iestādes izstrādātie noteikumi. Atbildīgo PRP iestāžu pienākums ir pastāvīgi kontrolēt gan apstiprināšanas standartu ievērošanu, kurus izdevusi minētā apstiprināšanas iestāde, gan īpašas tehniskās prasības, kas izriet no kopējiem minimuma standartiem.14. Attiecībā uz eksporta kontroli ir jāierobežo ar PRP lietošanu saistīto iekārtu vai tehnoloģiju eksports no Eiropas Savienības, eksportējot to tikai uz trešām valstīm, kuras ir attiecīgi pilnvarotas piekļuvei PRP saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kas noslēgts ar Eiropas Savienību.15. Komisijai ir jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai paredzētu noteikumus ar PRP saistītas klasificētas informācijas aizsardzībai.16. Ņemot vērā to, ka dalībvalstīs nevar pietiekami labi sasniegt šā lēmuma mērķi, proti, noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstīm, Padomei, Komisijai, Savienības aģentūrām un starptautiskajām organizācijām tiek nodrošināta piekļuve PRP, un to, ka paredzētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var sekmīgāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Turklāt saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā ir paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPriekšmetsŠajā lēmumā ir noteikti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis, Padome, Komisija, Savienības aģentūras un starptautiskās organizācijas var piekļūt publiskam regulētam pakalpojumam (turpmāk PRP), ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma ( GNSS ), kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu.2. pantsVispārējie principi attiecībā uz piekļuvi PRP17. PRP dalībnieki ir Padome, Komisija un dalībvalstis, kā arī attiecīgi pilnvarotas Savienības aģentūras, trešās valstis un starptautiskas organizācijas.18. Padomei, Komisijai un dalībvalstīm ir neierobežota un nepārtraukta piekļuve PRP jebkurā pasaules vietā.19. Padome, Komisija un katra dalībvalsts pieņem lēmumu par to, vai tā izmanto PRP.20. PRP lietotāji ir fiziskas vai juridiskas personas, kuras PRP dalībnieki ir attiecīgi pilnvarojuši PRP uztvērēja turēšanai īpašumā vai lietošanai.21. Padome un Komisija pieņem lēmumu par to savu pārstāvju kategorijām, kuriem ir tiesības turēt īpašumā vai lietot PRP uztvērēju, saskaņā ar 6. panta 6. punktā minētajiem minimuma tehniskajiem standartiem. Dalībvalsts, kas lieto PRP, var neatkarīgi pieņemt lēmumu par fizisko personu, kas uzturas tās teritorijā, un juridisko personu, kas veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, kategorijām, kurām ir tiesības turēt savā īpašumā vai lietot PRP uztvērēju, kā arī par tā lietojumiem saskaņā ar 6. panta 6. punktā minētajiem minimuma tehniskajiem standartiem. Šādi lietojumi var ietvert ar drošību saistītus lietojumus.22. Savienības aģentūra drīkst izmantot PRP tikai saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti administratīvā nolīgumā, kas noslēgts starp Komisiju un minēto aģentūru.23. Treša valsts vai starptautiska organizācija drīkst izmantot PRP tikai tādā gadījumā, ja ievēroti abi tālāk minētie priekšnoteikumi:24. ir noslēgts drošības nolīgums starp Savienību, no vienas puses, un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, no otras puses, un25. ir noslēgts nolīgums starp Savienību, no vienas puses, un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, no otras puses, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā paredzēto procedūru, un tajā ir noteikti PRP lietošanas nosacījumi un noteikumi, kas minētajai trešajai valstij vai starptautiskajai organizācijai ir jāievēro.3. pantsAr sistēmas darbību saistīta piekļuves atļaujaNeskarot 2. pantu un lai nodrošinātu labu sistēmas darbību, šādas personas drīkst piekļūt PRP tehnoloģijai un drīkst turēt īpašumā vai lietot PRP uztvērējus, ievērojot īpašus Komisijas noteiktus drošības noteikumus un stingri ievērojot Komisijas sniegtos norādījumus:- Komisija, ja tā darbojas kā Galileo programmas pārvaldītāja,- saskaņā ar Galileo programmu izveidotās sistēmas lietotāji stingrā saskaņā ar specifikācijām, kuras tiem jāievēro,- Eiropas GNSS aģentūra, lai pildītu tai uzticētos uzdevumus,- Eiropas Kosmosa aģentūra, tikai pētniecības, attīstības un infrastruktūras paplašināšanas vajadzībām.4. pantsKlasificētas informācijas aizsardzība26. Dalībvalstis garantē ar PRP saistītas klasificētas informācijas aizsardzību.27. Saskaņā ar 12., 13. un 14. pantu Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka noteikumus ar PRP saistītas klasificētas informācijas aizsardzībai, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību juridiskai vai fiziskai personai piekļūt klasificētai informācijai, lai pildītu tās funkcijas vai uzdevumu. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai par īpašiem noteikumiem, ko tā pieņem šā punkta īstenošanai.28. Ja rodas aizdomas, ka ar PRP saistīti dati ir izpausti trešām personām, kurām nav piešķirta atļauja to saņemšanai, Komisija veic izmeklēšanu, informē Padomi un Parlamentu par izmeklēšanas rezultātiem un veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu informācijas neatbilstošas izpaušanas sekas.5. pantsSankcijasDalībvalstis nosaka sankcijas, kuras piemēro, ja tiek pārkāpti valsts noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo lēmumu. Minētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.6. pantsAtbildīgā PRP iestāde29. Katrs PRP dalībnieks, kas izmanto PRP, izrauga struktūru, kas pazīstama kā atbildīgā PRP iestāde. Vairāki PRP dalībnieki var izraudzīt kopēju atbildīgo PRP iestādi.30. Dalībvalsts izraudzītās atbildīgās PRP iestādes uzdevums ir pārvaldīt un kontrolēt to, kā fiziskas personas, kas uzturas minētās valsts teritorijā, un juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību šīs valsts teritorijā, ražo, tur īpašumā un lieto PRP uztvērējus.31. Padomes, Komisijas, Savienības aģentūras vai starptautiskas organizācijas izraudzītas atbildīgās PRP iestādes uzdevums ir pārvaldīt un kontrolēt to, kā minēto iestāžu, aģentūru un organizāciju attiecīgās personas tur īpašumā un lieto PRP uztvērējus.32. Tā kā Eiropas GNSS aģentūra nodrošina Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. panta a) apakšpunkta ii) apakšpunktā minētā drošības centra darbību (turpmāk drošības centrs), PRP dalībnieks var izraudzīt Eiropas GNSS aģentūru par atbildīgo PRP iestādi.33. PRP uztvērēju turētāju un lietotāju piederību noteiktai kategorijai nosaka attiecīgā atbildīgā PRP iestāde. Atbildīgā PRP iestāde nosaka katras lietotāju kategorijas piekļuves tiesības PRP.34. Atbildīgās PRP iestādes ievēro PRP uztvērēju turētāju, lietotāju un ražotāju pārvaldības un kontroles kopējos minimuma standartus. Minētie kopējie minimuma standarti ir apkopoti pielikumā. Saskaņā ar 12., 13. un 14. pantu Komisija, izmantojot deleģēto aktus, var izdarīt grozījumus visā šajā pielikumā vai tā daļā, lai ņemtu vērā programmas attīstības tendences, jo īpaši tehnoloģiju jomā, un izmaiņas attiecībā uz vajadzībām drošības jomā.35. Komisija ar dalībvalstu un Eiropas GNSS aģentūras palīdzību nodrošina, ka atbildīgās PRP iestādes ievēro kopējos minimuma standartus, jo īpaši veicot revīzijas vai pārbaudes.36. Ja atbildīgā PRP iestāde neievēro kopējos minimuma standartus, Komisija var pieprasīt, lai minētā iestāde izmantotu Eiropas GNSS aģentūras tehniskos līdzekļus.7. pantsDrošības centra lomaDrošības centrs nodrošina tehnisko saskarni starp atbildīgajām PRP iestādēm, Padomi, kas rīkojas saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP, un kontroles centriem. Tas informē Komisiju par jebkuru notikumu, kas var ietekmēt labu PRP darbību.8. pantsUztvērēju un drošības moduļu ražošana un drošība37. Katra dalībvalsts, kas izmanto PRP, var vai nu pati nodrošināt PRP uztvērēju un ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu, vai uzticēt to uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura