text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 21998A1203(02)
 A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt jegyzőkönyv a kénkibocsátás további csökkentéséről
 Hivatalos Lap L 326 , 03/12/1998 o. 0035 - 0056 CS.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118 ET.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118 HU.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118 LT.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118 LV.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118 MT.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118 PL.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118 SK.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118 SL.ES fejezet 11 kötet 30 o. 97 - 118
 A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt jegyzőkönyv a kénkibocsátás további csökkentéséről--------------------------------------------------A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt jegyzőkönyv a kénkibocsátás további csökkentésérőlA FELEK,AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy végrehajtsák a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményt,MEGGYŐZŐDVE arról, hogy a kibocsátott kén és egyéb levegőszennyező anyagok továbbra is átjutnak a nemzetközi határokon és Európa, valamint Észak-Amerika érintett területein jelentős károkat okoznak a létfontosságú környezeti és gazdasági jelentőséggel bíró természeti erőforrásokban, mint például az erdőkben, a talajokban és a vizekben, valamint az épített környezetben (anyagokban), beleértve a történelmi műemlékeket, és bizonyos körülmények között káros hatással vannak az emberi egészségre,AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy óvintézkedéseket tesznek a levegőszennyező anyagok kibocsátásának megelőzése, megakadályozása vagy minimalizálása, továbbá káros hatásaik csökkentése érdekében,MEGGYŐZŐDVE arról, hogy ahol súlyos vagy visszafordíthatatlan károsodás veszélye fenyeget, a teljes tudományos bizonyosság hiánya nem indokolhatja az ilyen intézkedések elhalasztását, figyelembe véve, hogy a levegőszennyező anyagok kibocsátását kezelő ilyen megelőző intézkedések költség-hatékonyak legyenek,FIGYELEMMEL arra, hogy a kén és egyéb levegőszennyező anyagok kibocsátásának szabályozását célzó intézkedések hozzájárulhatnak az érzékeny északi-sarkvidéki környezet védelméhez, ésFIGYELEMBE VÉVE, hogy a környezet savasodásához hozzájáruló levegőszennyezés meghatározó forrásai az ásványi tüzelőanyagok energiatermelést szolgáló elégetése és a különböző ipari ágazatok főbb technológiai eljárásai, amelyek kén, nitrogén-oxidok és egyéb szennyező anyagok kibocsátásához vezetnek,TUDATÁBAN ANNAK, hogy költség-hatékony regionális megközelítésre van szükség a levegőszennyezés leküzdésére, amely figyelembe veszi az országok közötti eltéréseket a hatások és az enyhítés költségeinek vonatkozásában,AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy további és még hatékonyabb intézkedéseket tegyenek a kénkibocsátás ellenőrzésére és csökkentésére,TUDVA, hogy bármilyen kénkibocsátást szabályozó politika, legyen az bármilyen költség-hatékony regionális szinten, viszonylag súlyos gazdasági terhet ró azon országok gazdaságára, amelyek a piacgazdaságra való áttérés periódusában vannak,SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a kénkibocsátás csökkentésére hozott intézkedések nem okozhatnak önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést vagy nem jelenthetik a nemzetközi verseny vagy kereskedelem rejtett korlátozását,FIGYELEMBE VÉVE a kén oxidjainak kibocsátásáról, atmoszférikus folyamatairól és környezetre gyakorolt hatásairól rendelkezésre álló tudományos és műszaki adatokat, valamint leküzdésük költségeit,TUDATÁBAN ANNAK, hogy a kénkibocsátáson túlmenően a nitrogén-oxidok és az ammónia kibocsátása szintén hozzájárul a környezet savasodásához,TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozásról szóló, 1992. május 9-én New Yorkban elfogadott keretegyezménye szerint megállapodás született arról, hogy nemzeti politikákat hoznak létre, és megfelelő intézkedéseket tesznek a klímaváltozás leküzdésére, amely várhatóan a kénkibocsátás csökkentéséhez is vezethet,MEGERŐSÍTVE a környezet szempontjából tartós és fenntartható fejlődés biztosítása iránti igényt,FELISMERVE a tudományos és műszaki együttműködés folytatásának szükségességét a kritikus terheléseken és kritikus szinteken alapuló megközelítés további kidolgozásában, beleértve számos légszennyező anyag és a környezetre, anyagokra és emberi egészségre gyakorolt különböző hatások értékelésére tett erőfeszítéseket,HANGSÚLYOZVA, hogy a tudományos és műszaki ismeretek fejlődnek, és szükségessé válik, hogy ezt a fejlődést figyelembe vegyék az ebben a jegyzőkönyvben hatályba lépett kötelezettségek megfelelőségének felülvizsgálatakor és a további intézkedésekről való döntéshozatalkor,MÉLTÁNYOLVA az 1985. július 8-án Helsinkiben elfogadott, a kénkibocsátásnak, vagy annak országhatárokon való átterjedésének legalább 30 %-os csökkentéséről szóló jegyzőkönyvet és azokat az intézkedéseket, amelyeket már számos ország megtett, amelynek hatására csökkent a kénkibocsátás,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. CIKKFOGALOMMEGHATÁROZÁSEnnek a jegyzőkönyvnek az alkalmazásában,1. "egyezmény" a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. november 13-án, Genfben elfogadott egyezmény;2. "EMEP" a levegőszennyező anyagok nagy távolságra való eljutásának megfigyelésére és értékelésére szolgáló európai együttműködési program;3. "végrehajtó szerv" az egyezmény végrehajtó szerve, amelyet az egyezmény 10. cikkének (1) bekezdése szerint hoztak létre;4. "Bizottság" az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága;5. "Szerződő felek" az e jegyzőkönyvet aláíró szerződő felek, ha a szövegösszefüggésből más nem következik;6. "Az EMEP területi hatálya" a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a levegőszennyező anyagok nagy távolságra való eljutásának megfigyelésére és értékelésére szolgáló európai együttműködési program (EMEP) hosszú távú finanszírozásáról szóló, 1984. szeptember 28-i genfi jegyzőkönyv 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott terület;7. "SOMA" a kén-oxidoknak a III. mellékletben meghatározott kezelési területe a 2. cikk (3) bekezdésében előírt feltételek szerint;8. "kritikus terhelés" egy vagy több szennyező anyagnak való kitettség becsült mennyiségi értéke, amely alatt a szennyezésnek a környezet meghatározott érzékeny elemeire jelen ismereteink szerint nincs jelentősebb káros hatása;9. "kritikus szint" a szennyező anyagoknak az a koncentrációja a légkörben, amely fölött a jelenlegi ismeretek szerint közvetlen káros hatások jelentkeznek a fogadókon, mint például az embereken, növényeken, ökoszisztémákon vagy anyagokon;10. "kritikus kénlerakódás" az oxidált kénvegyületeknek való kitettség mennyiségi becslése, figyelembe véve a bázikus kation megkötés és bázikus kation lerakódás hatásait, amely alatt a jelenlegi ismeretek szerint nem fordulnak elő káros hatások a környezet meghatározott érzékeny elemeire;11. "kibocsátás" az anyagok atmoszférába történő kibocsátása;12. "kénkibocsátás" mindenféle kénvegyületnek az atmoszférába történő kibocsátása, kén-dioxid kilótonnában kifejezve (kt SO2), amely ember által létrehozott forrásokból származik, kivéve a területi vizeken kívüli nemzetközi forgalomban lévő hajókat;13. "tüzelőanyag" bármilyen szilárd, folyékony vagy gáznemű éghető anyag, a háztartási hulladék és a mérgező vagy veszélyes hulladék kivételével;14. "helyhez kötött tüzelőberendezés" bármilyen olyan műszaki berendezés vagy műszaki berendezés csoport, amely közös telephelyen van, és hulladékgázokat bocsát, vagy bocsáthat ki közös kéményen keresztül, amelyben tüzelőanyagokat égetnek abból a célból, hogy felhasználják a létrehozott hőt;15. "nagyobb, új, helyhez kötött tüzelőberendezés" bármilyen helyhez kötött tüzelőberendezés, amelynek építését vagy jelentős módosítását 1995. december 31. után hagyták jóvá, és amelynek névleges hőteljesítménye legalább 50 MWth. Az illetékes nemzeti hatóság dolga annak eldöntése, hogy egy módosítás lényegi vagy nem, figyelembe véve az olyan tényezőket, mint a módosítás környezeti előnyei;16. "nagyobb, meglévő, helyhez kötött tüzelőberendezés" bármilyen olyan meglévő, helyhez kötött tüzelőberendezés, amelynek névleges hőteljesítménye legalább 50 MWth;17. "gázolaj" bármilyen kőolajtermék a HR 2710-en belül, vagy bármilyen olyan kőolajszármazék, amely lepárlási korlátai miatt a középpárlat kategóriájába esik, és amelyet tüzelőanyagként szándékoznak felhasználni, és amely legalább 85 térfogatszázalékban a lepárlási veszteségekkel együtt, 350°C-on desztillálódik;18. "kibocsátási határérték" a kén-dioxidban kifejezett kénvegyületek megengedhető koncentrációja, a helyhez kötött tüzelőberendezésekből származó hulladékgázokban tömeg/hulladékgáz formájában térfogatban kifejezve, SO2/Nm3 mértékegységben azzal a feltételezéssel, hogy a hulladékgáz oxigéntartalma folyékony és gáznemű tüzelőanyagok esetében 3 térfogatszázalék, és szilárd tüzelőanyagok esetében 6 térfogatszázalék;19. "kibocsátás-korlátozás" az a kén-dioxidban kifejezett összes megengedett kénvegyület mennyisége, amelyet egy tüzelőberendezés vagy egy közös telephelyen, vagy egy meghatározott földrajzi területen belül elhelyezett tüzelőberendezés-csoport bocsáthat ki, kilótonna/év mértékegységben kifejezve;20. "kéntelenítési arány" a tüzelőberendezésből eredő, egy adott időszakban leválasztott kén mennyiségének az abban a tüzelőanyagban található kén mennyiségéhez viszonyított aránya, amelyet bevittek a tüzelőberendezésbe, és amelyet felhasználtak ugyanabban az időszakban;21. "kénmérleg" a meghatározott területek kibocsátásaiból származó, a fogadó területeken lévő oxidált kénvegyület-lerakódásokhoz való számított hozzájárulás mátrixa.2. cikkAlapvető kötelezettségek(1) A szerződő felek ellenőrzik és csökkentik kénkibocsátásukat abból a célból, hogy védjék az emberi egészséget és a környezetet a káros hatásoktól, különösen a savasító hatásoktól, valamint, hogy a lehető legnagyobb mértékben, túlzott ráfordítások nélkül biztosítsák, hogy az oxidált kénvegyületek lerakódásai hosszú távon ne lépjék túl az I. mellékletben a jelenlegi tudományos ismeretek szerinti kritikus kénlerakódásnak megfelelő kritikus kénterhelést.(2) Először a szerződő felek csökkentik éves kénkibocsátásukat legalább a II. mellékletben meghatározott ütemezés és szintek szerint, és azt megtartják azon a szinten.