text:
 |
 22010A1214(01)
 Jegyzőkönyv a Libanoni Köztársaság és az Európai Közösség között az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról
 Hivatalos Lap L 328 , 14/12/2010 o. 21 - 35
 Jegyzőkönyva Libanoni Köztársaság és az Európai Közösség között az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásárólAz EURÓPAI KÖZÖSSÉG,a továbbiakban "a Közösség"egyrészről, ésA LIBANONI KÖZTÁRSASÁG,a továbbiakban "Libanon"másrészről,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:I. FEJEZETCÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY1. cikkCélkitűzésE jegyzőkönyv célja a felek közötti kereskedelmi viták elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, kölcsönösen elfogadott megállapodást érjenek el.2. cikkA jegyzőkönyv alkalmazásaAz egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (a továbbiakban: "társulási megállapodás") II. címe alatti rendelkezések (a 23, 24. és 25. cikk kivételével) értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő különbségek esetén [1] – kifejezett eltérő rendelkezés hiányában – e jegyzőkönyv rendelkezései alkalmazandók. A társulási megállapodás egyéb rendelkezéseinek alkalmazását és értelmezését érintő vitákkal kapcsolatban az említett megállapodás 82. cikke alkalmazandó.II. FEJEZETKONZULTÁCIÓK ÉS KÖZVETÍTÉS3. cikkKonzultációk(1) A felek a 2. cikkben említett rendelkezések értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő nézeteltérések rendezésére törekszenek, azáltal hogy gyors, igazságos és kölcsönösen elfogadott megoldás elérése érdekében jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek a társulási tanács felügyelete alatt.(2) Az egyik fél a másik félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnak, megjelölve az intézkedéseket és a társulási megállapodás alkalmazandónak vélt rendelkezéseit.(3) A konzultációkra a kérelem kézhezvételét követő harminc napon belül sort kell keríteni, és a felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációkat a bepanaszolt fél területén kell lefolytatni. A konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított 60 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a felek a folytatásról döntenek. A konzultációk bizalmasak, különösen a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.(4) Sürgős ügyben folytatott – többek között a romlandó vagy szezonális árukra vonatkozó – konzultációra a kérelem beérkezésének napjától számított tizenöt napon belül kerül sor, a konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított harminc napon belül pedig lezártnak tekintendő.(5) Amennyiben a kérelem címzettje a kézhezvételt követő tíz munkanapon belül nem válaszol a konzultáció kezdeményezésére irányuló kérelemre, vagy amennyiben a konzultációkra nem kerül sor a (3), illetve a (4) bekezdésben megadott időkereteken belül, vagy amennyiben a konzultációkat kölcsönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le, a panaszos fél az 5. cikkel összhangban választott bírói testület létrehozását kérheti.4. cikkKözvetítés(1) Amennyiben a konzultáció nem vezet kölcsönösen elfogadott megoldáshoz, a felek kölcsönös megállapodás alapján közvetítőt vehetnek igénybe. A közvetítő útján folytatott egyeztetést írásban kell kérelmezni az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnál, és a kérelemben fel kell tüntetni a konzultációk tárgyát képező intézkedést, valamint az egyeztetés kölcsönösen megállapított tárgyi hatályát. A felek a közvetítésre irányuló kérelmeket jóhiszeműen bírálják el.(2) Amennyiben a felek a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül nem állapodnak meg a közvetítő személyében, az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnöke vagy annak küldötte sorshúzással egy közvetítőt jelöl ki azon személyek közül, akik szerepelnek a 19. cikkben említett névjegyzékekben, és nem állampolgárai egyik félnek sem. A közvetítőt a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételét követő tíz munkanapon belül ki kell választani. A közvetítő legkésőbb harminc nappal a kiválasztását követően ülést hív össze a felekkel. A közvetítőnek legkésőbb tizenöt nappal az ülést megelőzően meg kell kapnia a felek beadványait, és amennyiben szükségesnek ítéli, további információkat kérhet a felektől, illetve szakértőktől vagy technikai tanácsadóktól. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk. A közvetítő legkésőbb 45 nappal a kiválasztását követően ismerteti a véleményét.(3) Véleményében a közvetítő ajánlást fogalmazhat meg arról, hogy a 2. cikk rendelkezéseivel összhangban miképpen rendezhető a vita. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.(4) A felek megállapodhatnak a (2) bekezdésben említett határidők módosításáról. A közvetítő is dönthet úgy, hogy valamelyik fél kérelmére vagy saját kezdeményezésére módosítja ezeket a határidőket az érintett fél által tapasztalt különleges nehézségek vagy az ügy összetettsége miatt.(5) A közvetítő bevonásával zajló eljárások bizalmasak, különösen a közvetítő véleménye, a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.(6) A felek egyetértésével a közvetítési eljárás folytatódhat a választott bírósági eljárással egyidejűleg.(7) A közvetítő leváltására csak az eljárási szabályzat 17–20. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.III. FEJEZETVITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOKI. SZAKASZVálasztott bírósági eljárás5. cikkVálasztott bírósági eljárás kezdeményezése(1) Amennyiben a feleknek a 3. cikkben előírt konzultáció vagy a 4. cikkben előírt közvetítés igénybevételével sem sikerült rendezniük a vitát, a panaszos fél választott bírói testület létrehozását kérheti.