izmanto PRP. Padome vai Komisija var uzticēt PRP uztvērēju un ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu dalībvalstij, kas izmanto PRP, vai uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura izmanto PRP.38. Pirmajā punktā minētās struktūras, kuras atbildīgas par PRP uztvērēju un ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu, šīs iekārtas drīkst ražot tikai pēc attiecīgas šim nolūkam paredzētas atļaujas saņemšanas no Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu drošības apstiprināšanas iestādes, kas izveidota Eiropas GNSS iestādes ietvaros. Iekārtu ražošanas atļaujām ir noteikts termiņš, un tās var atjaunot.39. Pirmajā punktā minētās struktūras, kuras atbildīgas par PRP uztvērēju un ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu, ievēro gan Eiropas GNSS iestādes ietvaros izveidotās Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu drošības apstiprināšanas iestādes noteikumus, kas īpaši ietver drošības moduļu divkāršās novērtēšanas principu, gan 6. panta 6. punktā minētos kopējos minimuma standartus, ciktāl tās attiecas uz minēto struktūru darbību.40. Atbildīgās PRP iestādes savas kompetences ietvaros nodrošina 3. punktā minēto noteikumu un standartu ievērošanu.41. Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu drošības apstiprināšanas iestāde var jebkurā brīdī atsaukt 1. punktā minētās struktūras atļauju, kas tai piešķirta PRP un ar to saistīto drošības moduļu ražošanai, ja rodas aizdomas, ka tā neievēro 3. punktā paredzētos pasākumus.9. pantsEksporta kontroleAr PRP lietošanu saistīto iekārtu vai tehnoloģiju eksports ārpus Eiropas Savienības neatkarīgi no tā, vai minētās iekārtas vai tehnoloģijas ir vai nav minētas sarakstā, kas iekļauts I pielikumā Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei[10], ir atļauts tikai saskaņā ar 2. panta 7. punktā minētajiem nolīgumiem vai saskaņā ar 10. pantā minētajiem atsauces staciju izvietošanas un darbības noteikumiem.10. pantsAtsauces stacijas, kurās atrodas PRP iekārtasTrešā valsts, kuras teritorijā ir uzstādīta atsauces stacija, kurā atrodas PRP iekārtas, un kura ietilpst saskaņā ar Galileo programmu izveidotajā sistēmā, nav uzskatāma par PRP dalībnieci tikai šā iemesla dēļ. Komisija kopā ar šo trešo valsti nosaka izvietošanas un darbības nosacījumus attiecībā uz atsauces staciju, kurā atrodas PRP iekārtas.11. pantsVienotās rīcības 2004/552/KĀDP piemērošanaVisos gadījumos, kad šā lēmuma piemērošana var apdraudēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību, piemēro Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP paredzētās procedūras.12. pantsDeleģēšanas izmantošana42. Komisija ir pilnvarota pieņemt 4., 6. un 8. pantā paredzētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku.43. Līdzko Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus gan Eiropas Parlamentam, gan Padomei.44. Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt deleģētus aktus piemēro 13. un 14. pantu.13. pantsDeleģēšanas atsaukšana1. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā brīdī atsaukt 12. pantā paredzēto pilnvaru deleģēšanu.2. Iestāde, kas ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai tā vēlas atsaukt pilnvaru deleģēšanu, pietiekamā laika posmā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to cenšas informēt otru iestādi un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras varētu tikt atsauktas, kā arī minētās atsaukšanas iespējamo pamatojumu.3. Lēmums par atsaukšanu izbeidz to pilnvaru deleģēšanu, kuras precizētas minētajā lēmumā. Tas stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas norādīts minētajā lēmumā. Lēmums neietekmē jau pastāvošu deleģētu aktu spēkā esamību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .14. pantsIebildumi pret deleģētiem aktiem1. Eiropas Parlaments un Padome var izvirzīt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas datuma. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par vienu mēnesi.2. Ja pēc minētā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, nedz Padome nav izvirzījusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā šajā aktā noteiktā datumā. Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par nodomu neizvirzīt iebildumus.3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome izvirza iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izvirza iebildumus, sniedz to pamatojumu.15. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .16. pantsAdresātiŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē, [..]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs PielikumsKopējie minimuma standarti, kas jāievēro atbildīgajām PRP iestādēm attiecībā uz PRP uztvērēju turētāju, lietotāju un ražotāju pārvaldību un kontroli45. Katrai atbildīgajai PRP iestādei ir darbības struktūra — platformas kontaktpunkts (PK), kas ir pastāvīgi saistīts ar drošības centru.46. Katra atbildīgā PRP iestāde savas kompetences jomā veic šādus uzdevumus:47. pārvalda PRP lietotājus, īpaši aptverot visus tehniskos un darbības aspektus, īpaši PRP uztvērēju drošības moduļu savietojamību,48. pārvalda kriptogrāfijas atslēgas, īpaši to pasūtīšanu un piegādi,49. uzrauga un pārvalda elektromagnētiskos traucējumus, kas ietekmē PRP sniegšanu,50. pārvalda visus notikumus, kas ietekmē PRP drošību,51. nodrošina balss un šifrētu datu apmaiņu, īpaši ar lietotājiem un drošības centru,52. pārvalda saskarnes ar PRP lietotājiem.53. Katra atbildīgā PRP iestāde izstrādā detalizētas ekspluatācijas prasības, kas nodrošina efektīvu šā lēmuma piemērošanu, īpaši attiecībā uz dažādām lietotāju kategorijām.54. Katras atbildīgās PRP iestādes rīcībā ir līdzekļi, kas ļauj konstatēt, atrast, mazināt vai neitralizēt jebkādus elektromagnētiskus traucējumus, īpaši trokšņus vai pasīvus traucējumus, kas tiks uzskatīti par draudiem sistēmai vai tās pakalpojumiem.55. Katra atbildīgā PRP iestāde pastāvīgi informē drošības centru par lietotāju kategorijām atbilstoši tās kompetencei, kā arī par drošības moduļiem, kas saistīti ar katru kategoriju.56. Uzzinot par netīšu negadījumu, kas ietekmē PRP drošību, piemēram, uztvērēja zādzību vai nozaudēšanu, katra atbildīgā PRP iestāde veic pasākumus, kas ļauj noteikt un novērst šādu negadījumu, un ziņo par to drošības centram.57. Atbildīgās PRP iestādes novērtē riskus, kas saistīti ar uzdevumu izpildi, un veic attiecīgus koriģējošus un preventīvus pasākumus.58. Attiecībā uz PRP uztvērēju vai drošības moduļu ražošanu atbildīgās PRP iestādes atsaucas uz tehniskajiem nosacījumiem un procedūrām, kas detalizēti ir izklāstīti šādos dokumentos:59. PRP uztvērēja drošības prasības ( SSRS-PRS );60. PRP uztvērēju savstarpēja savienojuma drošības prasības ( SSIRS-PRS );61. PRP uztvērēju darbības koncepcija ( Conops-PRS );62. operatīvās procedūras aizsargātu PRP uztvērēju ekspluatācijai ( Secops-PRS );63. PRP drošības moduļa aizsardzības profils ( PP-PRS-SM ).64. Atbildīgā PRP iestāde drīkst veikt izmaiņas programmatūrā vai drošības moduļa elektroniskajās ķēdēs tikai pēc tam, kad tā ir saņēmusi iepriekšēju drošības centra piekrišanu.[1] OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un Galileo ) turpmāku īstenošanu.[2] OV L 246, 20.7.2004., 30. lpp. Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienotā rīcība 2004/552/KĀDP par Eiropas pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību.[3] OV L 138, 21.5.2002., 1. lpp. Padomes 2002. gada 21. maija Regula (EK) Nr. 876/2002, ar ko izveido kopuzņēmumu „ Galileo ”.[4] OV L 101, 21.4.2009., 22. lpp. Komisijas 2009. gada 20. aprīļa Lēmums par Eiropas GNSS sistēmu drošības ekspertu grupas izveidi.[5] OV C, [..], [...] lpp.[6] OV C, [..], [...] lpp.[7] OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.[8] OV L 246, 20.7.2004., 30. lpp.[9] OV L xxx, aa.bb.2010., tt. lpp.[10] OV L 134, 29.05.2009., 1. lpp.