(3) Ezen túlmenően bármely szerződő fél:a) amelynek teljes szárazföldi területe nagyobb 2 millió négyzetkilométernél;b) amely kötelezettséget vállalt e cikk (2) bekezdése szerint arra, hogy országos kénkibocsátási plafonja nem lesz nagyobb, mint az 1990-es kibocsátása, vagy a kénkibocsátás csökkentéséről szóló 1985. évi helsinki jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségek közül a kisebbik, illetve az országhatárait átlépő áramlásokat legalább 30 %-kal csökkenti a II. mellékletben leírtak szerint;c) amelynek éves kénkibocsátása, amely hozzájárul egy vagy több fél joghatósága alá tartozó terület savasodásához, csak a joghatósága alatti olyan területekről származik, amely SOMA-ként fel van sorolva a III. mellékletben, és bemutatta az ennek hatásáról szóló dokumentációt; ésd) amely a jegyzőkönyv aláírásával vagy a jegyzőkönyvhöz való csatlakozásával alátámasztotta azt a szándékát, hogy e bekezdésnek megfelelően tevékenykedik,csökkenti éves kénkibocsátását az így felsorolt területen legalább a II. mellékletben meghatározott ütemezésnek és szinteknek megfelelően, majd azon a szinten meg is tartja.(4) Ezen túlmenően a szerződő felek különleges körülményeiknek megfelelően alkalmazzák a kénkibocsátás csökkentésének leghatékonyabb módszereit új és meglévő forrásaikra, amelyek többek között az alábbiakat tartalmazzák:- intézkedések az energiahatékonyság javítására,- intézkedések a megújuló energiaforrások alkalmazásának növelésére,- intézkedések egyes tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentésére és az alacsony kéntartalmú tüzelőanyag használatának bátorítására, beleértve a magas kéntartalmú tüzelőanyagok alacsony kéntartalmú, vagy kénmentes tüzelőanyagokkal való kombinált használatát,- intézkedések a rendelkezésre álló legjobb ellenőrzési technológiák alkalmazására, amely nem jelent túlzott költséget,a IV. melléklet iránymutatásait felhasználva.(5) Az 1991. évi Egyesült Államok/Kanada Levegőminőségi Megállapodás szerződő feleit kivéve minden szerződő fél legalább:a) kibocsátási határértékeket alkalmaz legalább olyan szigorúsággal, mint ahogy azt a V. melléklet meghatározza, minden nagy, új, helyhez kötött tüzelőberendezésre;b) legkésőbb 2004. július 1-jéig lehetőleg túlzott költségek nélkül, kibocsátási határértékeket alkalmaz legalább a V. mellékletben meghatározott szigorúsággal azokra a nagy, meglévő, helyhez kötött tüzelőberendezésekre, amelyek névleges hőteljesítménye 500 MWth fölött van, számításba véve az üzem hátralévő élettartamát a jegyzőkönyv hatálybalépésének dátumától számítva, vagy ezzel egyenértékű kibocsátási korlátozásokat vagy egyéb megfelelő intézkedéseket alkalmaz, feltéve, hogy ezek elérik a II. mellékletben meghatározott kénkibocsátási plafonértékeket és ezt követően tovább közelítik a I. mellékletben megadott kritikus terheléseket; és nem később, mint 2004. július 1-jéig kibocsátási határértékeket vagy kibocsátási korlátokat alkalmaz azokra a nagyobb, meglévő, helyhez kötött tüzelőberendezésekre, amelyek névleges hőteljesítménye 50 és 500 MWth között van, az V. mellékletet iránymutatásai szerint;c) legkésőbb két évvel e jegyzőkönyv hatálybalépését követően, a gázolaj kéntartalmára vonatkozó olyan nemzeti szabványok alkalmazása, amelyek legalább olyan szigorúak, mint ahogy azok az V. mellékletben meghatározásra kerültek. Amennyiben a gázolaj-ellátást nem lehet másképp biztosítani, egy állam meghosszabbíthatja az e pontban előírt határidőt legfeljebb 10 éves időtartamra. Ebben az esetben a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirattal együtt letétbe helyezendő nyilatkozatban kinyilvánítja szándékát az időtartam meghosszabbítására.(6) A szerződő felek ezen túlmenően gazdasági eszközöket alkalmaznak a kénkibocsátás költséghatékony eszközei alkalmazásának bátorítására.(7) E jegyzőkönyv aláírói (a szerződő felek) a végrehajtó szerv ülésén a végrehajtó szerv által kidolgozott és elfogadott szabályoknak és feltételeknek megfelelően határozhatnak arról, hogy két vagy több fél együttesen alkalmazhatja a II. mellékletben előírt kötelezettségeket. E szabályok és feltételek biztosítják e cikk (2) bekezdésében előírt kötelezettségek teljesítését, valamint elősegítik az (1) bekezdésben előírt környezeti célok elérését.(8) A szerződő felek a 8. cikk szerinti első felülvizsgálat eredményétől függően, és nem később, mint e felülvizsgálat befejezésétől számított egy éven belül, tárgyalásokat kezdenek a kibocsátás csökkentésére irányuló további kötelezettségekről.3. cikkTechnológia csere(1) A szerződő felek a nemzeti törvényekkel, rendeletekkel és gyakorlatokkal összhangban lehetővé teszik a technológiák és technikák cseréjét, beleértve azokat is, amelyek növelik az energiahatékonyságot, a megújuló energiaforrások felhasználását és az alacsony kéntartalmú tüzelőanyagok feldolgozását a kénkibocsátás csökkentése céljából, különösen az alábbiak elősegítésével:a) a rendelkezésre álló technológia kereskedelmi cseréje;b) közvetlen ipari kapcsolatok és együttműködés, beleértve a közös vállalatokat is;c) információ- és tapasztalatcsere;d) technikai segítségnyújtás biztosítása.(2) E cikk (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek elősegítése céljából a szerződő felek kedvező feltételeket teremtenek a megfelelő szervezetek és egyének közötti kapcsolatok és együttműködés lehetővé tételével a magán- és a közszférában, amelyek lehetővé teszik a technológiai, tervezési és mérnöki szolgáltatások, berendezések vagy finanszírozások nyújtását.(3) A szerződő felek legkésőbb a jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hat hónapon belül elkezdik azon eljárásoknak a vizsgálatát, amelyek kedvezőbb körülményeket teremtenek a kénkibocsátás csökkentésére szolgáló technológiák cseréjéhez.4. cikkNemzeti stratégiák, politikák, programok, intézkedések és információk(1) Minden szerződő fél a 2. cikk szerinti kötelezettségeinek végrehajtása céljából:a) nemzeti stratégiákat, politikákat és programokat fogad el legkésőbb e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hat hónapon belül, ésb) nemzeti intézkedéseket tesz és alkalmaz,kénkibocsátásának ellenőrzése és csökkentése érdekében.(2) Minden szerződő fél információkat gyűjt és tart:a) a kénkibocsátás tényleges szintjeiről és az oxidált kén és egyéb savasító vegyületek környezeti koncentrációjáról és lerakódásairól, figyelembe véve az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetében az EMEP munkatervét; ésb) az oxidált kén és egyéb savasító vegyületek lerakódásának hatásairól.5. cikkJelentés(1) Minden szerződő félnek jelentést kell továbbítania a Bizottság végrehajtó titkárán keresztül a végrehajtó szerv számára, a végrehajtó szerv által meghatározott időszakonként az alábbiakról:a) a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott nemzeti stratégiák, politikák, programok és intézkedések végrehajtásáról;b) az éves nemzeti kénkibocsátás szintjeiről a végrehajtó szerv által elfogadott iránymutatásnak megfelelően, amely tartalmazza az összes jelentős forráskategória kibocsátási adatait; ésc) az egyéb kötelezettségek végrehajtásáról, amelyek a jegyzőkönyv szerint léptek hatályba,a végrehajtó szerv ülésén a szerződő fél által a formával és tartalommal kapcsolatban hozott határozattal összhangban. A határozat feltételeit szükség szerint át kell tekinteni bármilyen további elem meghatározása céljából a jelentések által tartalmazandó információk formájával és/vagy tartalmával kapcsolatban.(2) Az EMEP területi hatálya alá tartozó minden szerződő fél a Bizottság végrehajtó titkárán keresztül az EMEP irányító szerve által meghatározott, és a szerződő felek által a végrehajtó szerv ülésén jóváhagyott időszakonként jelentést tesz az EMEP-nek a kénkibocsátás szintjeire vonatkozó információkról, az EMEP irányító szerve által meghatározott időbeni és térbeli felbontásban.(3) A végrehajtó szerv minden éves ülését megelőzően az EMEP-nek információkat kell közölnie:a) az oxidált kénvegyületek környezeti koncentrációjáról és lerakódásáról; ésb) a kénmérlegek számításairól.Az EMEP területi hatálya alá nem tartozó szerződő felek hasonló információkat tesznek hozzáférhetővé, ha ezt a végrehajtó szerv kéri.(4) A végrehajtó szerv az egyezmény 10. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban intézkedik az oxidált kén és az egyéb savasító vegyületek lerakódásainak hatásairól szóló információk kidolgozásáról.(5) A szerződő felek a végrehajtó szerv ülésén intézkednek az EMEP területi hatálya alá tartozó államok kibocsátásai csökkentésének számított és nemzetközileg optimalizált allokációira vonatkozó felülvizsgált információk rendszeres kidolgozásáról, integrált becslési modellekkel, azzal a szándékkal, hogy a jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdésének céljából tovább csökkentsék a különbséget az oxidált kénvegyületek tényleges lerakódásai és a kritikus terhelési értékek között.6. cikkKutatás, fejlesztés és ellenőrzésA szerződő felek bátorítják az alábbiakhoz kapcsolódó kutatást, fejlesztést, megfigyelést és együttműködést:a) a kritikus terhelések és kritikus szintek kidolgozására vonatkozó módszerek nemzetközi harmonizálása és az ilyen harmonizációra vonatkozó eljárások kidolgozása;b) a megfigyelési technikák és rendszerek, valamint a kénvegyületek számítási, koncentráció és lerakódási modellezésének fejlesztése;c) stratégiák a kénkibocsátás további csökkentésére a kritikus terhelések és kritikus szintek, valamint műszaki fejlesztések alapján, az integrált becslési modellezés fejlesztése a kibocsátás csökkentések nemzetközileg optimalizált allokációinak számításához, figyelembe véve az ezzel járó költségek igazságos elosztását;d) a kénkibocsátás szélesebb hatásainak megértése az emberi egészségre, a környezetre, különösen az elsavasodás vonatkozásában, továbbá az anyagokra, beleértve a történelmi és kulturális emlékműveket, figyelembe véve a kén-oxidot, a nitrogén-oxidot, az ammóniát, az illó szerves vegyületek és a troposzférikus ózon közötti kapcsolatot;e) kibocsátás-csökkentési technológiák, és az energiahatékonyságot, energia-megtakarítást és a megújuló energiák használatát fejlesztő technológiák és technikák;f) a kénkibocsátás csökkentéséből eredő, a környezetet és az emberi egészséget érintő előnyök gazdasági értékelése.7. cikkTeljesítés(1) A végrehajtási bizottságot kell létrehozni abból a célból, hogy ellenőrizze a jegyzőkönyv végrehajtását és annak szerződő felek általi betartását. Jelentést tesz a szerződő feleknek a végrehajtó szerv ülésein, és olyan ajánlásokat tehet, amelyeket megfelelőnek tart.