(2) A választott bírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félhez, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsághoz. A panaszos fél kérelmében megjelöli a kérdéses intézkedést, és kifejti, hogy ez miképpen sérti a 2. cikkben említett rendelkezéseket. A választott bírói testület létrehozását legkésőbb 18 hónappal a konzultációra irányuló kérelem kézhezvételét követően kell kezdeményezni, és ez nem érinti a panaszos fél azon jogát, hogy a későbbiek folyamán ugyanebben a kérdésben újabb konzultációkat kezdeményezzen.6. cikkA választott bírói testület létrehozása(1) A választott bírói testület három választott bíróból áll.(2) A választott bírói testület létrehozása iránti kérelemnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételtől számított tíz napon belül a felek egyeztetést folytatnak a választott bírói testület összetételéről való megállapodás érdekében.(3) Amennyiben a felek a (2) bekezdésben meghatározott időkereten belül nem tudnak megállapodni a testület összetételéről, bármelyik fél felkérheti az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökeit vagy azok megbízottját, hogy sorshúzással válassza ki a 19. cikk szerinti névjegyzékből mindhárom tagot, egyet a panaszos fél által javasolt személyek köréből, egyet a bepanaszolt fél által javasolt személyek köréből, egyet pedig azon személyek köréből, akiket a felek választottak ki azzal a céllal, hogy elnökként járjanak el. Amennyiben a felek a választott bírói testület egy vagy két tagjáról megállapodnak, akkor a fennmaradó tagokat ugyanezen eljárás szerint kell megválasztani.(4) A (3) bekezdésben említett kérelem benyújtásától számított öt munkanapon belül az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökei vagy megbízottjuk kiválasztják a választott bírókat.(5) A választott bírói testület létrehozásának napja az, amikor a három választott bírót kiválasztották.(6) A választott bírók leváltására csak az eljárási szabályzat 17–20. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.7. cikkA testület időközi jelentéseA választott bírói testület legkésőbb 120 nappal a létrehozását követően időközi jelentést készít a felek részére, amelyben tájékoztat a tényállásról, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Az időközi jelentés közlésétől számított tizenöt napon belül a felek bármelyike írásban kérheti a választott bírói testületet, hogy vizsgálja felül a jelentést konkrétan meghatározott szempontok alapján. A választott bírói testület végleges döntésének megállapításai között szerepel az időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvek kifejtése is.8. cikkA választott bírói testület döntése(1) A választott bírói testület a létrehozásától számított 150 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a testület megítélése szerint ez a határidő nem teljesíthető, elnöke írásban értesíti a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot, megadva a késedelem okát és azt a napot, amikorra a választott bírói testület munkája befejezését tervezi. A döntésről szóló értesítésre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választott bírói testület létrehozásától számított 180 napnál később.(2) Sürgős – többek között romlandó vagy szezonális áruval kapcsolatos – ügyben a választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásától számított 75 napon belül közölje döntését. Erre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a létrehozásától számított 90 napnál később. A választott bírói testület a létrehozásától számított tíz napon belül előzetes döntést hoz arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.(3) A választott bírói testület mindkét fél kérésére a felek által megállapított, 12 hónapot meg nem haladó időtartamra bármikor felfüggeszti munkáját. A testület a megállapított időtartam lejártakor a panaszos fél kérésére folytatja munkáját. Amennyiben a panaszos fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejárta előtt nem kérelmezi a választott bírói testület munkájának folytatását, az eljárás lezárul. A választott bírói testület munkájának felfüggesztése vagy lezárása nem sérti a felek jogait az ugyanezen témáról folyó más eljárásokban.II. SZAKASZA döntésnek való megfelelés9. cikkA választott bírói testület döntésének való megfelelésA felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljenek a választott bírói testület döntésének, és arra törekednek, hogy megegyezzenek a döntésnek való megfeleléshez szükséges határidőről.10. cikkA döntésnek való megfeleléshez szükséges ésszerű határidő(1) Legkésőbb harminc nappal a választott bírói testület döntésének a felekkel történő közlését követően, a bepanaszolt fél értesíti a panaszos felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot arról, hogy mennyi időre lesz szüksége a döntésnek való megfeleléshez (ésszerű határidő), amennyiben az azonnali megfelelés nem lehetséges.(2) Amennyiben a felek nem egyeznek meg a választott bírói testület döntésének való megfeleléshez szükséges ésszerű határidőről, a panaszos fél a bepanaszolt fél (1) bekezdés szerinti értesítésének kézhezvételétől számított 20 napon belül írásban felkéri a választott bírói testületet az ésszerű határidő meghatározására. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot.(3) Az ésszerű határidő a felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.11. cikkA választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata(1) Az ésszerű határidő lejárta előtt a bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében hozott.(2) Abban az esetben, ha a felek között nézeteltérés támad az (1) bekezdés szerint bejelentett valamelyik intézkedés hatályosságával vagy a 2. cikkben említett rendelkezéseknek való megfelelőségével kapcsolatban, a panaszos fél írásban kikérheti a választott bírói testület döntését a kérdésben. A kérelemben meg kell jelölni a kérdéses intézkedéseket, és ki kell fejteni, hogy ezek az intézkedések mennyiben nem felelnek meg a 2. cikk rendelkezéseinek. A választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül közli döntését. Sürgős esetekben – ideértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – a választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 napon belül közli döntését.12. cikkIdeiglenes jogorvoslat a döntésnek való nem megfelelés esetén(1) Ha a bepanaszolt fél az ésszerű határidő lejárta előtt nem jelenti be azokat az intézkedéseket, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve ha a választott bírói testület úgy határoz, hogy a 11. cikk (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés nem felel meg az adott fél 2. cikk szerinti kötelezettségeinek, akkor a bepanaszolt fél a panaszos fél felszólítására köteles ideiglenes kártalanításra irányuló ajánlatot tenni.(2) Amennyiben az ésszerű határidő lejártát vagy a választott bírói testület 11. cikk szerinti azon döntését követő harminc napon belül nem sikerült megállapodni a kártalanításról, aminek értelmében a meghozott intézkedés nem felel meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a panaszos fél a másik fél és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság értesítését követően felfüggesztheti a 2. cikkben említett rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket olyan mértékben, amely megfelel az előnyök jogsértés okozta hatálytalanítása vagy gyengítése szintjének. A panaszos fél az értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított tíz munkanap elteltével kezdheti meg a felfüggesztés alkalmazását, kivéve, ha a bepanaszolt fél a (3) bekezdés szerint választott bírósági eljárást kérelmezett.(3) Amennyiben a bepanaszolt fél úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés szintje nem egyenlő az előnynek a jogsértés által okozott hatálytalanításával vagy gyengítésével, írásban kikérheti a választott bírói testület döntését. A kérelemről a (2) bekezdésben említett tíz munkanapos határidő lejárta előtt tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület – indokolt esetben szakértők véleményének kikérést követően – a kérelem benyújtását követő harminc napon belül közli a felekkel és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsággal a kötelezettségek felfüggesztésének szintjére vonatkozó döntését. A választott bírói testület döntésének közléséig a kötelezettségek nem függeszthetők fel, és a felfüggesztésnek meg kell felelnie a választott bírói testület döntésének.(4) A kötelezettségek felfüggesztése ideiglenes, és csak addig alkalmazandó, amíg azokat az intézkedéseket, amelyekről megállapították, hogy nem felelnek meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a 13. cikk szerint vissza nem vonják vagy nem módosítják úgy, hogy azok összeegyeztethetők legyenek ezekkel a rendelkezésekkel, vagy amíg a felek nem állapodnak meg a vita rendezéséről.13. cikkA döntésnek való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata a kötelezettségek felfüggesztése után(1) A bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot bármely olyan intézkedésről, amelyet a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, valamint a panaszos fél által alkalmazott kötelezettségek felfüggesztésének megszüntetése iránti kérelméről.(2) Amennyiben a felek az értesítés kézhezvételétől számított harminc napon belül nem állapodnak meg a bejelentett intézkedéseknek és a 2. cikkben említett rendelkezések összeegyeztethetőségéről, a panaszos fél írásban felkéri a választott bírói testületet, hogy hozzon döntést az ügyben. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 45 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a választott bírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében tett intézkedések valamelyike megfelel a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése megszűnik.III. SZAKASZKözös rendelkezések14. cikkKölcsönösen elfogadott megoldásA felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldásra juthatnak e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó vitájukban. A felek minden ilyen megoldásról értesítik az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A kölcsönösen elfogadott megoldásról való értesítést követően a testület befejezi munkáját, és az eljárás lezárul.15. cikkEljárási szabályzat(1) Az e jegyzőkönyv III. fejezete szerinti vitarendezési eljárásokra a jegyzőkönyvhöz csatolt eljárási szabályzat az irányadó.(2) A felek eltérő megállapodása hiányában a választott bírói testület ülései az eljárási szabályzatban megállapítottak szerint nyilvánosak.16. cikkInformációk és technikai tanácsadás(1) Saját kezdeményezésére vagy az egyik fél kérésére a választott bírói testület bármilyen forrásból, így felektől is beszerezhet az eljárás szempontjából megfelelőnek ítélt információkat. A választott bírói testület saját belátása szerint jogosult megfelelő szakértői véleményt kérni. A szakértők kiválasztása előtt a választott bírói testület konzultál a felekkel. A feleknek a szakértőkre vonatkozó álláspontja nem kötelező a testületre nézve. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk.(2) A felek területén nyilvántartott, érintett természetes vagy jogi személyek az eljárási szabályokkal összhangban önzetlen tanácsadói (amicus curiae) beadványokat küldhetnek a választott bírói testületeknek. Az ilyen beadványok a vita tényállásbeli szempontjaira korlátozódnak, és nem érinthetnek jogi kérdéseket.17. cikkÉrtelmezési szabályokA választott bírói testület a 2. cikkben említett rendelkezéseket a nemzetközi közjog szokásos szabályai szerint értelmezi, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezéseit is beleértve. A választott bírói testület döntései nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a 2. cikkben említett rendelkezésekben előírt jogokat és kötelezettségeket.18. cikkA választott bírói testület határozatai és döntései(1) A választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Mindazonáltal ha egy döntés nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni.(2) A választott bírói testület minden döntése kötelező a felekre nézve, és nem keletkeztethet semmilyen jogot vagy kötelezettséget természetes vagy jogi személyek vonatkozásában. A döntés rögzíti a megállapított tényállást, e társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát, valamint a testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnak a döntést teljes egészében nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve, ha üzleti titok bizalmasságának megőrzése érdekében másképp nem dönt.IV. FEJEZETÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK19. cikkA választott bírók névjegyzékei(1) Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság legkésőbb e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hat hónapon belül összeállít egy legalább tizenöt nevet tartalmazó jegyzéket olyan személyekről, akik készek és alkalmasak arra, hogy választott bíróként tevékenykedjenek. A felek mindegyike javasol legalább öt személyt választott bírónak. A két fél öt olyan személyt is kiválaszt, aki nem állampolgára egyik félnek sem, és aki a választott bírói testület elnökeként jár el. Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság gondoskodik róla, hogy a névjegyzék folyamatosan naprakész legyen.(2) A választott bírók speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkeznek. A választott bírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól, illetve nem állnak kapcsolatban egyik fél kormányával sem, továbbá megfelelnek a jegyzőkönyv mellékletét képező magatartási kódexnek.(3) Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság készíthet egy legalább tizenöt nevet tartalmazó másik jegyzéket is olyan személyekről, akik a társulási megállapodásban szabályozott egyes ügyekben ágazati szakértelemmel vagy közvetítési tapasztalattal rendelkeznek. Amennyiben a 6. cikk (2) bekezdése szerinti kiválasztási eljárását alkalmazzák, az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökei mindkét fél egyetértése esetén használhatják ezt az ágazati névjegyzéket.20. cikkKapcsolat a WTO-kötelezettségekkel(1) E jegyzőkönyv vitarendezési rendelkezéseinek alkalmazása nem sérti a WTO keretében tett intézkedéseket, beleértve a vitarendezési intézkedéseket is.(2) Ugyanakkor, ha egy fél egy bizonyos intézkedéssel kapcsolatosan e jegyzőkönyv vagy a WTO-egyezmény szerint jogvita rendezésére irányuló eljárást kezdeményezett, e fél ugyanazzal az üggyel kapcsolatosan a másik fórumon nem kezdeményezhet eljárást mindaddig, amíg az első eljárás le nem zárult. A felek továbbá nem fordulhatnak mind a két fórumon jogorvoslatért egy olyan kötelezettség megszegésével kapcsolatban, amely a társulási megállapodás és a WTO-egyezmény szerint azonos megítélés alá esik. Ilyen esetben a vitarendezési eljárás kezdeményezését követően a fél a másik megállapodás szerinti ugyanazon kötelezettség megszegésével kapcsolatban nem kérhet jogorvoslatot a másik fórumon, kivéve, ha a kiválasztott fórum eljárási vagy jogszolgáltatási okokból nem tud a kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati kérelemről állást foglalni.(3) A (2) bekezdés alkalmazásában:- egy vita rendezésére irányuló, a WTO-egyezmény szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél a WTO-egyezményben foglalt, a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértési megállapodás 6. cikke alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a vitarendezési testület elfogadja a választott bírói testület és adott esetben a fellebbviteli testület jelentését a vitarendezésről szóló egyetértési megállapodás 16. cikke és 17. cikkének (14) bekezdése szerint,- egy vita rendezésére irányuló, e jegyzőkönyv szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél az 5. cikk (1) bekezdése alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a választott bírói testület közli döntését a felekkel és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsággal a 8. cikk szerint.(4) E jegyzőkönyv nem akadályozza meg a feleket abban, hogy a kötelezettségeknek a WTO vitarendezési testülete által jóváhagyott felfüggesztését végrehajtsa. Nem lehet a WTO-egyezményre hivatkozni annak érdekében, hogy valamelyik felet megakadályozzák a kötelezettségek e jegyzőkönyv szerinti felfüggesztésében.21. cikkHatáridők(1) Eltérő rendelkezés hiányában az e jegyzőkönyvben meghatározott valamennyi határidőt – köztük a választott bírósági testületek döntéseinek közlésére meghatározott határidőket is – naptári napban kell számolni, az azon intézkedés vagy tény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.