type: wikipedia

text:
Vintersorg je švedska glasbena skupina, ki je nastala leta 1994 pod imenom Vargatron (volčji prestol).
 Po nekaj spremembah v zasedbi je skupina razpadla in leta 1996 se je Vintersorg (Andreas Hedlund), vodja, pevec in kitarist skupine, odločil sam nadaljevati glasbeno pot. Leta 1998 je izdal prvi samostojni singel Hedniskhjartadin, istega leta pa je izdal še album Till fjalls. Leta 1999 je izdal album Odemarkens son. Na oba albuma je vplivala folk glasba.
 Z albumom Cosmic genesis je zasedbi dodal stalnega člana Mattiasa Marklunda, s katerim je prej skupaj igral 10 let. Na tem albumu se je dotaknil tem, kot so vesolje, človek ter iskanje smisla in znanja. Pri naslednjem albumu, Visions from the spiral generator, sta se mu v studiu pridružila bobnar Asgeir Mickelson (Borknagar, Lunaris, Spiral architect) in basist Steve Digiorgio (Death, Testament, Sadus).
 Zasedba
 Trenutna zasedba
 Vintersorg / Andreas Hedlund (vokal, kitara, klaviature)
 Mattias Marklund (kitara)
 Bivši člani
 Tyr / Jan Erik Torgersen) - (bass kitara)
 Steve DiGiorgio - (bass kitara)
 Asgeir Mickelson - (bobni)
 Lars Are Nedland (spremljajoči vokal)
 Benny Hägglund (bobni)
 Johan Lindgren (bass kitara)
 Diskografija
 Hedniskhjärtad — 1998 (EP)Till Fjälls — 1998
 Ödemarkens Son — 1999Cosmic Genesis — 2000
 Visions From The Spiral Generator — 2002The Focusing Blur — 2004
 Solens rötter — 2007
 Jordpuls — 2011
 Glej tudi
 seznam švedskih glasbenih skupin
 Švedske metal skupine
 Glasbene skupine, ustanovljene leta 1994


type: contracts

text:
 30.4.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 128/49
 SPORAZUM
 med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o poenostavitvi izdajanja vizumov
 EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija)
 in
 AZERBAJDŽANSKA REPUBLIKA
 (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) STA SE –
 V ŽELJI, da s poenostavitvijo izdajanja vizumov državljanom Unije in Azerbajdžanske republike na podlagi vzajemnosti olajšata medosebne stike, kar je pomemben pogoj za stabilen razvoj gospodarskih, humanitarnih, kulturnih, znanstvenih in drugih vezi,
 OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani, ter pogajanj o sklenitvi pridružitvenega sporazuma med EU in Azerbajdžansko republiko, ki so se začela leta 2010,
 OB UPOŠTEVANJU skupne izjave srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, tj. izjave, v kateri je izražena politična podpora liberalizaciji vizumske ureditve v varnem okolju,
 OB PRIZNAVANJU, da poenostavitev vizumskih postopkov ne bi smela povzročiti nedovoljenih migracij, ter ob posvečanju posebne pozornosti varnosti in ponovnemu sprejemu,
 OB UPOŠTEVANJU Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice ter Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki sta priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter s potrditvijo, da se določbe tega sporazuma ne uporabljajo za Združeno kraljestvo in Irsko,
 OB UPOŠTEVANJU Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter s potrditvijo, da se določbe tega sporazuma ne uporabljajo za Kraljevino Dansko –
 SPORAZUMELI O NASLEDNJEM:
 Člen 1
 Namen in področje uporabe
 Namen tega sporazuma je na podlagi vzajemnosti poenostaviti izdajanje vizumov za načrtovano bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni za državljane Unije in Azerbajdžanske republike.
 Člen 2
 Splošna določba
 1. Poenostavitve vizumskih postopkov, določene v tem sporazumu, se za državljane Unije in Azerbajdžanske republike uporabljajo samo, kolikor ti niso oproščeni vizumske obveznosti z zakonodajnimi in drugimi akti Azerbajdžanske republike, Unije ali držav članic, s tem sporazumom ali drugimi mednarodnimi sporazumi.
 2. Nacionalno pravo Azerbajdžanske republike ali držav članic ali pravo Unije se uporabi za zadeve, ki jih določbe tega sporazuma ne urejajo, kot na primer za zavrnitev izdaje vizuma, priznanje potnih listin, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje ter zavrnitev vstopa in ukrepe izgona.
 Člen 3
 Opredelitev pojmov
 V tem sporazumu:
 (a)
 „država članica“ pomeni vsako državo članico Evropske unije z izjemo Kraljevine Danske, Republike Irske in Združenega kraljestva;
 (b)
 „državljan Unije“ pomeni državljana države članice, kakor je opredeljena v točki (a);
 (c)
 „državljan Azerbajdžanske republike“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo Azerbajdžanske republike v skladu z njeno veljavno zakonodajo;
 (d)
 „vizum“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica ali Azerbajdžanska republika za tranzit čez njeno ozemlje ali načrtovano bivanje na njenem ozemlju, ki nista daljša od 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni;
 (e)
 „oseba, ki zakonito prebiva“ pomeni:
 —
 za Azerbajdžansko republiko: državljana Unije, ki je pridobil dovoljenje za začasno ali stalno prebivanje na ozemlju Azerbajdžanske republike za obdobje, daljše od 90 dni,
 —
 za Evropsko unijo: državljana Azerbajdžanske republike, ki ima dovoljenje oziroma je upravičen do bivanja, daljšega od 90 dni, na ozemlju države članice, in sicer na podlagi prava Unije ali nacionalne zakonodaje.
 Člen 4
 Dokumentarna dokazila o namenu potovanja
 1. Za naslednje kategorije državljanov Unije in Azerbajdžanske republike za utemeljitev namena potovanja v drugo pogodbenico zadostujejo naslednji dokumenti:
 (a)
 za bližnje sorodnike – zakonce, otroke (tudi posvojene), starše (vključno s skrbniki), stare starše in vnuke – pri obisku državljanov Unije, ki zakonito prebivajo na ozemlju Azerbajdžanske republike, ali državljanov Azerbajdžanske republike, ki zakonito prebivajo v državah članicah, oziroma državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so, ali državljanov Azerbajdžanske republike, ki prebivajo na ozemlju Azerbajdžana:
 —
 pisna prošnja osebe, ki vabi;
 (b)
 brez poseganja v člen 10, za člane uradnih delegacij, vključno s stalnimi člani takšnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na države članice, Evropsko unijo ali Azerbajdžansko republiko, sodelujejo na uradnih srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju Azerbajdžanske republike ali ene od držav članic priredijo medvladne organizacije:
 —
 dopis pristojnega organa države članice, Azerbajdžanske republike ali institucije Evropske unije, ki potrjuje, da je prosilec član oziroma stalni član njegove delegacije in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na zgoraj navedenih prireditvah; dopisu je priložena kopija uradnega vabila;
 (c)
 za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij:
 —
 pisna vloga osebe, ki vabi, tj. pravne osebe ali podjetja oziroma organizacije, urada ali podružnice take pravne osebe ali podjetja, pisna vloga državnih ali lokalnih organov Azerbajdžanske republike ali držav članic oziroma pisna vloga organizacijskih odborov ali trgovinskih in industrijskih sejmov, konferenc in simpozijev, ki potekajo na ozemlju Azerbajdžanske republike ali ene od držav članic; pisno vlogo potrdi pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;
 (d)
 za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb med ozemlji Azerbajdžanske republike in držav članic z vozili, registriranimi v državah članicah ali Azerbajdžanski republiki:
 —
 pisna zahteva nacionalnega podjetja ali združenja (sindikata) prevoznikov Azerbajdžanske republike oziroma nacionalnih združenj prevoznikov držav članic za mednarodni cestni prevoz z navedbo namena, načrta, trajanja in pogostosti potovanj;
 (e)
 za učence, dodiplomske in podiplomske študente ter spremljajoče učitelje, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, tudi v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti:
 —
 pisna prošnja ali potrdilo o vpisu, ki ga izda univerza, akademija, institut, visoka šola ali šola, ki vabi, oziroma dijaške ali študentske izkaznice ali potrdila o tečajih, ki jih bo oseba obiskovala;
 (f)
 za udeležence znanstvenih, akademskih, kulturnih ali umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav:
 —
 pisna prošnja organizacije, ki vabi k udeležbi pri teh dejavnostih;
 (g)
 za novinarje in osebje tehnične ekipe, ki jih spremlja po poklicni dolžnosti:
 —
 potrdilo ali drug dokument, ki ga izda strokovna organizacija ali delodajalec prosilca za vizum, ki dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar ali član osebja tehnične ekipe, ki spremlja novinarje po poklicni dolžnosti, in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela;
 (h)
 za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi:
 —
 pisna prošnja organizacije, ki vabi, pristojnih organov, državnih športnih zvez držav članic ali Azerbajdžanske republike oziroma Nacionalnega olimpijskega komiteja Azerbajdžanske republike ali nacionalnih olimpijskih komitejev držav članic;
 (i)
 za udeležence uradnih programov izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta:
 —
 pisna prošnja direktorjev mestnih uprav/županov teh mest;
 (j)
 za osebe, ki potujejo zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati:
 —
 uradni dokument zdravstvene institucije, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej instituciji in nujnost spremstva, ter dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja;
 (k)
 za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah na ozemlju Azerbajdžanske republike ali držav članic:
 —
 pisna prošnja organizacije, ki vabi in potrjuje, da zadevna oseba sodeluje na prireditvi;
 (l)
 za predstavnike organizacij civilne družbe, ko potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev in konferenc, tudi v okviru programov izmenjav:
 —
 pisna prošnja organizacije, ki vabi, potrditev, da oseba zastopa organizacijo civilne družbe, in potrdilo ustreznega registra o ustanovitvi take organizacije, ki ga izda državni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;
 (m)
 za sorodnike, ki so na obisku zaradi pogrebnih slovesnosti:
 —
 uradni dokument, ki potrjuje smrt, ter potrdilo o družinskem ali drugem razmerju med prosilcem in pokopanim;
 (n)
 za obisk vojaških in civilnih pokopališč:
 —
 uradni dokument, ki potrjuje obstoj in vzdrževanje groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim.