(2) A végrehajtási bizottság jelentésének vagy bármilyen ajánlásának tudomásulvételekor a felek, figyelembe véve az ügy körülményeit, az egyezmény gyakorlatával összhangban, határozatot hozhatnak, és cselekvésre szólíthatnak fel a jegyzőkönyv előírásainak teljes mértékű betartásának biztosítására, beleértve az olyan intézkedéseket is, amelyek segítséget nyújtanak ahhoz, hogy a szerződő felek teljesíthessék annak előírásait és a jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérését.(3) A szerződő felek a végrehajtó szerv első ülésén e jegyzőkönyv hatálybalépését követően határozatot fogadnak el, amely meghatározza a végrehajtási bizottság struktúráját és funkcióit, valamint azokat az eljárásokat, amelyekkel a végrehajtási bizottság áttekinti a teljesítést.(4) A teljesítés betartásának ellenőrzésére szolgáló eljárás alkalmazása nem érinti a jegyzőkönyv 9. cikkének rendelkezéseit.8. cikkA szerződő felek által végzett felülvizsgálatok, a végrehajtó szerv ülései(1) A szerződő felek a végrehajtó szerv ülésein az egyezmény 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében felülvizsgálhatják a szerződő felek és az EMEP által nyújtott információkat, a kén és egyéb savasodást okozó vegyületek lerakódásainak hatásaira vonatkozó adatokat és a jegyzőkönyv 7. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott, végrehajtási bizottság jelentéseit.(2) a) A szerződő felek a végrehajtó szerv ülésein vizsgálat alá veszik a jegyzőkönyvben előírt kötelezettségeket, beleértve az alábbiakat:i. kötelezettségeiket az 5. cikk (5) bekezdésében hivatkozott kibocsátás-csökkentéseik számított és nemzetközileg optimalizált allokációival kapcsolatban; ésii. a kötelezettségek és a jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérése érdekében tett előrelépés megfelelőségét.b) A felülvizsgálatoknak figyelembe kell venniük a savasodásról szóló elérhető legjobb tudományos információkat, beleértve a kritikus terhelések becslését, a technológiai fejlesztéseket, a változó gazdasági körülményeket, és a kibocsátási szintekre vonatkozó kötelezettségek teljesítését is.c) Az ilyen felülvizsgálatokkal összefüggésben bármely szerződő félnek, amelynek a II. melléklet szerinti kénkibocsátási plafonértékekre vonatkozó kötelezettségei nem felelnek meg az e szerződő fél számára számított és nemzetközileg optimalizált kibocsátás-csökkentési allokációknak, és amelyet kértek, hogy legalább 60 %-kal csökkentse az 1990. évi kénlerakódások és az EMEP szabványügyi területén belüli kritikus kénlerakódások közötti különbséget, minden erőfeszítést meg kell tennie, hogy teljesítse a felülvizsgált kötelezettségeket.d) Az ilyen felülvizsgálatok eljárásait, módszereit és ütemezését a szerződő felek a végrehajtó szerv ülésén határozzák meg. Az első ilyen felülvizsgálatot 1997-ben kell elvégezni.9. cikkViták rendezése(1) Amennyiben a jegyzőkönyv értelmezése vagy alkalmazása tekintetében két vagy több szerződő fél között vita alakul ki, úgy az érintett szerződő feleknek saját választásuk alapján meg kell kísérelniük a vita tárgyalás vagy más békés úton történő rendezését. A vitáról a szerződő feleknek értesíteniük kell a végrehajtó szervet.(2) A jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy az ahhoz való csatlakozáskor azon szerződő fél, amely nem regionális gazdasági integrációs szervezet, a letéteményeshez benyújtott írásos nyilatkozatában kinyilváníthatja, hogy a jegyzőkönyv értelmezése vagy alkalmazása kérdésében egy másik, ugyanezt a kötelezettséget elfogadó féllel szemben keletkező vitás kérdés esetén elismeri a vita rendezésének alábbi egyik vagy mindkét módszerét ipso facto és megállapodás nélkül kötelezőként bármely szerződő fél vonatkozásában, amely elfogadja ugyanezt a kötelezettséget:a) a vita Nemzetközi Bíróság elé terjesztése;b) választottbíráskodás, amelynek összhangban kell lennie a szerződő felek által meghatározott eljárással, amelyet a végrehajtó szerv ülésén, választottbíráskodásról szóló mellékletként a lehető leghamarabb el kell fogadni.A regionális gazdasági integrációs szervezet szerződő félként hasonló hatású nyilatkozatot tehet a választottbíráskodással kapcsolatban a fenti b) pontban meghatározott eljárás szerint.(3) A (2) bekezdéssel összhangban tett nyilatkozat hatályos, amíg a nyilatkozatban foglaltak szerint hatályát nem veszti, vagy a visszavonásra vonatkozó írásbeli nyilatkozatnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésétől számított három hónapig.(4) A Nemzetközi Bíróságon vagy a választottbíráskodás előtt folyamatban lévő eljárást sem új nyilatkozat, sem a nyilatkozat visszavonásáról vagy lejártáról szóló értesítés nem befolyásolja semmilyen módon, hacsak a vitában részes szerződő felek másképpen nem rendelkeznek.(5) Amennyiben a vitában részes szerződő felek nem fordulnak a viták rendezésének (2) bekezdésben leírt módjához, és tizenkét hónappal az után, hogy valamely szerződő fél bejelentette, hogy vitája van egy másikkal, az érintett szerződő felek nem tudták rendezni vitájukat az (1) bekezdésben leírt módon, a vitát bármely szerződő fél kérésére egyeztetésre kell bocsátani.(6) Az (5) bekezdés céljára egyeztetőbizottságot kell létrehozni. A bizottságnak az érintett felek által egyenlő számban kijelölt tagokból kell állnia, vagy, amennyiben az egyeztetésben részt vevő felek érdeke megegyezik, a bizottság a közös érdekeltségű csoport által kiválasztott tagokból és az így kijelölt tagok által közösen kiválasztott elnökből áll. A bizottság ajánlás formájában hoz döntést, amelyet a feleknek jóhiszeműen kell tudomásul venniük.10. cikkMellékletekE jegyzőkönyv mellékletei a jegyzőkönyv szerves részét képezik. A III. és IV. melléklet nem kötelező érvényű.11. cikkMódosítás és kiigazítás(1) E jegyzőkönyv módosítását bármely fél javasolhatja. Az egyezményt aláíró bármely szerződő fél javasolhatja a jegyzőkönyv II. mellékletének kiigazítását oly módon, hogy nevével, kibocsátásaival, kénkibocsátásainak felső határértékeivel és kibocsátásai százalékos csökkentésével egészítsék ki a jegyzőkönyvet.(2) Az ilyen javasolt módosításokat és kiigazításokat írásban kell benyújtani a Bizottság végrehajtó titkárához, aki közli ezt az összes szerződő féllel. A szerződő feleknek meg kell vitatniuk a javasolt módosításokat és kiigazításokat a végrehajtó szerv következő ülésén, feltéve, hogy e javaslatokat a végrehajtó titkár legalább 90 nappal előre eljuttatta a szerződő feleknek.(3) E jegyzőkönyv, valamint ennek II., III. és V. mellékletének módosításait a végrehajtó szerv ülésén jelen lévő szerződő felek konszenzussal fogadják el, és ez az elfogadó szerződő felek számára 90 nappal azt követően lép hatályba, hogy az ennek elfogadását igazoló eszközöket a felek kétharmada letétbe helyezte a letéteményesnél.(4) A jegyzőkönyv e cikk (3) bekezdésében említett mellékletein kívüli mellékleteinek módosításait a végrehajtó szerv ülésén jelen lévő szerződő felek konszenzusával fogadják el. A Bizottság végrehajtó titkársága általi közlés dátumát követő 90 nap lejártával bármely ilyen melléklet módosítása hatályba lép azon szerződő felek vonatkozásában, amelyek nem nyújtottak be bejelentést a letéteményeshez e cikk (5) bekezdésének rendelkezései szerint, feltéve, hogy legalább 16 szerződő fél nem nyújtott be ilyen bejelentést.(5) Bármely szerződő fél, amely nem tudja az e cikk (3) bekezdésében említett mellékleten kívüli melléklet módosítását jóváhagyni, az elfogadás közlésének napjától számított 90 napon belül írásban kell értesítenie erről a letéteményest. A letéteményes késedelem nélkül értesíti az összes szerződő felet bármilyen ilyen kézhez vett értesítésről. A szerződő fél bármikor elfogadásra változtathatja korábbi bejelentését; és az elfogadási okiratának a letéteményesnél történt elhelyezésével az ilyen melléklet módosítása hatályossá válik e szerződő fél vonatkozásában is.(6) A II. melléklet kiigazításait a végrehajtó szerv ülésén részt vevő szerződő felek konszenzussal fogadják el, és ez a jelen lévő szerződő felek vonatkozásában 90 nappal azt követően lép hatályba, hogy a Bizottság végrehajtó titkára írásban értesítette e szerződő feleket a kiigazítás elfogadásáról.12. cikkAláírás(1) Ez a jegyzőkönyv Oslóban 1994. június 13-tól 1994. június 14-ig, ezt követően 1994. december 12-ig az Egyesült Nemzetek New York-i székházában írható alá, a Bizottság tagországai, valamint a Gazdasági és Szociális Tanács 1947. március 28-i 36. (IV.) sz. határozatának 8. cikke alapján az Európai Gazdasági Bizottságban tanácskozási jogállással rendelkező államok, valamint az Európai Gazdasági Bizottság szuverén tagországaiból álló olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek által, amelyek hatáskörrel bírnak az egyezményben foglalt kérdésekkel kapcsolatos nemzetközi megállapodásokról tárgyalásokat folytatni, ilyeneket kötni és alkalmazni, feltéve, hogy az érintett államok és szervezetek az Egyezmény szerződő felei és szerepelnek a II. melléklet listájában.(2) E regionális gazdasági integrációs szervezetek – a hatáskörükbe tartozó kérdésekben – saját nevükben gyakorolják azokat a jogokat és teljesítik azokat a kötelezettségeket, amelyek a jegyzőkönyv szerint e szervezetek tagországait megilletik. Ilyen esetekben e szervezetek tagországai külön-külön nem gyakorolhatják e jogokat.13. cikkMegerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás(1) E jegyzőkönyvet az aláírók erősíthetik meg, fogadhatják el, vagy hagyhatják jóvá.(2) Ez a jegyzőkönyv 1994. december 12-től áll nyitva olyan államok és szervezetek csatlakozása számára, amelyek megfelelnek a 12. cikk (1) bekezdésében leírt követelményeknek.14. cikkLetéteményesA megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratokat az Egyesült Nemzetek főtitkáránál kell letétbe helyezni, aki ellátja a letéteményes funkcióját.15. cikkHatálybalépés(1) Ez a jegyzőkönyv a tizenhatodik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezése időpontjától számított 90. napon lép hatályba.(2) Minden, a 12. cikk (1) bekezdésében említett állam és szervezet esetében, amely a tizenhatodik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezését követően erősíti meg, fogadja el, hagyja jóvá e jegyzőkönyvet vagy csatlakozik ahhoz, a jegyzőkönyv az illető szerződő fél saját megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezése időpontját követő kilencvenedik napon lép hatályba.16. cikkFelmondásAz attól az időponttól számított öt év elteltével, amikor a jegyzőkönyv valamely szerződő fél tekintetében hatályba lépett, e szerződő fél a letéteményeshez intézett írásos értesítéssel bármikor felmondhatja a jegyzőkönyvet. Ez a jegyzőkönyv az ilyen értesítés napját követő kilencvenedik napon hatályát veszti, illetve az azt követő napon, amelyet a felmondásról szóló értesítő meghatároz.17. cikkHiteles szövegekE jegyzőkönyv eredeti példányát, amelynek angol, francia, német és orosz nyelvű szövege egyaránt hiteles, az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál kell letétbe helyezni.A fentiek hiteléül az alulírott meghatalmazottak e jegyzőkönyvet alább kézjegyükkel látták el.Kelt Osloban, az ezerkilencszázkilencvennegyedik év június havának tizenharmadik napján.