(2) Az e jegyzőkönyvben említett valamennyi határidő a felek kölcsönös megállapodásával módosítható. A felek a határidők hosszabbítására irányuló, a jegyzőkönyv eljárásainak való megfelelés vonatkozásában felmerült nehézségekre való hivatkozással indokolt kérelmeket jóhiszeműen bírálják el. Valamely fél kérésére, a felek eltérő fejlettségi szintjére való tekintettel a választott bírói testület módosíthatja az eljárásban alkalmazandó határidőket.22. cikkA jegyzőkönyv felülvizsgálata és módosítása(1) A társulási tanács bármikor felülvizsgálhatja a jegyzőkönyv és mellékleteinek végrehajtását, és dönthet folytatásukról, módosításukról vagy lezárásukról.(2) A társulási tanács dönthet e jegyzőkönyv és mellékleteinek módosításáról. Az ilyen módosítások a felek belső jogi követelményeinek függvényét képezhetik.23. cikkHatálybalépésEzt a jegyzőkönyvet a felek saját eljárásaik szerint jóváhagyják. Ez a jegyzőkönyv az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amely napon a felek értesítést küldenek egymásnak arról, hogy az e cikkben említett eljárásokat befejezték.Kelt Brüsszelben, 2010. november 11-én, két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint arab nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Liidu nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΈνωσηFor the European UnionPour l'Union européennePer l'Unione europeaEiropas Savienības vārdāEuropos Sajungos varduAz Európai Unió részérőlGħall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Európsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaFör Europeiska unionen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За Релублика ЛиванPor la República LibanesaZa Libanonskou republikuFor Den Libanesiske RepublikFür die Libanesische RepublikLiibanoni Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία του ΛιβάνουFor the Republic of LebanonPour la République libanaisePer la Repubblica libaneseLibānas Republikas vārdāLibano Respublikos varduA Libanoni Köztársaság részérőlGħar-repubblika tal-LibanuVoor de Republiek LibanonW imieniu Republiki LibańskiejPela República do LíbanoPentru Republica LibanezăZa Libanonskú republikuZa Republiko LibanonLibanonin tasavallan puolestaFör Republiken Libanon+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++[1] E jegyzőkönyv rendelkezései nem érintik a jegyzőkönyvnek a "származó termékek" fogalmának meghatározására vonatkozó 33. cikkét és az adminisztratív együttműködés formáit.--------------------------------------------------MELLÉKLETEKI. MELLÉKLET : ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZII. MELLÉKLET : MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE--------------------------------------------------I. MELLÉKLETELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZÁltalános rendelkezések1. A jegyzőkönyvben és e szabályok alkalmazásában:a) "tanácsadó" : az a személy, aki valamelyik fél felkérésére tanácsot ad, vagy e felet segíti a választott bírósági eljárással kapcsolatban;b) "panaszos fél" : bármelyik fél, amely a jegyzőkönyv 5. cikke szerint választott bírói testület létrehozását kéri;c) "bepanaszolt fél" : az a fél, amelyre vonatkozóan a jegyzőkönyv 2. cikkében említett rendelkezések megsértését állítják;d) "választott bírói testület" : e jegyzőkönyv 6. cikke szerint létrehozott testület;e) "fél képviselője" : a felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy;f) "nap" : eltérő rendelkezés hiányában naptári napot kell érteni alatta.2. Eltérő megállapodás hiányában a bepanaszolt fél köteles gondoskodni a vitarendezési eljárás logisztikai lebonyolításáról, így különösen a meghallgatások megszervezéséről. A Közösség viseli viszont a szervezéssel kapcsolatban felmerülő költségeket, kivéve a választott bírók javadalmazását és költségeit, mely tételeket a felek közösen viselik.Értesítések3. A felek és a választott bírói testület minden kérelmet, értesítést, írásos beadványt vagy egyéb dokumentumot telefaxon továbbítanak, emellett pedig elektronikus másolatot is küldenek ugyanazon a napon e-mailben. Az ellenkező bizonyításáig úgy tekintendő, hogy az üzenetet elküldése napján kézbesítették.4. Legkésőbb a jegyzőkönyv hatálybalépésekor a felek tájékoztatják egymást az értesítésekhez kijelölt kapcsolattartási pontjaikról.5. A választott bírósági eljáráshoz kapcsolódó bármilyen kérelem, értesítés, írásbeli beadvány vagy egyéb dokumentum kisebb, elírásból származó hibái egy új, a módosításokat világosan feltüntető dokumentummal orvosolhatók.6. Amennyiben valamely dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja Libanon valamely hivatalos munkaszüneti napjára vagy pihenőnapra esik, a dokumentum a következő munkanapon is kézbesíthető. A felek december első hétfőjén listát adnak át a másik félnek, amely a következő év hivatalos munkaszüneti napjait és pihenőnapjait tartalmazza. Semmilyen dokumentum, értesítés vagy kérelem nem tekinthető kézbesítettnek hivatalos munkaszüneti napon vagy pihenőnapon.7. A vitatott rendelkezés tárgyától függően az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsághoz címzett, e jegyzőkönyvvel összhangban eljuttatott kérelmeket és értesítéseket másolatban el kell juttatni a társulási megállapodás alapján létrehozott többi érintett albizottsághoz is.A választott bírósági eljárás megindítása8. a) Amennyiben a jegyzőkönyv 