 2. Pisna vloga iz odstavka 1 tega člena vsebuje naslednje podatke:
 (a)
 za vabljeno osebo: ime in priimek, datum rojstva, spol, državljanstvo, številka potnega lista, čas in namen potovanja, število vstopov ter po potrebi ime zakonca in otrok, ki spremljajo vabljeno osebo;
 (b)
 za osebo, ki vabi: ime, priimek in naslov;
 (c)
 za pravno osebo, podjetje ali organizacijo, ki vabi: polni naziv in naslov ter
 —
 če prošnjo izda organizacija ali organ: ime in priimek ter položaj osebe, ki prošnjo podpiše,
 —
 če vabi pravna oseba ali podjetje oziroma urad ali podružnica takšne pravne osebe ali podjetja s sedežem na ozemlju države članice ali Azerbajdžanske republike: registrska številka, kakor jo zahteva nacionalna zakonodaja zadevne države članice ali Azerbajdžanske republike.
 3. Za kategorije oseb iz odstavka 1 tega člena se vse kategorije vizumov izdajajo po skrajšanem postopku, ne da bi se zahtevala kakršna koli druga utemeljitev, vabilo ali potrditev glede namena potovanja, ki jo določa zakonodaja pogodbenic.
 Člen 5
 Izdajanje vizumov za večkratni vstop
 1. Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter Azerbajdžanske republike izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo pet let za naslednje kategorije državljanov:
 (a)
 zakonci, otroci (tudi posvojeni), ki so mlajši od 21 let ali vzdrževani družinski člani, ter starši (vključno s skrbniki) – pri obisku državljanov Unije, ki zakonito prebivajo na ozemlju Azerbajdžanske republike, ali državljanov Azerbajdžanske republike, ki zakonito prebivajo v državah članicah, oziroma državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so, ali državljanov Azerbajdžanske republike, ki prebivajo na ozemlju Azerbajdžana;
 (b)
 člani uradnih delegacij, ki na podlagi uradnega vabila, naslovljenega na države članice, Evropsko unijo ali Azerbajdžansko republiko, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju Azerbajdžanske republike ali ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije.
 Z odstopanjem od prvega stavka se v primerih, kadar sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, veljavnost vizuma za večkratni vstop omeji na zadevno obdobje, zlasti:
 —
 v primeru oseb iz točke (a): če je rok veljavnosti dovoljenja za zakonito prebivanje državljanov Azerbajdžanske republike, ki zakonito prebivajo v eni od držav članic, ali državljanov Unije, ki zakonito prebivajo v Azerbajdžanski republiki, oziroma
 —
 v primeru oseb iz točke (b): če je čas veljavnosti statusa stalnega člana uradne delegacije
 krajši od petih let.
 2. Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter Azerbajdžanske republike izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta za naslednje kategorije državljanov, če so v prejšnjem letu pridobili najmanj en vizum in ga uporabljali v skladu s predpisi, ki urejajo vstop v obiskano državo in bivanje v njej:
 (a)
 za dodiplomske in podiplomske študente, ki redno potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, tudi v okviru programov izmenjav;
 (b)
 za novinarje in osebje tehnične ekipe, ki jih spremlja po poklicni dolžnosti;
 (c)
 za udeležence uradnih programov izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta;
 (d)
 za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb med ozemlji Azerbajdžanske republike in držav članic z vozili, registriranimi v državah članicah ali Azerbajdžanski republiki;
 (e)
 za osebe, ki redno potujejo zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati;
 (f)
 za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah ter redno potujejo v Azerbajdžansko republiko ali države članice;
 (g)
 za predstavnike organizacij civilne družbe, ki redno potujejo v Azerbajdžansko republiko ali države članice zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev in konferenc, tudi v okviru programov izmenjav;
 (h)
 za udeležence znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v Azerbajdžansko republiko ali države članice;
 (i)
 za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;
 (j)
 za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim vabilom, naslovljenim na države članice, Evropsko unijo ali Azerbajdžansko republiko, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju Azerbajdžanske republike ali ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije;
 (k)
 za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij, ki redno potujejo v Azerbajdžansko republiko ali države članice.
 Z odstopanjem od prvega odstavka se v primerih, kadar sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, veljavnost vizuma za večkratni vstop izjemoma omeji na zadevno obdobje.
 3. Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter Azerbajdžanske republike izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo najmanj dveh let in največ petih let za kategorije oseb iz odstavka 2 tega člena, če so v prejšnjih dveh letih uporabljale enoletni vizum za večkratni vstop v skladu s predpisi, ki urejajo vstop v obiskano državo in bivanje v njej, razen če sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje; v tem primeru se veljavnost vizuma za večkratni vstop omeji na zadevno obdobje.
 4. Skupno trajanje bivanja oseb iz odstavkov 1 do 3 tega člena na ozemlju držav članic ali Azerbajdžanske republike ne sme biti daljše od 90 dni v obdobju 180 dni.
 Člen 6
 Takse za obravnavo prošenj za izdajo vizuma
 1. Taksa za obravnavo prošenj za izdajo vizuma znaša 35 EUR.
 Zgoraj navedeni znesek se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 14(4).