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETKRITIKUS KÉNLERAKÓDÁS(5 százalékosztály kén centigrammban négyzetméterenként évenként)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II. MELLÉKLETKÉNKIBOCSÁTÁSI PLAFONÉRTÉKEK ÉS SZÁZALÉKOS KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTÉSEKAz alábbi táblázatban felsorolt kénkibocsátási plafonértékek adják a jegyzőkönyv 2. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségeket. A felsorolt 1980-as és 1990-es kibocsátási szintek és százalékos kibocsátás-csökkentések csak tájékoztató jellegűek.| 2Kibocsátási szintek kt SO évente | [1]2Kénkibocsátási plafonértékek kt SO évente | [2]Százalékos kibocsátás-csökkentések (bázisév 1980) || | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | 2010 | 2000 | 2005 | 2010 |Ausztria | 397 | 90 | 78 | | | 80 | | |Belarusz | 740 | | 456 | 400 | 370 | 38 | 46 | 50 |Belgium | 828 | 443 | 248 | 232 | 215 | 70 | 72 | 74 |Bulgária | 2050 | 2020 | 1374 | 1230 | 1127 | 33 | 40 | 45 |Cseh Köztársaság | 2257 | 1876 | 1128 | | | 902 | | |Dánia | 451 | 180 | 90 | | | 80 | | |Finnország | 584 | 260 | 116 | | | 80 | | |Franciaország | 3348 | 1202 | 868 | 770 | 737 | 74 | 77 | 78 |Görögország | 400 | 510 | 595 | 580 | 570 | 0 | 3 | 4 |Hollandia | 466 | 207 | 106 | | 77 | | | |Horvátország | 150 | 160 | 133 | 125 | 117 | 11 | 17 | 22 |Írország | 222 | 168 | 155 | | | 30 | | |Kanada | – nemzeti | 4614 | 3700 | 3200 | | | 30 | | || – SOMA | 3245 | | 1750 | | | 46 | | |Lengyelország | 4100 | 3210 | 2583 | 2173 | 1397 | 37 | 47 | 66 |Liechtenstein | 0,4 | 0,1 | 0,1 | | | 75 | | |Luxemburg | 24 | | 10 | | | 58 | | |Magyarország | 1632 | 1010 | 898 | 816 | 653 | 45 | 50 | 60 |Németország | 7494 | 5803 | 1300 | 990 | 83 | 87 | | |Norvégia | 142 | 54 | 34 | | | 76 | | |Olaszország | 3800 | | 1330 | 1042 | | 65 | 73 | |Orosz Föderáció [3] | 7161 | 4460 | 4440 | 4297 | 4297 | 38 | 40 | 40 |Portugália | 266 | 284 | 304 | 294 | | 0 | 3 | |Spanyolország | 3319 | 2316 | 2143 | | | 35 | | |Svájc | 126 | 62 | 60 | | | 52 | | |Svédország | 507 | 130 | 100 | | | 80 | | |Szlovákia | 843 | 539 | 337 | 295 | 240 | 60 | 65 | 72 |Szlovénia | 235 | 195 | 130 | 94 | 71 | 45 | 60 | 70 |Ukrajna | 3850 | | 2310 | 2118 | 1696 | 40 | 45 | 56 |Egyesült Királyság | 4898 | 3780 | 2449 | 1470 | 980 | 50 | 70 | 80 |Európai Közösség | 25513 | | 9598 | | | 62 | | |[1] Ha egy adott évben 2005 előtt egy szerződő fél úgy találja, hogy egy különösen hideg tél, egy különösen száraz nyár és a hazai vagy egy szomszédos országbeli energiaellátó-rendszerben történt előre nem látható rövid távú kapacitás-kiesés miatt nem tudja teljesíteni az e mellékletben előírt kötelezettségeit, ezeket a kötelezettségeket teljesítheti úgy is, hogy átlagolja az adott évi, az ezt az évet megelőző és az ezt követő évi kénkibocsátást, feltéve, hogy bármely önálló évben a kibocsátási szint nem több, mint 20 %-kal van a kénkibocsátási plafonérték fölött.A túllépés okát bármely évben, továbbá azt a módszert, amellyel a három éves átlagértéket elérték, jelenteni kell a végrehajtási bizottságnak.[2] Görögország és Portugália számára a megadott kibocsátás-csökkentések a 2000. évre jelzett kénkibocsátási plafonértékeken alapulnak.[3] Európai rész az EMEP területén belül.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETKÉN-OXIDOK KEZELÉSI TERÜLETÉNEK MEGHATÁROZÁSA (SOMA)Az alábbi SOMA felsorolása e jegyzőköny alkalmazására történt:Dél-kelet Kanada SOMAEz egy 1 millió km2 nagyságú terület, mely magába foglalja a Prince Edward-sziget, Új-Skócia és New Brunswick egész területét, Quebeck tartományban a Szent Lőrinc öböl északi partjánál lévő Havre St-Pierre-t, és a Quebeck-Ontario határ James-öblöt metsző pontját összekötő egyenestől délre fekvő területét, és Ontario tartománynak a Quebeck-Ontario határ James-öblöt metsző pontját és a Felső-tó északi partjánál lévő Nipigon folyót összekötő egyenestől délre fekvő területét.--------------------------------------------------IV. MELLÉKLETA HELYHEZ KÖTÖTT FORRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ KÉNKIBOCSÁTÁS ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ TECHNOLÓGIÁKI. BEVEZETÉS1. E melléklet célja az, hogy iránymutatást adjon a kén ellenőrzésének lehetőségei és az arra szolgáló technológiák meghatározásához a jegyzőkönyvben foglalt kötelezettségek érvényesítése céljából.2. A melléklet a kénkibocsátás csökkentésének általános lehetőségeire vonatkozó információkon alapul, valamint különösen a kibocsátás ellenőrzésére szolgáló technológiáknak azokon a teljesítményein és költségein, amelyeket a végrehajtó szerv dokumentációi és a végrehajtó szerv alárendelt szerveinek dokumentációi tartalmaznak.3. Hacsak másképp nem szerepel, a felsorolt csökkentési intézkedések a legtöbb esetben sokéves működési tapasztalat alapján a legjobban kidolgozott és gazdaságilag megvalósítható legjobb elérhető technológiáknak tekinthetők. Mindazonáltal a folyamatosan bővülő tapasztalat az alacsony kibocsátásra vonatkozó intézkedések és technológiák területén az új üzemeknél, valamint a meglévő üzemek felújításánál szükségessé teszik e melléklet rendszeres felülvizsgálatát.4. Bár a melléklet számos, a költségek és a hatékonyság szempontjából sokféle intézkedést és technológiát felsorol, nem tekinthető az ellenőrzési lehetőségek kimerítő tárházának. Ezen túlmenően bármely adott esetre az ellenőrző intézkedések és technológiák választéka számos olyan tényezőn múlik, mint az érvényes jogszabályok és rendelkezések, valamint különösen az ellenőrzés technológiai követelményei, az elsődleges energiaszerkezet, az ipari infrastruktúra, a gazdasági és a specifikus üzemi körülmények.5. A melléklet főleg az oxidált kén kibocsátásával foglalkozik, amely a kén-dioxid (SO2) és a kén-trioxid (SO3) kéndioxidban kifejezve. A nem égési folyamatokból és egyéb forrásokból, akár kén-oxidként, akár egyéb kénvegyületként kibocsátott kén részaránya csekély az égésből származó kénkibocsátással összehasonlítva.6. Ha olyan kénforrások számára terveznek intézkedéseket vagy technológiákat, amelyek más vegyületeket is kibocsátanak, különösen nitrogén-oxidokat (NOx), port, nehézfémeket és illó szerves vegyületeket (VOCs), érdemes ezeket szennyező anyag specifikus ellenőrzési lehetőségekkel együtt tekintetbe venni abból a célból, hogy maximalizálják az általános csökkentési hatást és minimalizálják a környezetre gyakorolt hatást, és különösen, hogy elkerüljék a levegőszennyezés problémájának más közegekre való átvitelét (mint például szennyvíz és szilárd hulladék).II. NAGYOBB, HELYHEZ KÖTÖTT KÉNKIBOCSÁTÓ FORRÁSOK7. Az ásványi tüzelőanyag égetési eljárások jelentik az emberi közreműködéssel történő kénkibocsátás fő forrását a helyhez kötött forrásokból. Ezen túlmenően néhány nem égetéses eljárás is jelentősen hozzájárulhat a kibocsátásokhoz: az EMEP/CORINAIR'90 alapján a fő helyhez kötött források kategóriái az alábbiakat tartalmazzák:i. erőművi, vegyes hasznosítású és távfűtőművek:a) kazánok;b) helyhez kötött turbinák és belsőégésű motorok;ii. kereskedelmi, intézményi és lakóhelyi fűtőművek:a) kereskedelmi kazánok;b) házi fűtőberendezések;iii. ipari tüzelőberendezések és égéssel járó folyamatok:a) kazánok és technológiai fűtőberendezések;b) folyamatok, pl. kohászati műveletek, mint például pörkölés és szinterezés, kokszoló üzemek, titán-dioxid feldolgozás (TiO2) stb.;c) cellulózgyártás;iv. nem tüzeléssel járó eljárások, pl. kénsavgyártás, különleges szerves szintetizálási folyamatok, fémfelületek kezelése;v. extrakció, ásványi tüzelőanyagok feldolgozása és forgalmazása;vi. hulladékkezelés és lerakás, pl. közösségi és ipari hulladék hőkezelése.8. Az ECE-régióra vonatkozó általános adatok (1990) azt mutatják, hogy a teljes kénkibocsátás mintegy 88 %-a származik az összes égetési folyamatból (20 % ipari égetés), 5 % gyártási eljárásokból és 7 % olajfinomítókból. Az energetikai ágazat számos országban a legnagyobb önálló kénkibocsátó. Néhány országban az ipari szektor (beleértve az olajfinomítókat is) szintén fontos SO2-kibocsátó. Bár az olajfinomítókból származó kibocsátás az ECE-régióban viszonylag csekély, hatásuk a más forrásokból való kénkibocsátásra jelentős az olajtermékekben lévő kén következtében. Jellemzően a nyersolajakban bevitt kén 60 %-a megmarad a termékekben, 30 %-át elemi kénként nyerik ki és 10 %-át kibocsátják a finomítók kéményein.III. ÁLTALÁNOS LEHETŐSÉGEK AZ ÉGÉSBŐL SZÁRMAZÓ KÉNKIBOCSÁTÁS CSÖKKENTÉSÉRE9. A kénkibocsátás csökkentésének általános lehetőségei az alábbiak:i. Energiagazdálkodási intézkedések [1]a) EnergiatakarékosságAz energia racionális felhasználása (jobb energiahatékonyság/folyamatműködés, kapcsolt villamos energia és hőtermelés és/vagy igényoldali gazdálkodás) rendszerint a kénkibocsátás csökkenéséhez vezet.b) Vegyes energiaÁltalában a kénkibocsátás csökkenthető a nem égésalapú energiaforrások (pl. vízi, nukleáris, szél stb.) arányának növelésével a vegyes energiahasznosításban. Figyelembe kell azonban venni a további környezeti hatásokat.ii. Technológiai lehetőségeka) Tüzelőanyag-váltásA kéndioxid kibocsátás a tüzelés során közvetlenül összefügg a felhasznált tüzelőanyag kéntartalmával.A tüzelőanyag-váltás (pl. magas kéntartalmú szenekről alacsony kéntartalmú szenekre és/vagy folyékony tüzelőanyagokra való átállás, vagy átállás szénről gázra) alacsonyabb kénkibocsátáshoz vezet, de lehetnek bizonyos korlátozások, mint például az alacsony kéntartalmú tüzelőanyagok rendelkezésre állása és a meglévő tüzelőrendszer átalakíthatósága más tüzelőanyagokra. Számos ECE-országban néhány szén- vagy olajtüzelésű üzemet gáztüzelésű üzemekre cseréltek. A kétféle tüzelőanyaggal működő üzemek lehetővé tehetik a tüzelőanyag cseréjét.b) Tüzelőanyag tisztításaA földgáz tisztítása korszerű technológia és széleskörűen alkalmazzák üzemi célokra.A technológiai gáz tisztítása (savfinomító gáz, kokszolókemence gáz, biogáz stb.) szintén korszerű technológia.A folyékony tüzelőanyagok kéntelenítése (könnyű és közép frakciók) korszerű technológia.A nehéz frakciók kéntelenítése technikailag kivitelezhető; azonban a nyers tulajdonságokat figyelembe kell venni. Az atmoszférikus maradékok kéntelenítése (atmoszférikus nyersolaj