6. cikke vagy ezen eljárási szabályzat 18., 19. vagy 48. szabálya alapján a választott bírói testület tagjait sorshúzással választják ki, mindkét fél képviselőjének jelen kell lennie a sorshúzásnál.b) A felek eltérő megállapodása hiányában a felek a létrehozását követő hét munkanapon belül találkoznak a választott bírói testülettel, hogy döntsenek a felek vagy a választott bírói testület által szükségesnek talált kérdésekben, ideértve a választott bíróknak fizetendő javadalmazást és egyéb költségeket is, amelyeknek a WTO normái szerint kell alakulniuk. A választott bírói testület tagjai és a felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencián keresztül is bekapcsolódhatnak a megbeszélésekbe.9. a) Amennyiben a felek a választott bírók kiválasztását követő öt munkanapon belül nem jutnak ettől eltérő megállapodásra, akkor a választott bírói testület hatásköre a következőkre terjed ki:"a társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a választott bírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, döntést hoz a kérdéses intézkedésnek a jegyzőkönyv 2. cikkében említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről, és a vitarendezésről szóló jegyzőkönyv 8. cikkével összhangban döntést hoz."b) A felek a megállapodásukat követő három munkanapon belül értesítik a választott bírói testületet az elfogadott feladatmeghatározásról.Az eljárást megindító beadványok10. A panaszos fél legkésőbb a választott bírói testület létrehozását követő 20 napon belül benyújtja az eljárást megindító keresetét. A bepanaszolt fél legkésőbb a kereset kézhezvételét követő 20 napon belül írásban előterjeszti viszontkeresetét.A választott bírói testületek működése11. Az üléseket a választott bírói testület elnöke vezeti. A választott bírói testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási vagy eljárási döntéseket hozzon.12. Amennyiben a jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, a választott bírói testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, ideértve a telefont, telefaxot vagy számítógépes kapcsolatot is.13. A választott bírói testület döntéshozatalában kizárólag választott bírók vehetnek részt, a választott bírói testület azonban engedélyezheti a választott bírók asszisztenseinek jelenlétét a döntéshozatalnál.14. Valamennyi döntés megfogalmazása a választott bírói testület kizárólagos hatásköre.15. A jegyzőkönyv és mellékleteinek rendelkezései által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választott bírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.16. Amennyiben a választott bírói testület megítélése szerint az eljárásban alkalmazandó valamely határidő módosítása, illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, írásban értesíti a feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról. A választott bírói testület ilyen módosításról vagy kiigazításról a felekkel folytatott konzultációt követően dönthet. A jegyzőkönyv 8. cikke (2) bekezdésében megállapított határidők nem módosíthatók.Helyettesítés17. Amennyiben egy választott bíró az eljárásban nem tud részt venni, visszalép vagy leváltották, a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban új választott bírót kell választani a helyébe.18. Ha valamely fél úgy ítéli meg, hogy egy választott bíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és emiatt le kell váltani, a magatartási kódexnek a választott bíró általi lényegi megsértését vélelmező fél a vélelmet alátámasztó körülmények megismerésétől számított tizenöt napon belül értesíti a másik felet.Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely, nem az elnöki tisztséget betöltő választott bíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, a kérdéses választott bíró helyébe a jegyzőkönyv 6. cikk (3) bekezdésében leírt eljárásnak megfelelően kiválasztott választott bíró lép.Ha a felek a választott bíró leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek választott bírói testület elnöke elé terjesztését, akinek a döntése végleges.Ha az elnök megállapítja egy választott bíróról, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, az elnök sorshúzással új választott bírót választ a jegyzőkönyv 19. cikk (1) bekezdésében említett személyek csoportjából, amelynek az eredetileg kiválasztott választott bíró is tagja volt. Ha az eredeti választott bírót a felek a jegyzőkönyv 6. cikke (2) bekezdése szerint választották ki, a helyébe lépő választott bírót sorshúzással választják ki azon személyek közül, akiket a panaszos fél és a bepanaszolt fél a jegyzőkönyv 19. cikke (1) bekezdése szerint javasolt. Az új választott bírót a kérelemnek az elnökhöz a választott bírói testület általi benyújtását követő öt munkanapon belül választják ki.19. Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy a választott bírói testület elnöke nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, az elnök helyébe a jegyzőkönyv 6. cikke (3) bekezdésében leírt eljárásnak megfelelően kiválasztott elnök lép.Ha a felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek a jegyzőkönyv 19. cikke (1) bekezdése alapján az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyek csoportjának valamely tagja elé terjesztését. Nevét az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökei sorshúzással választják ki. E személynek az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntése végleges.Ha e személy megállapítja az eredetileg megválasztott elnökről, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, sorshúzással új választott bírót választ a jegyzőkönyv 19. cikke (1) bekezdésében említett személyek csoportjából, amely az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyeket tartalmazza. Az új elnököt az e bekezdésben említett kérelem benyújtását követő öt munkanapon belül választják ki.20. A választott bírói testület eljárásait a 17–19. szabályban leírt eljárások végrehajtásának időtartamára fel kell függeszteni.Tárgyalások21. Az elnök – a felekkel és a választott bírói testülettel egyeztetve – kitűzi a tárgyalás napját és időpontját, és azt írásban megerősíti a felek részére. Ezt az információt az eljárás logisztikai szervezéséért felelős fél nyilvánosan közzéteszi, ha a tárgyalás nyilvános. Amennyiben a felek nem tiltakoznak, a választott bírói testület dönthet a tárgyalás mellőzéséről is.22. A felek eltérő megállapodása hiányában a tárgyalást Brüsszelben tartják, ha Libanon a panaszos fél, és Bejrútban, ha a Közösség a panaszos fél.23. A választott bírói testület csak kivételes körülmények között hívhat össze még egy további tárgyalást. Nem hívható össze további tárgyalás a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése és 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásokban.24. A választott bírók mindegyikének az összes tárgyaláson végig jelen kell lennie.25. A következő személyek jelen lehetnek a tárgyaláson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:a) a felek képviselői;b) a felek tanácsadói;c) adminisztratív személyzet, tolmácsok, fordítók és bírósági jelentéstevők; valamintd) a választott bírók asszisztensei.A választott bírói testülethez történő felszólalás joga kizárólag a felek képviselőit és tanácsadóit illeti meg.26. A tárgyalás időpontja előtt legkésőbb öt munkanappal valamennyi fél köteles benyújtani a választott bírói testülethez azon személyek névsorát, akik a tárgyaláson az érintett fél nevében szóban fogják kifejteni álláspontjukat, vagy előadást fognak tartani, valamint akik egyéb képviselőként vagy tanácsadóként a tárgyaláson jelen lesznek.27. A felek eltérő megállapodása hiányában a választott bírói testület tárgyalása nyilvános. Ha a felek döntése alapján a tárgyalás nem nyilvános, a tárgyalás egy része akkor is lehet nyilvános, feltéve, hogy a választott bírói tanács a felek kérelme alapján így dönt. A választott bírói testület azonban köteles zárt tárgyalást tartani, ha a felek beadványai és az érvelések bizalmas üzleti információt tartalmaznak.28. A választott bírói testület az alábbi rend szerint vezeti le a tárgyalást:Előterjesztés:a) a panaszos fél előterjesztése;b) a bepanaszolt fél előterjesztése.Viszontválasz:a) a panaszos fél előterjesztése;b) a bepanaszolt fél viszontválasza.29. A választott bírói testület a tárgyalás során bármikor kérdéseket intézhet bármelyik félhez.30. A választott bírói testület gondoskodik arról, hogy valamennyi tárgyalásról jegyzőkönyv készüljön, és azokat a lehető leghamarabb kézbesítsék a felek számára.31. A tárgyalást követő tíz munkanapon belül bármely fél kiegészítő írásos beadványt tehet bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a tárgyalás során felmerült.Írásbeli kérdések32. A választott bírói testület az eljárás során írásban bármikor kérdést intézhet bármelyik vagy mindkét félhez. A választott bírói testület által feltett valamennyi kérdésről mindkét fél másolatot kap.33. A felek kötelesek a választott bírói testület által feltett kérdésre adott írásbeli válaszukat másolatban a másik fél számára is megküldeni. Mindkét fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik fél válaszának kézbesítésétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen azzal kapcsolatban.Titoktartás34. A felek fenntartják a választott bírói testület előtt zajló tárgyalások titkosságát, amikor azokra a 27. szabállyal összhangban zárt tárgyalás formájában kerül sor. Mindkét fél köteles titokban tartani azokat az információkat, amelyeket a másik fél a választott bírói testület elé terjeszt, és bizalmas információként jelölt meg. Ha valamelyik fél írásbeli beadványának bizalmas változatát terjeszti be a választott bírói testület elé, a másik fél kérésére köteles a bizalmas beadvány benyújtásától vagy a másik fél kérelmétől (amelyik később történt) számított legfeljebb tizenöt napon belül a beadványban foglalt információknak egy olyan nem bizalmas összefoglalását is benyújtani, amelyet nyilvánosságra lehet hozni. E szabályzat semmilyen formában sem gátolja a feleket abban, hogy saját érdekkörükre vonatkozó nyilatkozataikat nyilvánosságra hozzák.Ex parte kapcsolatfelvétel35. A választott bírói testület nem ülésezhet vagy léphet kapcsolatba egyik féllel sem a másik fél távollétében.36. A választott bírói testület egyik tagja sem vitathatja meg az eljárás tárgyának valamely részletét a felek egyikével vagy mindkettővel a többi választott bíró távollétében.Amicus curiae előterjesztések37. Amennyiben a felek a választott bírói testület létrehozásától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a választott bírói testület részére kívülállók is adhatnak be beadványokat, amennyiben azt a választott bírói tanács megalakítását követő tíz napon belül teszik, és megfogalmazásuk tömör, valamennyi mellékletükkel együtt sem haladják meg a tizenöt gépelt oldalt, valamint közvetlenül kapcsolódnak a választott bírói testület által tárgyalt ténybeli kérdéshez.38. A beadvány tartalmazza az azt benyújtó természetes vagy jogi személy leírását, amely többek között tartalmazza