 2. Brez poseganja v odstavek 3 so plačila taks za obravnavo prošenj za izdajo vizuma oproščene naslednje kategorije oseb:
 (a)
 bližnji sorodniki – zakonci, otroci (tudi posvojeni), starši (vključno s skrbniki), stari starši in vnuki – pri obisku državljanov Unije, ki zakonito prebivajo na ozemlju Azerbajdžanske republike, državljanov Azerbajdžanske republike, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so, in državljanov Azerbajdžanske republike, ki prebivajo na ozemlju Azerbajdžana;
 (b)
 člani uradnih delegacij, vključno s stalnimi člani takšnih delegacij, ki na podlagi uradnega vabila, naslovljenega na države članice, Evropsko unijo ali Azerbajdžansko republiko, sodelujejo na uradnih srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju Azerbajdžanske republike ali ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije;
 (c)
 učenci, dodiplomski in podiplomski študenti ter spremljajoči učitelji, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, tudi v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti;
 (d)
 invalidi in po potrebi osebe, ki jih spremljajo;
 (e)
 udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;
 (f)
 udeleženci znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav;
 (g)
 osebe, ki so predložile dokazila o nujnosti svojega potovanja iz humanitarnih razlogov, vključno zaradi prejema nujnega zdravljenja, in osebe, ki takšne osebe spremljajo, oziroma zaradi udeležbe na pogrebu bližnjega sorodnika ali zaradi obiska bližnjega sorodnika, ki je hudo bolan;
 (h)
 predstavniki organizacij civilne družbe, kadar potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav;
 (i)
 upokojenci;
 (j)
 otroci, mlajši od 12 let;
 (k)
 novinarji in osebje tehnične ekipe, ki jih spremlja po poklicni dolžnosti.
 3. Kadar država članica ali Azerbajdžanska republika sodeluje z zunanjim ponudnikom storitev z namenom izdaje vizuma, lahko zunanji ponudnik storitev zaračuna takso za storitve. Navedena taksa je sorazmerna s stroški, ki jih ima zunanji ponudnik storitev pri opravljanju svojih storitev in ne sme presegati 30 EUR. Države članice in Azerbajdžanska republika ohranijo možnost za vse prosilce, da prošnje vložijo neposredno pri svojih konzulatih.
 Zunanji ponudnik storitev za Unijo izvaja svoje dejavnosti v skladu z Vizumskim zakonikom in pri tem dosledno spoštuje zakonodajo Azerbajdžanske republike.
 Zunanji ponudnik storitev za Azerbajdžansko republiko izvaja svoje dejavnosti v skladu z azerbajdžansko zakonodajo in zakonodajo držav članic EU.
 Člen 7
 Trajanje postopkov obravnave prošenj za izdajo vizuma
 1. Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter Azerbajdžanske republike odločijo o prošnji za izdajo vizuma v 10 koledarskih dneh od dneva prejema prošnje in dokumentov, potrebnih za izdajo vizuma.
 2. Rok za odločitev o prošnji za izdajo vizuma se lahko v posameznih primerih podaljša na največ 30 koledarskih dni, zlasti kadar je potrebna podrobnejša obravnava prošnje.
 3. Rok za odločitev o prošnji za izdajo vizuma se lahko v nujnih primerih skrajša na 2 delovna dneva ali še manj.
 Če se od prosilcev zahteva osebna zglasitev ob vložitvi prošnje, mora pristojni organ prosilcem to praviloma omogočiti v roku dveh tednov, odkar so ti za to zaprosili. Ne glede na prejšnji stavek zunanji ponudniki storitev zagotovijo, da se lahko prošnja za izdajo vizuma praviloma vloži brez nepotrebnega odlašanja.
 V utemeljenih nujnih primerih lahko konzulat prosilcem dovoli, da vložijo svoje prošnje bodisi brez osebne zglasitve bodisi se jim datum osebne zglasitve določi takoj.
 Člen 8
 Odhod v primeru izgubljenih ali ukradenih dokumentov
 Državljani Evropske unije in Azerbajdžanske republike, ki so bodisi izgubili svoje osebne dokumente bodisi so jim bili ti dokumenti ukradeni med bivanjem na ozemlju Azerbajdžanske republike ali držav članic, lahko zapustijo ozemlje Azerbajdžanske republike ali držav članic z veljavnimi osebnimi dokumenti za prehod meje, ki jih izdajo diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic ali Azerbajdžanske republike, in sicer brez vsakršnega vizuma ali drugega dovoljenja.
 Člen 9
 Podaljšanje veljavnosti vizuma v izrednih okoliščinah
 Državljanom Evropske unije in Azerbajdžanske republike, ki zaradi višje sile ne morejo zapustiti ozemlja Azerbajdžanske republike ali držav članic do datuma, navedenega v vizumu, se rok veljavnosti vizuma in/ali trajanja bivanja, določenega v izdanem vizumu, podaljša brezplačno v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja Azerbajdžanska republika ali država članica prejemnica, in sicer za obdobje, potrebno za njihovo vrnitev v državo prebivanja.
 Člen 10
 Diplomatski potni listi
 1. Državljani Unije in Azerbajdžanske republike, ki so imetniki veljavnih diplomatskih potnih listov, lahko brez vizumov vstopijo na ozemlje Azerbajdžanske republike ali ozemlja držav članic, jih zapustijo in so v tranzitu preko njih.
 2. Osebe iz odstavka 1 lahko na ozemlju Azerbajdžanske republike ali ozemljih držav članic bivajo največ 90 dni v obdobju 180 dni.
 Člen 11
 Ozemeljska veljavnost vizumov
 Ob upoštevanju nacionalnih predpisov o nacionalni varnosti Azerbajdžanske republike in držav članic ter ob upoštevanju pravil EU o vizumih z omejeno ozemeljsko veljavnostjo imajo državljani Unije in Azerbajdžana pravico do potovanj po ozemljih držav članic in Azerbajdžanske republike, ki je enakovredna pravici državljanov Azerbajdžanske republike in državljanov Unije.
 Člen 12
 Skupni odbor za upravljanje Sporazuma
 1. Pogodbenici ustanovita skupni odbor strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: odbor), ki ga sestavljajo predstavniki Unije in Azerbajdžanske republike. Unijo zastopa Evropska komisija, pomagajo pa ji strokovnjaki iz držav članic.
 2. Naloge odbora so predvsem:
 (a)
 spremljanje izvajanja tega sporazuma;
 (b)
 predlaganje sprememb ali dopolnitev tega sporazuma;
 (c)
 reševanje sporov, ki izhajajo iz razlage ali uporabe določb tega sporazuma.
 3. Odbor se sestaja po potrebi na zahtevo ene od pogodbenic in vsaj enkrat letno.
 4. Odbor sprejme svoj poslovnik.
 Člen 13
 Razmerje med tem sporazumom in dvostranskimi sporazumi držav članic in Azerbajdžanske republike
 Ta sporazum ima od začetka veljavnosti prednost pred določbami vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov, ki so bili sklenjeni med posameznimi državami članicami in Azerbajdžansko republiko, kolikor določbe slednjih sporazumov ali dogovorov urejajo vprašanja, obravnavana v tem sporazumu.
 Člen 14
 Končne določbe
 1. Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi postopki, Sporazum pa začne veljati prvi dan drugega meseca, odkar se pogodbenici uradno obvestita o zaključku zgoraj navedenih postopkov.
 2. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena ta sporazum začne veljati šele na dan, ko začne veljati Sporazum med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu, če ta dan nastopi po dnevu iz odstavka 1 tega člena.
 3. Ta sporazum se sklene za nedoločen čas, razen če je odpovedan v skladu z odstavkom 6 tega člena.
 4. Ta sporazum se lahko spremeni s pisnim sporazumom med pogodbenicama. Spremembe začnejo veljati, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita, da so zaključeni njuni nacionalni postopki, potrebni v ta namen.
 5. Vsaka pogodbenica lahko začasno preneha izvajati celotni Sporazum ali njegov del iz razlogov javnega reda, zaščite nacionalne varnosti ali varstva javnega zdravja. O odločitvi o začasnem prenehanju izvajanja uradno obvesti drugo pogodbenico najpozneje 48 ur pred začetkom veljavnosti odločitve. Pogodbenica, ki je začasno prenehala izvajati ta sporazum, nemudoma obvesti drugo pogodbenico, ko razlogi za začasno prenehanje izvajanja prenehajo.
 6. Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta sporazum preneha veljati 90 dni po dnevu takega uradnega obvestila.