desztillációs egységek fenéktermékei) alacsony kéntartalmú tüzelőolaj gyártásához azonban nem általános; alacsony kéntartalmú nyersolaj feldolgozása rendszerint előnyös. A hidrokrakkolás és a teljes konverziós technológia kiérlelt és magas kéntartalom visszatartást kombinál fokozott könnyűtermék kihozatallal. A teljes konverziós finomítók száma ma még korlátozott. Az ilyen finomítók jellemzően a bevitt kén 80-90 %-át visszanyerik és az összes maradékot könnyűtermékké vagy egyéb eladható termékké alakítják. Az ilyen finomító típusok energiafogyasztása és beruházási költsége magas. A finomítási termékek jellemző kéntartalmát az 1. táblázat tartalmazza.1. táblázat Finomítás eredményeként létrejött termékek kéntartalma[Kéntartalom (%)]| Jellemző jelenlegi értékek | Várható jövőbeni értékek |Motorbenzin | 0,1 | 0,05 |Kerozin | 0,1 | 0,01 |Dízel | 0,05-0,3 | < 0,05 |Fűtőolaj | 0,1-0,2 | < 0,1 |Tüzelőolaj | 0,2-3,5 | < 1 |Hajó dízel | 0,5-1,0 | < 0,5 |Nehéz fűtőolaj | 3,0-5,0 | < 1 (parti területek) < 2 (mélytengerek) |A kőszén tisztítására használt jelenlegi technológiák a szervetlen kén mintegy 50 %-át tudják eltávolítani (a szén tulajdonságaitól függően), de egyáltalán nem tudják eltávolítani a szerves ként. Manapság sokkal hatékonyabb technológiákat fejlesztenek ki, amelyek azonban nagyobb fajlagos beruházással és költségekkel járnak. Így a kéneltávolítás hatékonysága a szén tisztításával korlátozott a füstgáz kéntelenítésével összehasonlítva. Lehetséges, ország-specifikus optimalizációs lehetőség a tüzelőanyag-tisztítás és a füstgáz-tisztítás legjobb kombinációjára.c) modern égetési technológiákEzek a jobb hőhatékonyságú és csökkentett kénkibocsátású égetési technológiák többek között a következők: fluidágyas égetés (FBC); buborékoltatás (BFBC), keringtetés (CFBC) és nyomás alatti (PFBG); integrált gázosítási kombinált ciklus (IGCC); és kombinált ciklusú gázturbinák (CCGT).A helyhez kötött tüzelőturbinák integrálhatók a meglévő hagyományos erőművek égetési rendszerébe, amely 5-7 %-kal növelheti az általános hatékonyságot, például jelentős kéndioxid-kibocsátás csökkenéshez vezetne. Mindazonáltal a meglévő kemence-rendszerek jelentős módosítása válik szükségessé.A fluidágyas tüzelés egy olyan tüzelési technológia, amellyel kőszenet és barnaszenet lehet égetni, de más szilárd tüzelőanyagokat is el lehet égetni, mint például az ásványolajkokszot és olyan alacsony hőértékű tüzelőanyagokat, mint a hulladék, a tőzeg és a fa. A kibocsátások tovább csökkenthetők a rendszer integrált égésszabályozásával az ágyanyaghoz való mész/mészkő hozzáadása következtében. Az összes beépített (FBC) kapacitás mintegy 30000 MWth értéket ért el (250-350 üzem), amelyből 8000 MWth tartozik az 50 MWth-nál nagyobb kapacitástartományba. Az ebből az eljárásból származó melléktermékek okozhatnak problémákat a felhasználással és/vagy hulladék elhelyezéssel, és továbbfejlesztésre van szükség.Az IGCC eljárás széngázosítási és kombinált-ciklusú áramfejlesztést tartalmaz gáz- és gőzturbina segítségével. A gázosított szenet a gázturbina égésterében égetik el. A kénkibocsátás ellenőrzését korszerű technológiájú nyersgáz tisztító berendezéssel érik el a gázturbina előtt. A technológia nehézolaj maradékokra és bitumen emulziókra is létezik. A beépített kapacitás jelenleg kb. 1000 MWel üzem (5 üzem).Jelenleg terveznek olyan kombinált-ciklusú gázturbinás erőműveket, amelyek mintegy 48-52 %-os energiahatékonysággal használnak földgázt tüzelőanyagként.d) A folyamat és az égetés megváltoztatásaA tüzelés megváltoztatása, amely a NOx-kibocsátás ellenőrzésére használt intézkedésekkel való összehasonlításra szolgál, nem létezik, mivel égés során a szervesen és/vagy szervetlenül kötött kén csaknem teljes mértékben oxidálódik (bizonyos százalék a tüzelőanyag tulajdonságaitól és a tüzelési technikától függően visszamarad a hamuban).Ebben a mellékletben a hagyományos kazánokhoz használt szárazadalékos eljárásokat olyan eljárás-módosításoknak tekintjük, amelyek valamilyen közegnek a tüzelőegységbe való befecskendezésének köszönhetőek. A tapasztalat azonban azt mutatja, hogy az ilyen eljárások alkalmazásakor csökken a hőteljesítmény, a Ca/S arány magas, és a kén-eltávolítás alacsony. Figyelembe kell venni továbbá a melléktermék további felhasználásának problémáit, így ezt a megoldást rendszerint közbenső intézkedésként használják kisebb egységeknél (2. táblázat).2. táblázat Az ásványi tüzelőanyaggal működő kazánokhoz használt technológiai lehetőségekből származó kén-oxid kibocsátásA táblázat főleg nagy tüzelőberendezésekre készült a közszférában. Az ellenőrzési opciók azonban az egyéb szektorokra is vonatkoznak, amelyek hasonló füstgázokkal rendelkeznek.[2] [3] [4] [5] [6] [7]| Ellenőrizetlen kibocsátás | Adalékanyag befecskendezése | [2]Nedves gázmosás | [3]Porlasztásos abszorpció || | | | | | | |Csökkentés hatékonysága (%) | | | 60-ig | | 95 | | 90-ig | |Energiahatékonyság (kWel/103 m3/h) | | | 0,1-1 | | 6-10 | | 3-6 | |Összes beépített teljesítmény (ECE Eur) (MWth) | | | | | 194000 | | 16000 | |Melléktermék típusa | | | Kalcium sók és porszén hamu | Gipsz (iszap/hulladék-víz) | CaSO3 x 1/2 H2O és porszénhamu keveréke |Fajlagos beruházás (költség ECU (1990)/kWel) | | | 20-50 | | 60-250 | | 50-220 | || mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel |Kőszén [5] | 1000-10000 | 3,5-35 | 400-4000 | 1,4-14 | < 400 (< 200,1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,4 < 0,7 |Barnaszén [5] | 1000-20000 | 4,2-84 | 400-8000 | 1,7-33,6 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,7 < 0,8 |Nehézolaj [5] | 1000-10000 | 2,8-28 | 400-4000 | 1,1-11 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,1 < 0,6 || [3]Ammónia mosás | [2]Wellman Lord | [2]Aktív szén | [2]Kombinált katalízis || | | | | | | |Csökkentés hatékonysága (%) | 90-ig | | 95 | | 95 | | 95 | |Energiahatékony-ság (kWel/103 m3/h) | 3-10 | | 10-15 | | 4-8 | | 2 | |Összes beépített teljesítmény (ECE Eur) (MWth) | 200 | | 2000 | | 700 | | 1300 | |Melléktermék típusa | Ammónia műtrágya | Elemi kén és kénsav (99 térfogat %) | Elemi kén és kénsav (99 térfogat %) | Kénsav (70 tömeg %) |Fajlagos beruházás (költség ECU (1990)/kWel) | 230-270 [4] | | 200-300 [6] | | 280-320 [6] [7] | | 320-350 [6] [7] | || mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel |Kőszén [5] | < 400 (< 200,1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200,1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200,1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,4 < 0,7 |Barnaszén [5] | < 400 (< 200,1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200,1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,7 < 0,8 |Nehézolaj [5] | < 400 (< 200,1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200,1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200,1 %S) | < 1,1 < 0,6 |e) Füstgáz kéntelenítésére szolgáló (FGD) eljárásokEzen eljárások célja, hogy eltávolítsák a már kialakult kén-oxidokat, ezeket másodlagos intézkedéseknek is nevezik. A füstgázkezelés korszerű technológiái mind nedves, mind pedig száraz vagy félszáraz és katalitikus vegyi eljáráson alapulnak.Az i. pont alatt felsorolt energiagazdálkodási intézkedéseken túlmenően a kénkibocsátás-csökkentés leghatékonyabb programjának elérése céljából a ii. pontban meghatározott technológiai lehetőségek kombinációját is figyelembe kell venni.Néhány esetben a kénkibocsátás csökkentésének megoldásai a CO2, NOx és egyéb szennyező anyagok kibocsátásának csökkenését is eredményezhetik.Az erőművekben, a kettős hasznosítású és távfűtőművekben az alkalmazott füstgázkezelési eljárások a következőket foglalják magukban: mész/mészkő nedves mosás (LWS); száraz porlasztás abszorpció (SDA); Wellman Lord eljárás (WL); ammónia mosása (AS); és kombinált (NOx/SOx eltávolítási eljárások); aktív szenes eljárás (AC) és kombinált katalitikus (NOx/SOx eltávolítás).Az erőművi ágazatban az LWS és SDA a beépített FGD kapacitás 85 %-át, illetve 10 %-át teszi ki.Számos új gázkéntelenítő eljárás, mint például az elektronsugaras szárazmosás (EBDS) és a Mark13A még nem jutott túl a kísérleti fázison.A 2. táblázat a fent említett másodlagos intézkedések hatékonyságát mutatja gyakorlati tapasztalatok alapján, amelyeket számos működő üzemből gyűjtöttek. A megvalósított kapacitás, valamint a kapacitástartomány szintén említésre került. Számos kéncsökkentési technológia összehasonlítható jellemzői ellenére a helyi vagy üzemspecifikus hatások egy-egy adott technológia kizárásához vezethetnek.A 2. táblázat magában foglalja a szokásos beruházási költségtartományokat is a ii. c), d) és e) szakaszokban felsorolt kéncsökkentési eljárásokra vonatkozóan. Ilyen technológiák egyedi esetekre való alkalmazása esetén azonban meg kell jegyezni, hogy a kibocsátás csökkentési intézkedések beruházási költségei többek között olyan tényezőkön múlnak, mint az adott speciális technológiák, az igényelt ellenőrző rendszerek, az üzem mérete, a csökkentés iránti igény mértéke és a tervezett karbantartási ciklusok ütemterve. A táblázat így a beruházási költségeknek csak egy széles sávját tartalmazza. A felújítás beruházási költségei általában meghaladják az új üzemek ilyen költségeit.IV. ELLENŐRZÉSI TECHNIKÁK MÁS SZEKTOROK ESETÉBEN10. A 9. szakasz ii. a) - e) pontjában felsorolt ellenőrzési technikák nemcsak az erőművi szektorra érvényesek, hanem az ipar más szektoraira is. Sok év működési tapasztalat gyűlt össze, a legtöbb esetben az erőművi szektorban.11. A kéncsökkentési technológiák alkalmazása az ipari ágazatban csupán a folyamatok specifikus korlátaitól függnek az adott szektorokban. A kénkibocsátás fontos tényezőit és a megfelelő csökkentési intézkedéseket a 3. táblázat mutatja.3. táblázatForrás | Csökkentési intézkedések |Nem vas szulfidok pörkölése | Nedves kénsav katalitikus eljárás (WSA) |Viszkóza gyártás | Kettős érintkezős eljárás |Kénsav-gyártás | Kettős érintkezős eljárás, fokozott kihozatallal |Nátroncellulóz gyártás | Számos folyamatba integrált intézkedés |12. A 3. táblázatban felsorolt szektorokban a folyamatba integrált intézkedések, beleértve a más nyersanyagok felhasználását is (ha szükséges, szektor specifikus füstgázkezeléssel kombinálva) használhatók a kénkibocsátás leghatékonyabb csökkentésére.13. A közölt példák az alábbiak:a) új nátroncellulóz üzemekben kevesebb, mint 1 kg kén per tonna légszáraz cellulóz kénkibocsátás érhető el [8];b) szulfidcellulóz üzemekben 1-1,5 kg kén per légszáraz cellulóz érhető el;c) szulfidok pörkölése esetében 80-99 %-os eltávolítási hatékonyságot jelent 10000-200000 m3/órás egységek esetében (az eljárástól függően);d) egy vasszinterező üzemben egy 320000 m3/óra teljesítményű FGD egység 100 mg SOx/Nm3 alatti tiszta gázt ért el 6 % O2-nél;e) kokszolókemencék 400 mg SOx/Nm3-nél kevesebbet értek el 6 % O2-nél;f) kénsav üzemek 99 %-nál nagyobb arányú átalakítást értek el;g) fejlett Claus üzem 99 %-nál nagyobb kénvisszanyerést ért el.V. MELLÉKTERMÉKEK ÉS MELLÉKHATÁSOK14. Ahogy nőnek a helyhez kötött források kénkibocsátásának csökkentésére irányuló erőfeszítések az ECE régióban, a melléktermékek mennyisége is nő.15. Olyan lehetőségeket kell kiválasztani, amelyek felhasználható melléktermékekhez vezetnek. Ezen túlmenően olyan lehetőségeket kell választani, amelyek megnövelt hőhatásfokhoz vezetnek és minimalizálják a hulladék elhelyezési kérdést, ahol csak lehet. Bár a legtöbb melléktermék felhasználható vagy újrahasznosítható termék, mint például a gipsz, az ammóniasók, a kénsav vagy a kén, az olyan tényezőket, mint a piaci körülmények és a minőségi szabványok, figyelembe kell venni. Javítani kell és meg kell vizsgálni az FBC és SDA melléktermékek további hasznosítását, mivel a lerakóhelyek és lerakási kritériumok sok országban korlátozzák a lerakást.16. Az alábbi mellékhatások nem gátolják semelyik technológia vagy módszer bevezetését, de figyelembe kell venni azokat ott, ahol többféle kéncsökkentési lehetőség áll rendelkezésre:a) a gázkezelési eljárások energiaigénye;b) a kén-oxidok vízpárával való reakciójából származó kénsav korróziós hatása;c) fokozott vízfelhasználás és szennyvízkezelés;d) reagens igények;e) szilárd hulladék lerakása.VI. MEGFIGYELÉS ÉS JELENTÉS17. A levegőszennyezés leküzdésére irányuló nemzeti stratégiák és politikák végrehajtásához szükséges intézkedések a következőket foglalják magukban: törvényi és rendeleti intézkedések, gazdasági ösztönzők és ellenintézkedések; valamint technológiai követelmények (a rendelkezésre álló legjobb technológia).18. Általában a kibocsátási szabványokat a kibocsátás forrása, az üzemméret, a működési mód, a tüzeléstechnológia, a tüzelőanyag típusa, valamint az alapján határozzák meg, hogy új vagy meglévő üzemről van-e szó. Alternatív megközelítési mód lehet, hogy meghatároznak egy célt egy forráscsoport összes kénkibocsátásának csökkentésére, és választási lehetőséget hagynak arra vonatkozóan, hogy hol tegyenek intézkedéseket e cél elérése érdekében (a buborék koncepció).19. A kénkibocsátás nemzeti keretjogszabályban előírt szintre történő korlátozására irányuló erőfeszítéseket állandó megfigyelési és jelentési rendszerrel kell ellenőrizni és jelenteni a felügyelő hatóságoknak.20. Számos, mind folyamatos, mind szakaszos mérési módszert alkalmazó megfigyelési rendszer áll rendelkezésre. A minőségi követelmények azonban változóak. A méréseket mérő és megfigyelő rendszereket használó, minősített intézményeknek kell elvégezniük. Ebből a célból a legjobb biztosítékot egy tanúsítási rendszer nyújthatja.21. A modern automatikus megfigyelő-rendszerek és folyamatellenőrző berendezések keretében a jelentés nem okoz problémát. A további felhasználásra irányuló adatgyűjtés, korszerű technika, és az illetékes hatóságoknak jelentendő adatok azonban esetről esetre eltérnek. A legjobb összehasonlíthatóság elérése céljából az adatcsoportokra és előírásokra vonatkozó rendelkezéseket harmonizálni kell. A harmonizálás a mérési és megfigyelési rendszerek minőségbiztosításához is kívánatos. Ezt figyelembe kell venni az adatok összehasonlításánál.22. Az eltérések és következetlenségek kiküszöbölése céljából jól meg kell határozni a kulcskérdéseket és paramétereket, beleértve a következőket:a) a szabványok meghatározása ppmv, mg/Nm3, g/GJ, kg/óra vagy kg/tonna termékben kifejezve. A legtöbb ilyen mértékegységet számítani kell, és ezek olyan specifikációkat igényelnek, mint a gáz hőmérséklet, páratartalom, nyomás, oxigéntartalom vagy hőbeviteli érték;b) annak az időszaknak a meghatározása, amelyekre a szabványokat átlagolni kell órában, hónapban vagy évben kifejezve;c) a hibaidők és a megfelelő szükségrendelkezések meghatározása a megfigyelő rendszerek pótlására, vagy a létesítmény leállítására vonatkozóan;d) a berendezés hibájából adódó hiányzó vagy elveszett adatok feltöltésére vonatkozó módszerek meghatározása;e) a mérendő paramétercsoport meghatározása. Az ipari folyamattól függően a szükséges információk különbözhetnek. Ez a rendszeren belüli mérési pont elhelyezését is magában foglalja.23. Biztosítani kell a mérések minőségellenőrzését.[1] Az i. a) és b) lehetőségek az aláíró felek energiastruktúrájába és energiapolitikájába tartoznak. A megvalósítás helyzete, a szektoronkénti hatékonyság és költségek itt nincsenek figyelembe véve.[2] A tüzelőanyag magas kéntartalma esetében a kivonás hatékonyságát hozzá kell igazítani. Ennek mértéke azonban az eljárásra specifikus lehet. Ezeknek az eljárásoknak a rendelkezésre állása rendszerint 95 %.[3] Folyadék alkalmazhatósága magas kéntartalmú tüzelőanyagokhoz.[4] Kibocsátás mg/m3-ben (STP) száraz, 6 % oxigén szilárd tüzelőanyagok esetén, 3 % oxigén folyékony tüzelőanyagok esetén.[5] Az átalakítási tényező a tüzelőanyag tulajdonságaitól, az adott tüzelőanyag térfogatától és a kazán fajlagos hőteljesítményétől függ (alkalmazott konverziós tényező) m3/kWhel, fajlagos hőteljesítmény: 36 %): szén: 3,50; barnaszén: 4,20; nehézolaj: 2,80).[6] A fajlagos beruházási költség csak néhány létesítményre vonatkozik.[7] A fajlagos beruházási költség denitrifikálási eljárásokat is tartalmaz.[8] A kén-nátrium arány ellenőrzése szükséges, azaz kéneltávolítás semleges sók formájában és kénmentes nátrium feltöltés szükséges.--------------------------------------------------V. MELLÉKLETKIBOCSÁTÁSRA ÉS KÉNTARTALOMRA VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉKEKA. Kibocsátási határértékek a nagy, helyhez kötött tüzelőberendezésekre vonatkozóan (a)| i. (MWth) | ii. Kibocsátási határérték (mg SO2/Nm3) (b) | iii. Kéntelenítési arány (%) || |1. | SZILÁRD TÜZELŐANYAGOK (6 % oxigéntartalmú füstgáz alapján) | 50-100 | 2000 |100-500 | 2000-400 (lineáris csökkenés) | 40 (100-167 MWth-ra) 40-90 (lineáris csökkenés 167-500 MWth-ra) |> 500 | 400 | 90 |2. | FOLYÉKONY TÜZELŐANYAGOK (3 % oxigéntartalmú füstgáz alapján) | 50-300 | 1700 | |300-500 | 1700-400 (lineáris csökkenés) | 90 |> 500 | 400 | 90 |3. | GÁZNEMŰ TÜZELŐANYAGOK (3 % oxigéntartalmú füstgáz alapján) | | | |Gáznemű tüzelőanyagok általában | | 35 | |Cseppfolyósított gáz | | 5 | |Alacsony kalóriájú gázok finomítási maradékok gázosításából, kokszkemence gáz, kohó gáz | | 800 | |B. Gázolaj| Kéntartalom (%) |Dízel közúti járművek számára | 0,05 |Egyéb típusok | 0,2 |Megjegyzések(a) Iránymutatásként azon üzemek számára, amelyek többféle tüzelőanyagot használó egységeket alkalmaznak két vagy több tüzelőanyag-típus egyidejű felhasználásával, az illetékes hatóságoknak úgy kell meghatározniuk a kibocsátási határértékeket, hogy figyelembe vegyék minden egyes tüzelőanyagra vonatkozóan a ii. oszlopban található kibocsátási határértékeket, az egyes tüzelőanyagok hőbeviteli arányát, és finomítók esetében az üzem lényeges specifikus jellemzőit. Finomítók esetében az ilyen kombinált határérték semmilyen körülmények között nem lépheti túl az 1700 mg SO2/Nm3 értéket.Különösen az alábbi üzemekre nem érvényesek a határértékek:- azon üzemek, amelyeknél az égéstermékeket közvetlenül fűtésre, szárításra vagy tárgyak vagy anyagok bármilyen egyéb kezelésére használják, például kemencék újramelegítése, hőkezelő kemencék,- tüzelés utáni üzemek, például bármely műszaki berendezés amelyet arra terveztek, hogy tisztítsa az égésből származó hulladékgázokat, amelyek nem függetlenül tüzelő üzemként működnek,- a katalitikus krakkolás katalizátorainak regenerálására szolgáló létesítmények,- a kénhidrogén kénné alakítására szolgáló létesítmények,- a vegyiparban használt reaktorok,- koksz kohócsoport,- léghevítők,- hulladékégetők,- dízel-, benzin- és gázmotorokkal vagy gázturbinákkal hajtott üzemek, függetlenül a felhasznált tüzelőanyagtól.Abban az esetben, ha egy szerződő fél a hazai szilárd vagy folyékony tüzelőanyagok magas kéntartalma miatt nem tud megfelelni az (ii) oszlopban előírt kibocsátási határértékeknek, a (iii) oszlopban előírt kéntelenítési arányokat vagy legfeljebb 800 mg SO2/Nm3 határértéket alkalmazhat (de lehetőleg nem több mint 650 mg SO2/Nm3). Az aláíró szerződő félnek jelentenie kell az ilyen alkalmazást a végrehajtási bizottság számára abban a naptári évben, amikor ezt alkalmazza.Ha két vagy több különálló új üzemet létesítenek oly módon, hogy figyelembe véve a műszaki és gazdasági tényezőket ezek hulladékgázai az illetékes hatóságok megítélése szerint közös kéményen vezethetők ki, az ilyen üzemek által létrehozott kombinációt egyetlen egységnek kell tekinteni.(b) A mg SO2/Nm3 értéket 273 oK hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson határozzák meg a vízpára tartalommal történt korrekciót követően.--------------------------------------------------


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 21.4.2005
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 102/25
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 150/2004,
 de 29 de Outubro de 2004,
 que altera o anexo XIII (Transportes) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado «o acordo», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O anexo XIII do acordo foi alterado pela Decisão do Comité Misto do EEE n.o 129/2004 de 24 de Setembro de 2004 (1).
 (2)
 O Regulamento (CE) n.o 432/2004 da Comissão, de 5 de Março de 2004, que adapta pela oitava vez ao progresso técnico o Regulamento (CEE) n.o 3821/85 do Conselho, de 20 de Dezembro de 1985, relativo à introdução de um aparelho de controlo no domínio dos transportes rodoviários (2), deve ser incorporado no acordo,
 DECIDE:
 Artigo 1.o
 No anexo XIII do acordo, a seguir ao ponto 21 [Regulamento (CEE) n.o 3821/85 do Conselho], é aditado o seguinte travessão:
 «—
 32004 R 0432: Regulamento (CE) n.o 432/2004 da Comissão, de 5 de Março de 2004 (JO L 71 de 10.3.2004, p. 3).».
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos do Regulamento (CE) n.o 432/2004, redigidos nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 30 de Outubro de 2004, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE (3) todas as notificações previstas no n.o 1 do artigo 103.o do acordo.
 Artigo 4.o
 A presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 29 de Outubro de 2004.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) JO L 64 de 10.3.2005, p. 55.
 (2) JO L 71 de 10.3.2004, p. 3.
 (3) Não são indicados os requisitos constitucionais.