 V Vilni, dne devetindvajsetega novembra leta dva tisoč trinajst, v dvojniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem ter azerbajdžanskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Avropa İttifaqı adından
 За Азербайджанската република
 Por la República de Azerbaiyán
 Za Ázerbájdžánskou republiku
 For Republikken Aserbajdsjan
 Für die Republik Aserbaidschan
 Aserbaidžaani Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία χου Αζερμπαϊτζάν
 For the Republic of Azerbaijan
 Pour la République d'Azerbaïdjan
 Za Republiku Azerbajdžan
 Per la Repubblica dell'Azerbaigian
 Azerbaidžanas Republikas vārdā –
 Azerbaidžano Respublikos vardu
 Az Azerbajdzsán Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Azerbajģan
 Voor de Republiek Azerbeidzjan
 W imieniu Republiki Azerbejdżanu
 Pela República do Azerbaijāo
 Pentru Republica Azerbaidjan
 Za Azerbajdžanskú republiku
 Za Azerbajdžansko republiko
 Azerbaidžanin tasavallan puolesta
 För Republiken Azerbajdzjan
 PROTOKOL
 k sporazumu o državah članicah, ki schengenskega pravnega reda ne izvajajo v celoti
 Tiste države članice, ki jih schengenski pravni red zavezuje, vendar še ne izdajajo schengenskih vizumov, v pričakovanju ustreznega sklepa Sveta izdajajo nacionalne vizume, katerih veljavnost je omejena na njihovo lastno ozemlje.
 V skladu z Odločbo št. 582/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Cipra in Romunije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj (1) so bili sprejeti usklajeni ukrepi za poenostavitev tranzita imetnikov schengenskih vizumov in schengenskih dovoljenj za prebivanje čez ozemlje držav članic, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti.
 (1) UL L 161, 20.6.2008, str. 30.
 SKUPNA IZJAVA
 o členu 10 sporazuma o diplomatskih potnih listih
 Unija ali Azerbajdžanska republika lahko uveljavlja začasno prenehanje izvajanja nekaterih delov Sporazuma in zlasti člena 10 v skladu s postopkom iz člena 14(5), če druga pogodbenica zlorablja določbe člena 10 ali če izvajanje navedenih določb privede do grožnje za javno varnost.
 Če se člen 10 začasno preneha izvajati, obe pogodbenici začneta posvetovanja v okviru skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom, da bi rešili težave, ki so privedle do začasnega prenehanja izvajanja.
 Obe pogodbenici za prednostno nalogo določata svojo zavezo za zagotovitev visoke stopnje varnosti dokumentov za diplomatske potne liste, zlasti z vključevanjem biometričnih identifikatorjev. Unija bo to zagotovila v skladu z zahtevami iz Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 z dne 13. decembra 2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice (1).
 (1) UL L 385, 29.12.2004, str. 1.
 SKUPNA IZJAVA
 o Danski
 Pogodbenici sta seznanjeni, da se ta sporazum ne uporablja za postopke za izdajanje vizumov na diplomatskih in konzularnih predstavništvih Kraljevine Danske.
 V takih okoliščinah je zaželeno, da organi Danske in Azerbajdžanske republike nemudoma sklenejo dvostranski sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje s podobnimi pogoji, kakor veljajo v Sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko.
 SKUPNA IZJAVA
 gede Združenega Kraljestva in Irske
 Pogodbenici sta seznanjeni, da se ta sporazum ne uporablja za ozemlji Združenega kraljestva in Irske.
 V takih okoliščinah je zaželeno, da organi Združenega kraljestva, Irske in Azerbajdžanske republike sklenejo dvostranske sporazume o poenostavitvi izdajanja vizumov.
 SKUPNA IZJAVA
 glede Islandije, Norveške, Švice in Lihtenštajna
 Pogodbenici sta seznanjeni s tesnimi odnosi med Evropsko unijo ter Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško in Švico, zlasti na podlagi sporazumov z dne 18. maja 1999 in 26. oktobra 2004 o pridružitvi teh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.
 V takih okoliščinah je zaželeno, da organi Islandije, Lihtenštajna, Norveške in Švice ter Azerbajdžanske republike nemudoma sklenejo dvostranske sporazume o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje s podobnimi pogoji, kakor veljajo v Sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko.
 SKUPNA IZJAVA
 o sodelovanju na področju potnih listin
 Pogodbenici soglašata, da bi moral skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 12 Sporazuma, pri spremljanju izvajanja Sporazuma oceniti učinek ravni varnosti zadevnih potnih listin na delovanje Sporazuma. Zato pogodbenici soglašata, da se bosta redno obveščali o ukrepih, sprejetih za preprečevanje prevelikega števila vrst potnih listin, o razvoju tehničnih vidikov varnosti potnih listin in o postopku preverjanja identitete oseb ob izdaji potnih listin.
 SKUPNA IZJAVA
 o službenih potnih listih
 Pogodbenici ob upoštevanju okvira teh pogajanj potrjujeta, da ta sporazum ne vpliva na možnost posameznih držav članic in Azerbajdžanske republike, da sklenejo dvostranske sporazume, ki urejajo oprostitev vizumske obveznosti za imetnike službenih potnih listov.


text:
ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ Κ Ο Ι Ν Ο Τ Η Τ Ω Ν
 ΟΟΜ(90) 116 τελικό
 Βρυξέλλες, 2 ΑπριλΓου 1990
 Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΟΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 π <: ρ ί α ι- ο ί γ μ π τ ο >, κ <<• ι ι α ο π ο νι δ ι ί ι ν ί Ύ ι ^ η <, ν ο < ν ο ι ι κ ή ί;
 δ α σ |.ι ο λ ο γ ι κ ή Γ, π ο σ ο ο Γ ί.) ο ο ι; γ ι π Γ ι Γ, ν Μ ν. ·.;• π Π ό ; η τ Γ, Ρ η 11 ί1 ν τ π; μ £ ππ λ π
 φ ύ τ " ί) ρ έ γ γ (•: (", , κ π τ π γ ω γ ι; ·... ? ο -.ι ι) •>
 ' ί 11 ν,
 (υττοβληθε ι'σα από την Επιτροπή)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ΕΙΣΗΠ1ΤΙΚΗ EKQULU
 1. Η απόφαση του Συμβουλίου r η c. 1 5 ης 7 c π τ c 11 β ρ ί ο υ 19 8 6 ,
 σχετικά με την ο ύ ν α ψ η Σ υ μ φ α ν ί α ς υ π ο" ν π μ ο ρ Φ ή ανταλλαγή ς
 επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας
 και του Βασιλείου της Σουηδίας ο τους τομείς Γ Γοργίας και
 Αλιείας ( 1 ) , προβλέπει για το άνοιγμα, για μια ημερομηνία
 που θα καθ ορ ιο τ ε ί δια κοινής ο υ μ Φ ι.; ν ί α ς , κοινοτικής
 δασμολογικής ποσόστωσης για ρ έ γ γ r ς ν Μ π c ς ή διατηρημένες
 με απλή ψύξη, ολόκληρες, αποκεφαλισμένες ή τεμαχισμένες
 καταγωγής Σουηδίας. Μέσα στα όρια αυτής της ποσόστωσης ο
 εφαρμοζόμενος δασμός με ι (όνε τα ι ο την Πορτογαλία ο το 5,6 Χ
 μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 19 90 και στο 3 , 8 % από την 1η
 κ π
 Ιανουαρίου τ 991 ' μηδένtZero ι or π άλλα κράτη μέλη.
 2. Η παρούσα πρόταση αποσκοπεί ο τ η ν εφαρμογή αυτής της
 ποσόστωσης για την περίοδο 15 Σεπτεμβρίου "Î990 μέχρι 14
 Φεβρουαρ ίου τ991.
 3. Όπως και για τις άλλες κοινοτικές δασμολογικές
 ποσοστώσεις, οι προτάσεις δεν προβλέπουν κατανομή των
 ποσοτήτων της ποσόστωσης μ ε τ α ζ 0 r w ν κ ρ α τύν μ e λ ώ ν αλλ ά
 παρέχουν στα κράτη μέλη τη δυνατότητα να λαμβάνουν από
 αυτές τις ποσότητες που ε ι»· α ι απαραίτητες για την κ ά λ υ Φ η
 των πραγματικών t lotiywynv.