type: legislation

text:
 |
 52011PC0137
 [pic] | COMISSÃO EUROPEIA |Bruxelas, 21.3.2011COM(2011) 137 final2008/0090 (COD)Proposta deREGULAMENTO DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHOque altera o Regulamento (CE) n.o 1049/2001 relativo ao acesso do público aos documentos do Parlamento Europeu, do Conselho e da ComissãoEXPOSIÇÃO DE MOTIVOS1. Em 30 de Abril de 2008, a Comissão apresentou uma proposta de reformulação do Regulamento (CE) n.o 1049/2001[1]. O Parlamento Europeu procedeu à votação de um relatório que incluía um elevado número de alterações, mas decidiu não realizar uma votação no que se refere à resolução legislativa que o acompanhava. Por conseguinte, não existe qualquer posição do Parlamento Europeu em primeira leitura.2. Na sequência das eleições europeias de Junho de 2009, o Parlamento recém-eleito retomou os seus trabalhos relativos à proposta legislativa, em conformidade com o artigo 214.o do seu Regimento. Em Maio de 2010 foi divulgado no Parlamento Europeu um projecto de relatório alterado. A Comissão dos Assuntos Constitucionais e a Comissão das Petições do Parlamento Europeu emitiram os seus pareceres sobre a proposta da Comissão em 30 de Novembro e 1 de Dezembro de 2010, respectivamente. A Comissão de Liberdades Cívicas não adoptou ainda um projecto de relatório. Não foi ainda fixada uma data para a adopção de uma posição do Parlamento Europeu em primeira leitura.3. O Tratado de Lisboa entrou em vigor em 1 de Dezembro de 2009. A base legal para o acesso do público aos documentos passou a ser o artigo 15.o, n.o 3, da versão consolidada do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia. Esta nova disposição torna o direito de acesso do público extensivo aos documentos de todas as instituições, órgãos e organismos da União. O Tribunal de Justiça, o Banco Central Europeu e o Banco Europeu de Investimento só ficam sujeitos a esta disposição na medida em que exerçam funções administrativas. O presente regulamento só se aplica directamente ao Parlamento Europeu, ao Conselho Europeu e à Comissão. No entanto, a sua aplicação foi alargada às agências, devido a uma disposição específica incluída nos actos que as constituem. Além disso, diversas instituições e órgãos adoptaram actos voluntários que estabelecem regras relativas ao acesso aos seus documentos, que são idênticos ou semelhantes ao Regulamento (CE) n.o 1049/2001.4. Com o objectivo de tomar em consideração o alargamento do âmbito institucional do direito de acesso do público, a Comissão incluiu a sua proposta de 30 de Abril de 2008, relativa à reformulação do Regulamento (CE) n.o 1049/2001 na sua Comunicação intitulada «Consequências da entrada em vigor do Tratado de Lisboa sobre os processos decisórios interinstitucionais em curso»[2]. Os co-legisladores poderiam, por conseguinte, integrar este ajustamento no novo Tratado durante o processo legislativo ordinário em curso.5. Decorrido mais de um ano após a entrada em vigor do Tratado de Lisboa, continuam a não existir quaisquer perspectivas de adopção de um novo regulamento relativo ao acesso do público aos documentos, que venha substituir o Regulamento (CE) n.o 1049/2001. Os debates no Parlamento Europeu e no Conselho revelaram a existência de pontos de vista fortemente divergentes acerca da alteração do regulamento.6. Mesmo que, na prática, a maior parte das instituições, órgãos e organismos da União Europeia aplique o Regulamento (CE) n.o 1049/2001 ou regras semelhantes numa base voluntária, não existe qualquer obrigação jurídica de tornar o direito de acesso extensível a todos eles, em conformidade com o Tratado.7. Visto que a maior parte das instituições, órgãos e organismos da União Europeia aplica o regulamento ou regras semelhantes, o âmbito institucional do actual regulamento pode ser alargado a todos eles, sem prejuízo dos limites previstos no Tratado relativamente ao Tribunal de Justiça, ao Banco Central Europeu e ao Banco Europeu de Investimento.8. Por conseguinte, a Comissão considera que o Regulamento (CE) n.o 1049/2001 deve ser alterado o mais rapidamente possível, tendo em vista a extensão do seu âmbito institucional em conformidade com a nova base jurídica para o acesso aos documentos, prevista no artigo 15.o, n.o 3, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia. Esta alteração não prejudica o processo em curso relativo à reformulação do Regulamento (CE) n.o 1049/2001, com base na proposta da Comissão de Abril de 2008.2008/0090 (COD)Proposta deREGULAMENTO DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHOque altera o Regulamento (CE) n.o 1049/2001 relativo ao acesso do público aos documentos do Parlamento Europeu, do Conselho e da ComissãoO PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 15.o, n.o 3,Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia,Após transmissão do projecto de acto legislativo aos parlamentos nacionais,Deliberando de acordo com o processo legislativo ordinário,Considerando o seguinte:9. Os princípios gerais e os limites que, por razões de interesse público ou privado, regem o direito de acesso do público aos documentos foram estabelecidos no Regulamento (CE) n.o 1049/2001 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 30 de Maio de 2001, relativo ao acesso do público aos documentos do Parlamento Europeu, do Conselho e da Comissão[3], que foi adoptado com base no artigo 255.o, n.o 2, do Tratado que institui a Comunidade Europeia.10. Em conformidade com esse artigo, o Regulamento (CE) n.o 1049/2001 apenas rege o direito de acesso do público a documentos do Parlamento Europeu, do Conselho e da Comissão.11. Na sequência da entrada em vigor do Tratado de Lisboa, o artigo 255.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia foi substituído pelo artigo 15.o, n.o 3, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia.12. A nova disposição prevê que todos os cidadãos da União e todas as pessoas singulares ou colectivas que residam ou tenham a sua sede estatutária num Estado-Membro têm direito de acesso aos documentos das instituições, órgãos e organismos da União, seja qual for o respectivo suporte, sob reserva dos princípios e condições definidos pelo legislador nos termos desse artigo. Contudo, no que se refere ao Tribunal de Justiça da União Europeia, ao Banco Central Europeu e ao Banco Europeu de Investimento, este direito de acesso do público é apenas aplicável na medida em que exerçam funções administrativas.13. O Regulamento (CE) n.o 1049/2001 deve, pois, ser alterado em conformidade,ADOPTARAM O PRESENTE REGULAMENTO:Artigo 1.oO Regulamento (CE) n.o 1049/2001 é alterado do seguinte modo:1. O artigo 1.o, alínea a), passa a ter a seguinte redacção:«a) Definir os princípios, as condições e os limites que, por razões de interesse público ou privado, regem o direito de acesso aos documentos das instituições da União Europeia, tal como definidas no artigo 3.o, alínea c), previsto no artigo 15.o, n.o 3, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, de modo a que o acesso aos documentos seja o mais amplo possível;»2. O artigo 2.o, n.o 3, passa a ter a seguinte redacção:«3. O presente regulamento é aplicável a todos os documentos na posse de uma instituição, tal como definida no artigo 3.o, alínea c), ou seja, aos documentos por ela elaborados ou recebidos que se encontrem na sua posse, em todos os domínios de actividade da União Europeia. No que se refere ao Tribunal de Justiça da União Europeia, ao Banco Central Europeu e ao Banco Europeu de Investimento, o presente regulamento é apenas aplicável na medida em que exerçam funções administrativas.»3. Ao artigo 3.o é aditada a seguinte alínea c):«c) «Instituições», as instituições, órgãos serviços e agências da União Europeia, incluindo o Serviço Europeu para a Acção Externa.»Artigo 2.oO presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia .O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.Feito em Bruxelas, emPelo Parlamento Europeu Pelo ConselhoO Presidente O Presidente [1] COM(2008) 229.[2] COM(2009) 665.[3] JO L 145 de 31.5.2001, p. 43.


type: caselaw

text:
 26.5.2007
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 117/24
 Tožba, vložena 14. marca 2007 – Kliq (v stečaju) proti Komisiji
 (Zadeva T-82/07)
 (2007/C 117/38)
 Jezik postopka: nizozemščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Jan Rudolf Maas in Cornelis Van den Bergh, kot stečajni upravitelj d.o.o. Kliq BV (Apeldoorn, Nizozemska) (zastopnika: G. van der Wal in T. Boesman, odvetnika)
 Tožena stranka: Komisija Evropskih skupnosti
 Predlogi tožeče stranke
 —
 naj se razglasi ničnost Odločbe Komisije z dne 19. julija 2006 v zadevi C-30/2005.
 —
 naj se Komisiji naloži plačilo stroškov postopka.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Tožeča stranka izpodbija Odločbo Komisije 2006/939/ES z dne 19. julija 2006 o ukrepu pomoči, ki ga je priglasila Nizozemska, za KG Holding NV (1).
 Pri dodeljeni pomoči gre za pomoč za prestrukturiranje, ki jo je Nizozemska družbi Holding NV hotela podeliti tako, da bi se že dodeljeno posojilo za reševanje skupaj z dolgovanimi obrestmi spremenilo v lastni kapital. V izpodbijani odločbi je Komisija pomoč v obliki pomoči za prestrukturiranje razglasila za nezdružljivo s skupnim trgom.
 Komisija je odločila tudi, da mora Nizozemska vračilo dela pomoči, ki jo je kot posojilo za reševanje družba KG Holding NV prenesla na hčerinsko družbo Kliq BV in jo spremenila v lastni kapital, zahtevati od družb KG Holding NV in Kliq BV in da mora Nizozemska terjatev do družb KG Holding NV in/ali Kliq Reïntegratie kot upnik v stečajnem postopku prijaviti pri stečajnem upravitelju.
 Tožeča stranka v utemeljitev svoje tožbe navaja, prvič, da se je Komisija s tem, da je obveznost vplačila obračunala s terjatvijo družbe KG Holding do družbe Kliq BV na podlagi posojilne pogodbe, nepravilno opredelila do vplačila deležev, ki jih je imela družba KG Holding v družbi Kliq BV. To pa ni bil del odločbe z dne 5. August 2005 (2), s katero je bil uveden postopek. Komisija je zlorabila pooblastila in kršila pravice do obrambe ter pravico tožeče stranke izjaviti se. Drugič, Komisija je nepravilno menila, da je treba družbo Kliq Reïntegratie obravnavati kot upravičenca do državne pomoči. Komisija pri presoji nepravilno ni upoštevala okoliščine, da „Spremembe posojila za reševanje v lastni kapital“, o kateri je govora v točkah od 43 do 46 izpodbijane odločbe, na noben način ni mogoče pripisati državi članici Nizozemski in je zato ni mogoče obravnavati kot državno pomoč v smislu člena 87(1) ES. Komisija je naredila napake v presoji dejanskega stanja. Iz teh razlogov je izpodbijana odločba pravno in/ali dejansko nepravilna, oziroma vsaj nerazumljiva in/ali nepravilno ali nezadostno obrazložena in krši člena 87 ES in/ali 253 ES.
 Tretjič, Komisija je nezakonito opustila ugotovitev, da domnevna pomoč lahko prizadene konkurenco in trgovino med državami članicami, vsaj utemeljitve Komisije glede tega so nezadostno obrazložene.
 Četrtič, Komisija je nepravilno določila, da mora Nizozemska od družb KG Holding in Kliq BV zahtevati vračilo domnevne pomoči v višini 9,25 milijonov evrov. Zaradi plačilne nesposobnosti družb KG Holding, Kliq Reïntegratie in Kliq BV je vračilo domnevnega zneska pomoči trajno nemogoče in je v vsakem primeru postalo nesmiselno v tem smislu, da vračilo na podlagi prijave v stečajnem postopku omenjenih družb za prenehanje izkrivljanja konkurence ni nujno in je celo popolnoma nepotrebno.
 Petič, Komisija je nepravilno odločila, da znesek, katerega vračilo je treba zahtevati od družb KG Holding in Kliq BV, obsega tudi obresti od trenutka, ko so bili ločeni deli tega zneska dani na razpolago upravičencu, do njihovega dejanskega vračila. Ta zahteva krši nacionalno stečajno pravo.
 (1) UL 366, str. 40.
 (2) Državna pomoč št. C-30/2005 (prej N-78/2004) – Pomoč za prestrukturiranje družbe KG Holding NV – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (UL 2005, C 280, str. 2).