 ( 1 ) Ε Ε αριθ. L 328 της 2 2 . Ι 1 . 1 9 8 6 , ο . Β 9
 ---pagebreak--- T/potoLÇIi
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (EOK) αριθ.. . /90 TOY ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 της
 για το άνοιγμα και τον τρόκο διαχείρισης κοινοτικής δαμολογικής χοσόοτωοης για τις νωκές
 ή διατηρημένες με αχλή ψύξη ρέγγβς, καταγωγής Σουηδίας
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ TON ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, προβλέπεται από αυτή, για όλες τις εισαγωγές και μέχρι την
 εξάντληση της ποσόστωσης·
 Έχοντας υπόψη:
 ότι πρέπει να ληφθούν τα αναγκαία μέτρα προκειμένου να
 τη συνθήκη για την Ιδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομικής εξασφαλιστεί μια κοινοτική και αποτελεσματική διαχείριση
 Κοινότητας και ιδίως το άρθρο 113, της δασμολογικής αυτής ποσόστωσης με την παροχή στα
 την πράξη προσχώρησης της Ισπανίας και της Πορτογαλίας, κράτη μέλη της δυνατότητας να αντλούν από την ποσό
 στωση της αναγκαίες ποσότητες που αντιστοιχούν στις
 την πρόταση της Επιτροπής διαπιστωμένες πραγματικές εισαγωγές · ότι αυτός ο τρόπος
 διαχείρισης απαιτεί στενή συνεργασία μεταξύ των κρατών
 Εκτιμώντας: μελών και της Επιτροπής •
 ότι, στις 22 Ιουλίου 1972, συνήφθη συμφωνία μεταξύ της ότι, επειδή το Βασίλειο τυυ Βελγίου, το Βασίλειο των Κάτω
 Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και του Βασιλείου Χωρών και το Μεγάλο Δουκάτο του Λουξεμβούργου έχουν
 της Σουηδίας · ότι μετά την προσχώρηση της Ισπανίας και συνενωθεί και αντιπροσωπεύονται από την οικονομική
 της Πορτογαλίας συνήφθη συμφωνία υπό μορφή ανταλλα ένωση Μπενελούξ, κά9ε ενέργεια σχετικά με τη διαχείριση
 γής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινό της ποσόστωσης μπορεί να γίνεται από ένα από τα μέλη
 τητας και του Βασιλείου της Σουηδίας στους τομείς της
 γεωργίας και της αλιείας · ότι η εν λόγω συμφωνία εγκρί της
 θηκε με την απόφαση 86/558/ΕΟΚΟ)·
 ότι για την περίοδο που Βα καθοριστεί με κοινή συμφωνία,
 η συμφωνία αυτή προβλέπει το άνοιγμα κοινοτικής δασμο ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
 λογικής ποσόστωσης 20 000 τόνων, με μηδενικό δασμό, για
 τις νωπές ή διατηρημένες με απλή ψύξη ρεγγες που είναι
 ολόκληρες αποκεφαλισμένες ή τεμαχισμένες καταγωγής
 Σουηδίας · ότι πρέπει λοιπόν να ανοιχθεί η εν λόγω δασμο 'ApSpo Ι
 λογική ποσόστωση, για την περίοδο από 15 Σεπτεμβρίου
 1990 μέχρι 14 Φεβρουαρίου 1991. 1. Από τις 15 Σεπετεμβρίουΐ990 και μέχρι τις 14 Φεβρου
 αρίου 1991 ο δασμός του κοινού δασμολογίου για τα παρα
 ότι πρέπει να διασφαλιστεί, ιδίως η υπό ίσους όρους και κάτω προϊόντα αναστέλλεται στο επίπεδο και εντός του
 ουνεχήζ πρόσβαση όλων των εισαγωγέων στην εν λόγω ορίου κοινοτικής δασμολογικής ποσόστωσης που αναφέρει
 ποσόστωση και η αδιάλειπτη εφαρμογή του ποσοστού που ο ακόλουθος πίνακας:
 Μέγε3ος της Ποσοστωτικός
 ;
 αριίμός :χύ^ϊθ Περιγραφή εμπορευμάτων ποσόστωσης δασμός
 (σε τόνους) (σε «·•.)
 09.0616 ex 03024090 Ρεγγες και σάρκες από ρέγγες νωπές ή διατηρημένες με απλή ψύξη, 20 000 0 (α)
 e x 03041093 καταγωγής Σουηδίας:
 ex 0304 1098
 (α) Οστόσο, ta ev λογβ qxflovu υχόκανται σε δασμό / % νια το / και/ Η για το ? όταν εισάγονται στην Πορτογαλία, στα όρια των ποσοστώσεων που χορη-
 yafmtu <f αυτό το κράτος μίλος < 5,6 «|990<3,3 /1991
 (f) Κωδικοί Tarie : ex 0302 40 90 * 20
 ex 0304 10 93 * 20
 ex 0304 10 98 * 16
 (') EE αρΛ L 32ί της 22. II. I986, σ. 89.
 3
 ---pagebreak--- ?. Γ ν εισαγωγές των εν λόγω προϊόντων υπόκεινται στην στωση ποσότητα που αντιστοιχεί στις ανάγκες αυτές, αφού
 ·τ--*6σ~;ι>ση ποι αναφέρεται στην παράγραφο 1, μόνον υπό απευθύνει κοινοποίηση στην Επιτροπή.
 Η]ν προϋπόθεση ότι οι τιμές «ελεύ9ερο στα σύνορα», που
 •οί^ρίΓοντα'. titS τα >·ράτη μέλη σύμφωνα με το άρθρο 21 Οι αιτήσεις για ανάληψη με την ένδειξη της ημερομηνίας
 τ.-υ -rrvoviq-..-·;· fEOK) o.f.r rW^A ία; Συμβουλίου τη; αποοοχής των εν λόγω διασαφήσεων πρέπει να διαβιβά
 »";; ΔΓλΧί,ίρίου ; 98' περί κοί'-ής οργανώσεως αγοράς στον ζομαι, χωρίς καθυστέρηση, στην Επιτροπή.
 τομέα των προϊόντων αλιείας (J), όπως τροποποιήθηκα
 τελευτα'α από τον κανονισμό (ΕΟΚ) αρι9.2886/89(]), είναι 0 αναλήψεις εγκρίνονται από την Επιτροπή σε συνάρτηση
 με την ημερομηνία αποδοχής των διασαφήσεων θέσης σε
 τουλάχιστον ίσες με τις τιμές αναγωγής τις οποίες ••' χει cvf ;,·
 ελεύθερη κυκλοφορία από τις τελωνειακές αρχές του συγκε
 χομένως καθορίσει ή πρόκειται να καθορίσει η Κοινότητα
 κριμένου κράτους μέλους, στο μέτρο που το διαθέσιμο
 για το εν λόγο προϊόν ή για τις κατηγορίες των εν λόγω
 υπόλοιπο το επιτρέπει.
 προϊόντων. Για τον υπολογισμό της τιμής αναγωγής εφαρ
 μόζονται οι ακόλουθοι ανντελεστές. Εά\ ένα κράτος μέλος δεν χρησιμοποιήσει τις ποσότητες
 — ρέγγες ολόκληρες: 1, που αντ.'Λ,,-*; ο ς επιστρέφει, μόλις τούτο καταστεί δυνατόν,
 — πλευρές ρέγγας: 2,32, στην ποσόστωση
 — τεμάχια ρέγγας: 1,96. Εάν οι αιτοΰιιενες ποσότητες είναι μεγαλύτερες από το
 3. Εφαρμόζεται το πρωτόκολλο περί κ a jop <τμ:>·.. τη^ δια!ιί;ο!'.!θ υπόλοιπο της ποσόστωσης η χορήγηση γίνεται
 έννοιας «καταγόμενα προϊόντα» ή «προϊόντα καταγωγής» ανάλογα ;τ πς αιτήσεις. Η Επιτροπή ενημερώνει σχετικά τα
 και περί των μεθόδων διοικητικής συνεργασίας ίου είναι κοάτη ιιέλη.
 προσαρτημένο στη συμφωνία μεταξύ τη- Fur.-uaïKftc Οι*--
 νομικής Κοινότητας και της Σουηδία-, Άρθρο 4
 Άρθρο 2 Γα κράτη μέλη εξασφαλίζουν στους εισαγωγείς του εν λόγω
 τροϊότος την υπό ίσους όρους και συνεχή πρόσβαση στην
 Η Επιτροπή διαχειρίζεται τη οαομυ/wK-iUi .\>...';UO.J> <<
 . "-} ηον ^ ο κ τ ω ο η , εφόσον ίο υπόλοιπο της ποσόστωσης το
 αναφέρεται στο άρθρο i και μπορεί να λαμίανε. <aH>: επ;φέ/ΐα.
 χρήσιμο διοικητικό μέτρο για να εξασφαλίσει την u,iorJx
 σματική διαχείριση.
 Άρθρο 5
 Άρΰρο .'i Τα κράτη μέλη και η Επιτροπή συνεργάζονται στενά για να
 Εάν ένας εισαγωγέας προσκόμισε., oi. ε*υ. κρνϋυς μέλο<, εξασφαλίσουν την τήρηση του παρόντος κανονισμού.
 διασάφηση θέσης σε ελεύθερη κυκλοφορία στην οποία περί
 λαμβάνεται αίτηση υπαγωγής στο ττροτυ ητισχΛ ·τ·τΓ».ατ' ' Άρθρο 6
 νια το προϊόν που αναφέρεται στον παρόντο •"Τ/ονημό Κ-Α
 ίόν αυτή η διασάφηση vive, δεκτή αττ > τις τολώνειακ; . G παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει στις 15 Σεπετεμ-
 αρχές, το συγκεκριμένο κράτος μέλος αντλεί από την ποσό δρίοο 1990.
 Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς 6/,α τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε
 κράτος μέλος.
 Βρυξέλλες,
 /(.-; ;J Σί,μδούλιο
 Ο Πρόεδρος
 (••ι ΕΕ apiS. L 379 της 3!. 12. 1981, σ. Ι
 (:, ΕΕ αριθ. L 282 της ?.10.1989,σ 1.
 4
 ---pagebreak--- FICHE FINANCIERE
 Ligne budgétaire concernée : Chap. 12 art. 120
 2. Base lurltilQue : art. 113 du traité
 Intitulé de la mesure tarifaire : Proposition de règlement du Conseil
 portant ouverture et mode de gestion d'un contingent tarifaire
 communautaire pour des harengs, frais ou réfrigérés, originaires de
 Suède.
 Ob iect I f : Respecter les engagements contractés par la Communauté
 vis-à-vis de la Suède.
 Mode de calcul :
 -volume du contingent : 20.000 tonnes
 -Droit à appliquer : 0 X
 -Orolt applIcable 15 X
 6. Perte de recettes =
 Valeur d'une tonne : 433 écus
 Valeur totale : 8.660.000 écus
 Perte de recette (15 X) : 1.299.000 écus
 Par rapport à la période précédente, augmentation des pertes de
 recettes de 1.299.000 écus - 1.260.000 écus -
 39.000 écus.
 r
 ---pagebreak--- Fi CHE Ρ" IMPACT b'L'R LA COMPETiΤ IV'TE ET l'EMPLO
 Cette proposition est formulée en conformité avec un engagement contractuel
 de la Communauté. L'impact découlant ds est te concession a été pris en
 considération lors de la prise de décision d'adoption de ce contingent et
 il n'aura pas un caractère sérieux sur a compétitivité et l'emploi dans la
 Communauté.
 κ
 ---pagebreak--- ISSN 0254-1483
 COM(90)116 τελικό
 ΕΓΓΡΑΦΑ
 GR 1102
 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-90438-GR-C
 ISBN 92-77-59053-Χ
 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 L-298S Luxembourg


type: caselaw

text:
 18.2.2012
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 49/33
 Recurso interpuesto el 5 de enero de 2012 — Godrej Industries y V V F/Consejo
 (Asunto T-6/12)
 2012/C 49/59
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Demandantes: Godrej Industries Ltd (Bombay, India) y V V F Ltd (Bombay, India) (representante: B. Servais, abogado)
 Demandada: Consejo de la Unión Europea
 Pretensiones
 La parte demandante solicita al Tribunal General que:
 —
 Anule el Reglamento de Ejecución (UE) no 1138/2011 del Consejo, de 8 de noviembre de 2011, por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinados alcoholes grasos y sus mezclas originarios de la India, Indonesia y Malasia (DO L 293, p. 1), en lo que afecte a las demandantes.
 —
 Condene en costas al Consejo.
 Motivos y principales alegaciones
 En apoyo de su recurso, las partes demandantes invocan tres motivos.
 1)
 Primer motivo, basado en que al no conceder el ajuste en la conversión de la divisa que solicitaban las demandantes para las ventas realizadas en euros entre enero y junio de 2010, puesto que hubo una apreciación sostenida de la rupia india frente al euro durante una parte importante del período de instrucción, el Consejo infringió el artículo 2, apartado 10, [y, en concreto, la letra j) del mismo] del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea, (1) en los términos interpretados de acuerdo con los artículos 2.4 y 2.4.1 del Acuerdo de la Organización Mundial del Comercio relativo a la aplicación del artículo VI del Acuerdo General sobre Aranceles Aduaneros y Comercio de 1994.
 2)
 Segundo motivo, basado en que al no excluir las ventas del producto de que se trata a la industria de la Unión, a los efectos de cálculo del margen del perjuicio y a los efectos del análisis del perjuicio y de la causalidad, el Consejo infringió el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, y en concreto, sus apartados 2, 6 y 7, así como el artículo 9, apartado 4, del mismo.
 3)
 Tercer motivo, basado en que al no excluir las ventas a la industria de la Unión a los efectos del cálculo del margen de dumping, el Consejo infringió los artículos 1, apartado 1, y 2, apartado 10, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, interpretado de acuerdo con las disposiciones relevantes del Acuerdo de la Organización Mundial del Comercio relativo a la aplicación del artículo VI del Acuerdo General sobre Aranceles Aduaneros y Comercio de 1994, en concreto con el artículo 9, apartado 1, del mismo, así como el principio de proporcionalidad y de racionalidad.
 (1) DO L 343, de 22.12.2009, p. 51.


text:
 9.2.2015
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 46/36
 Pedido de decisão prejudicial apresentado pelo Juzgado Mercantil n.o 3 de Barcelona (Espanha) em 9 de dezembro de 2014 — Nuria Robirosa Carrera e César Romera Navales/Banco Popular Español, S.A.
 (Processo C-570/14)
 (2015/C 046/42)
 Língua do processo: espanhol
 Órgão jurisdicional de reenvio
 EL Juzgado Mercantil n.o 3 de Barcelona
 Partes no processo principal
 Recorrentes: Nuria Robirosa Carrera e César Romera Navales
 Recorrido(a): Banco Popular Español, S.A.
 Questões prejudiciais
 1)
 Constitui o artigo 43.o do Código de Processo Civil espanhol, que proíbe o juiz de propor às partes uma possível suspensão do processo civil quando tenha sido submetida por outro órgão jurisdicional uma questão prejudicial ao Tribunal de Justiça da União Europeia, uma limitação clara ao disposto no artigo 7.o da Diretiva [93/13] CEE (1), no que diz respeito ao dever de os Estados Membros assegurarem que, no interesse dos consumidores e da concorrência profissional, existam meios adequados e eficazes para evitar o uso de cláusulas abusivas nos contratos celebrados entre profissionais e consumidores?
 2)
 Constitui o artigo 721.o, n.o 2 do Código de Processo Civil espanhol, que proíbe o juiz de adotar ou sugerir oficiosamente a adoção de medidas cautelares em processos individuais nos quais seja invocada a nulidade de uma cláusula geral por ser abusiva, uma limitação clara ao disposto no artigo 7.o da Diretiva [93/13] CEE, no que diz respeito ao dever de os Estados Membros assegurarem que, no interesse dos consumidores e da concorrência profissional, existam meios adequados e eficazes para evitar o uso de cláusulas abusivas nos contratos celebrados entre profissionais e consumidores?
 3)
 Devem as medidas cautelares suscetíveis de serem adotadas, oficiosamente ou a pedido das partes, no âmbito de um processo relativo a uma ação individual, produzir os seus efeitos até que haja uma decisão definitiva num processo individual ou num processo coletivo que interfere com a propositura das ações individuais, a fim de garantir os meios adequados e eficazes previstos no referido artigo 7.o da Diretiva mencionada?
 (1) Diretiva 93/13/CEE, do Conselho, de 5 de abril de 1993, relativa às cláusulas abusivas nos contratos celebrados com os consumidores (JO L 95, p. 29).