text:
 24.10.2008
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 281/32
 SKLEP št. 2/2008 SKUPNEGA ODBORA ES-ŠVICA
 z dne 24. septembra 2008
 o zamenjavi preglednic III in IV(b) Protokola št. 2
 (2008/811/ES)
 SKUPNI ODBOR JE –
 ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani, podpisanega v Bruslju 22. julija 1972 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“), kakor je bil spremenjen s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode, podpisanem v Luksemburgu 26. oktobra 2004, in njegovega Protokola št. 2, ter zlasti člena 7 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Za izvajanje Protokola št. 2 k Sporazumu notranje referenčne cene za pogodbenice določi Skupni odbor.
 (2)
 Na domačih trgih pogodbenic so se spremenile dejanske cene surovin, za katere se uporabljajo ukrepi za cenovno nadomestilo.
 (3)
 Zato je treba referenčne cene in zneske iz preglednic III in IV(b) Protokola št. 2 ustrezno posodobiti.
 (4)
 Ker se pričakuje, da bo trg še naprej nestanoviten, bosta pogodbenici vsaka dva meseca izmenjali informacije o cenah na domačem trgu, in če bodo razlike znatne, bi se lahko ta sklep spremenil –
 SKLENIL:
 Člen 1
 Preglednici III in IV(b) Protokola 2 se nadomestita s preglednicama iz prilog I in II k temu sklepu.
 Člen 2
 Ta sklep se uporablja od 1. avgusta 2008
 V Bruslju, 24. septembra 2008
 Za Skupni odbor
 Predsednik
 Jacques DE WATTEVILLE
 PRILOGA I
 „PREGLEDNICA III
 Domače referenčne cene ES in Švice
 Kmetijska surovina
 Domača referenčna cena Švice
 CHF za 100 kg neto
 Domača referenčna cena ES
 CHF za 100 kg neto
 Člen 4(1)
 se uporablja v Švici Razlika med referenčno ceno v Švici/v ES
 CHF za 100 kg neto
 Člen 3(3)
 se uporablja v ES Razlika med referenčno ceno v Švici/v ES
 EUR za 100 kg neto
 navadna pšenica
 63,43
 43,07
 20,35
 0,00
 pšenica durum
 93,28
 92,08
 1,20
 0,00
 rž
 61,46
 38,33
 23,15
 0,00
 ječmen
 48,94
 48,94
 0,00
 0,00
 koruza
 35,16
 35,16
 0,00
 0,00
 navadna pšenična moka
 112,50
 68,75
 43,75
 0,00
 polnomastno mleko v prahu
 678,50
 482,57
 195,95
 0,00
 posneto mleko v prahu
 555,19
 388,12
 167,05
 0,00
 maslo
 1 005,04
 461,82
 543,20
 0,00
 beli sladkor
 jajca (1)
 255,00
 205,50
 49,50
 0,00
 svež krompir
 42,00
 23,80
 18,20
 0,00
 rastlinska mast (2)
 390,00
 160,00
 230,00
 0,00
 (1) Pridobljene iz cen za tekoča ptičja jajca brez lupine, pomnožene s faktorjem 0,85.
 (2) Cene za rastlinske maščobe (za pekarstvo in živilsko industrijo) s 100 % vsebnostjo maščob.“
 PRILOGA II
 „PREGLEDNICA IV
 (b)
 Osnovni zneski za kmetijske surovine, upoštevani pri izračunu kmetijskih komponent:
 Kmetijska surovina
 V Švici se uporablja člen 3(2)
 Osnovni uporabljeni znesek
 CHF za 100 kg neto
 V ES se uporablja člen 4(2)
 Osnovni uporabljeni znesek
 EUR za 100 kg neto
 navadna pšenica
 17,00
 0,00
 pšenica durum
 1,00
 0,00
 rž
 20,00
 0,00
 ječmen
 0,00
 0,00
 koruza
 0,00
 0,00
 navadna pšenična moka
 37,00
 0,00
 polnomastno mleko v prahu
 167,00
 0,00
 posneto mleko v prahu
 142,00
 0,00
 maslo
 462,00
 0,00
 beli sladkor
 0,00
 0,00
 jajca
 36,00
 0,00
 svež krompir
 15,00
 0,00
 rastlinska mast
 196,00
 0,00“


text:
 8.10.2015
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 263/40
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 249/2014
 del 13 novembre 2014
 che modifica il protocollo 31 dell'accordo SEE sulla cooperazione in settori specifici al di fuori delle quattro libertà [2015/1808]
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l'accordo sullo Spazio economico europeo («accordo SEE»), in particolare gli articoli 86 e 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 È opportuno estendere la cooperazione delle parti contraenti dell'accordo SEE includendo il regolamento (UE) n. 377/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 3 aprile 2014, che istituisce il programma Copernicus e che abroga il regolamento (UE) n. 911/2010 (1).
 (2)
 È opportuno che la partecipazione degli Stati EFTA alle attività derivanti dal regolamento (UE) n. 377/2014 inizi dal 1o gennaio 2014, anche qualora la presente decisione sia adottata o l'adempimento di eventuali obblighi costituzionali a essa relativi sia comunicato dopo il 10 luglio 2014.
 (3)
 Le entità stabilite negli Stati EFTA dovrebbero essere autorizzate a partecipare alle attività avviate prima dell'entrata in vigore della presente decisione. Le spese sostenute per tali attività, la cui attuazione inizia dopo il 1o gennaio 2014, possono essere considerate ammissibili alle stesse condizioni applicate alle spese sostenute dalle entità stabilite negli Stati membri dell'UE, purché la presente decisione entri in vigore prima del termine dell'azione in questione.
 (4)
 È opportuno pertanto modificare il protocollo 31 dell'accordo SEE per far sì che la cooperazione estesa possa iniziare dal 1o gennaio 2014,
 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
 Articolo 1
 Dopo il paragrafo 8c dell'articolo 1 del protocollo 31 dell'accordo SEE è inserito il seguente paragrafo:
 «8d.
 a)
 A decorrere dal 1o gennaio 2014, gli Stati EFTA partecipano alle attività che potrebbero derivare dal seguente atto dell'Unione:
 —
 32014 R 0377: Regolamento (UE) n. 377/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 3 aprile 2014, che istituisce il programma Copernicus e che abroga il regolamento (UE) n. 911/2010 (GU L 122 del 24.4.2014, pag. 44).
 b)
 Gli Stati EFTA contribuiscono finanziariamente alle attività di cui alla lettera a), a norma dell'articolo 82, paragrafo 1, lettera a), e del protocollo 32 dell'accordo.
 c)
 Le spese sostenute per attività la cui attuazione inizia dopo il 1o gennaio 2014 possono essere considerate ammissibili sin dall'inizio dell'azione, a norma della relativa convenzione o decisione di sovvenzione, purché la decisione del Comitato misto SEE n. 249/2014 del 13 novembre 2014 entri in vigore prima del termine dell'azione.
 d)
 Gli Stati EFTA partecipano a pieno titolo, senza diritto di voto, a tutti i comitati dell'Unione che assistono la Commissione europea nella gestione, nello sviluppo e nell'attuazione delle attività di cui alla lettera a).
 e)
 Il presente paragrafo non si applica alla Norvegia e al Liechtenstein.»
 Articolo 2
 La presente decisione entra in vigore il giorno successivo all'ultima notifica a norma dell'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo SEE (2).
 Essa si applica a decorrere dal 1o gennaio 2014.
 Articolo 3
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 13 novembre 2014
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 Kurt JÄGER
 (1) GU L 122 del 24.4.2014, pag. 44.
 (2) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


text:
 6.8.2014
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 233/28
 DÉCISION DU CONSEIL
 du 30 juillet 2014
 portant nomination d'un membre allemand du Comité économique et social européen
 (2014/519/UE)
 LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 302,
 vu la proposition du gouvernement allemand,
 vu l'avis de la Commission européenne,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Le 13 septembre 2010, le Conseil a adopté la décision 2010/570/UE, Euratom portant nomination des membres du Comité économique et social européen pour la période allant du 21 septembre 2010 au 20 septembre 2015 (1).
 (2)
 Unsiège de membre du Comité économique et social européen estdevenuvacant à la suite de la fin du mandat de Mme Michaela ROSENBERGER,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 M. Peter SCHMIDT, Geschäftsführer der Gewerkschaft Nahrung-Genuss-Gaststätten, Region Allgäu, est nommé membre du Comité économique et social européen pour la durée du mandat restant à courir, à savoir jusqu'au 20 septembre 2015.
 Article 2
 La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.
 Fait à Bruxelles, le 30 juillet 2014.
 Par le Conseil
 Le président
 S. GOZI
 (1) JO L 251 du 25.9.2010, p. 8.


text:
 Важна правна забележка
 |
 22005D0123
 Официален вестник n° L 339 , 22/12/2005 стр. 0032 - 0034
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 123/2005от 30 септември 2005 годиназа изменение на приложение XV (Държавни помощи) и на Протокол 26 (относно правомощията и функциите на Надзорния орган на ЕАСТ в областта на държавните помощи) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, по-нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение ХV към Споразумението е изменено с Решение No 131/2004 на Съвместния комитет на ЕИП от 24 септември 2004 г. [1](2) Протокол 26 към Споразумението е изменен със Споразумението за участие на Чешката република, Република Естония, Република Кипър, Република Унгария, Република Латвия, Република Литва, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката република в Европейското икономическо пространство, подписан на 14 октомври 2003 г. в Люксембург [2].(3) Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност [3], поправен в ОВ L 25, 28.1.2005 г., стр. 74 и ОВ L 131, 25.5.2005 г., стр. 45, следва да бъде включен в Споразумението.(4) Включването в Споразумението на Регламент (ЕО) No 794/2004 прави нищожни някои точки в приложение ХV към Споразумението, които по тази причина следва да се заличат,РЕШИ:Член 1Приложение ХV към Споразумението се изменя, както е посочено в приложение I към настоящото решение.Член 2Протокол 26 към Споразумението се изменя, както е посочено в приложение II към настоящото решение.Член 3Текстовете на Регламент (ЕО) No 794/2004, поправен в ОВ L 25, 28.1.2005 г., стр. 74 и в ОВ L 131, 25.5.2005 г., стр. 45 на исландски и на норвежки език, които предстои да се публикуват в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 1 октомври 2005 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП в съответствие с член 103, параграф 1 от Споразумението са направени [****].Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на 30 септември 2005 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателHSH Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] ОВ L 64, 10.3.2005 г., стр. 67.[2] ОВ L 130, 29.4.2004 г., стр. 3.[3] ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1.[****] Не са посочени конституционни изисквания.--------------------------------------------------ПРИЛОЖЕНИЕ IПриложение ХV към Споразумението се изменя, както следва:Текстът на точки 2 (С/252/80/ стр. 2: Нотификация до Комисията за предоставени помощи от държавите в съответствие с член 93, параграф 3 от Договора за ЕО), 3 (писмо на Комисията до държавите-членки SG(81) 12740 от 2 октомври 1981 г.), 4 (писмо на Комисията до държавите-членки SG(89) D/5521 от 27 април 1989 г.), 5 (писмо на Комисията до държавите-членки SG(87) D/5540 от 30 април 1989 г.), 6 (писмо на Комисията до държавите-членки SG(90) D/28091 от 11 октомври 1990 г.), 7 (писмо на Комисията до държавите-членки SG(91) D/4577 от 4 март 1991 г.), 8 (С/40/90/ стр. 2: Нотификация за схемите за по-малки помощи), 10 (С/318/83/стр. 3: Съобщение от Комисията относно незаконно предоставените помощи) и 34 (С/3/85/стр. 2: Съобщение от Комисията за кумулиране на помощи с различна насоченост) се заличава.--------------------------------------------------ПРИЛОЖЕНИЕ IIПротокол 26 към Споразумението се изменя, както следва:1. в член 2 изразът "следният акт" се заменя със "следните актове".2. Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета става точка 1.3. След точка 1 (Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета) се добавя следната точка:"2. 32004 R 0794: Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1), поправен в ОВ L 25, 28.1.2005 г., стр. 74 и в ОВ L 131, 25.5.2005 г., стр. 45."--------------------------------------------------