tevékenységét, finanszírozásának forrását, és meghatározza a választott bírósági eljáráshoz fűződő érdekének jellegét. A beadványt a felek által ezen eljárási szabályzat 42. és 43. szabályával összhangban kiválasztott nyelven kell megírni.39. A választott bírói testület döntésében felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel a fenti szabályoknak. A választott bírói testület döntésében nem köteles kitérni az ilyen beadványokban foglalt érvelésekre. A választott bírói testület a hozzá e szabályok szerint benyújtott valamennyi beadványt észrevételezés végett megküldi a felek részére.Sürgős esetek40. Az e jegyzőkönyvben említett sürgősség fennállása esetén a felekkel folytatott konzultációt követően a választott bírói testület az e szabályzatban említett határidőket szükségszerűen kiigazítja, és erről a feleket értesíti.Fordítás és tolmácsolás41. A jegyzőkönyv 6. cikkének (2) bekezdésében említett konzultációk folyamán és legkésőbb ezen eljárási szabályzat 8. szabályának b) pontjában említett ülésig a felek megegyeznek a választott bírói testület előtt folyó eljárás közös munkanyelvében.42. Ha a felek nem jutnak megállapodásra a közös munkanyelvet illetően, a felek gondoskodnak írásbeli beadványainak a másik fél által megjelölt nyelvre történő lefordításáról, továbbá viselik e fordítás költségeit.43. A bepanaszolt fél gondoskodik a szóbeli előterjesztéseknek a felek által választott nyelvre történő tolmácsolásáról.44. A választott bírói testület döntését a felek által választott nyelven vagy nyelveken hozza meg.45. Bármelyik fél tehet észrevételeket az e szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításával kapcsolatban.A határidők számítása46. Amennyiben ezen eljárási szabályzat 6. szabályának alkalmazása folytán valamelyik félhez egy dokumentum más napon érkezik meg, mint a másik félhez, az e dokumentum kézhezvételétől számított minden határidő a hivatkozott dokumentum legkésőbbi kézhezvételének napjától számítandó.Egyéb eljárások47. Ezen eljárási szabályzat alkalmazandó a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése és 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásokban is. Az ezen eljárási szabályzatban megállapított határidőket az említett egyéb eljárásokra vonatkozóan ugyanakkor ki kell igazítani a választott bírói testület döntésének meghozatalára vonatkozó különleges határidőknek megfelelően.48. Ha az eredetileg létrehozott választott bírói testület vagy egyes tagjai nem tudnak ülésezni a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése vagy 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárások lefolytatásához, a jegyzőkönyv 6. cikkében leírt eljárást kell alkalmazni. A döntés kihirdetésének határideje tizenöt nappal meghosszabbodik.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETMAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉREFogalommeghatározások1. E magatartási kódex alkalmazásában:a) "tag" vagy "választott bíró" : a jegyzőkönyv 6. cikke szerint joghatályosan létrehozott választott bírói testület tagja;b) "közvetítő" : a jegyzőkönyv 4. cikke szerint közvetítést folytató személy;c) "jelölt" : olyan természetes személy, akinek neve a jegyzőkönyv 19. cikkében említett választott bírói névjegyzéken szerepel, és aki a jegyzőkönyv 6. cikke szerinti választott bírói testület tagjává történő kinevezése megfontolás alatt van;d) "asszisztens" : olyan személy, aki valamely tag kinevezésének feltételei szerint a tag részére eljár, kutat vagy segítséget nyújt;e) "eljárás" : eltérő meghatározás hiányában a jegyzőkönyv szerinti választott bírósági eljárás;f) "személyzet" : egy tag vonatkozásában azok a személyek, akik a tag utasításait követik, ellenőrzése alatt állnak, és nem asszisztensek.Az eljáró személyek felelőssége2. Valamennyi jelölt és tag elkerül minden szabálytalanságot és a szabálytalanság látszatát, független és pártatlan, elkerüli a közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, és példamutató magatartási normákat követ, hogy a vitarendezési mechanizmus egységessége és pártatlansága ne sérüljön. A korábbi tagok kötelesek eleget tenni az e magatartási kódex 15., 16., 17., és 18. bekezdésében leírt kötelezettségeknek.Tájékoztatási kötelezettség3. A jegyzőkönyv szerinti választott bírói testület tagjává történő megválasztásának megerősítése előtt a jelölt köteles felfedni minden érdeket, kapcsolatot vagy egyéb kérdést, amely befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát, vagy amely ésszerű indokok alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárásban. E célból a jelölt köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy az ilyen érdekeket, kapcsolatokat és kérdéseket megismerje.4. A jelölt vagy tag csak az e magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos információt köteles az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság számára bejelenteni a felek által történő megítélés végett.5. A tag megválasztását követően is köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy megismerjen e magatartási kódex 3. bekezdésben említett minden érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, és azokat felfedje. A tájékoztatási kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a tagot arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felfedjen minden ilyen érdeket, kapcsolatot vagy kérdést. A tag a hivatkozott érdekeket, kapcsolatokat vagy kérdéseket az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság írásos tájékoztatásával fedi fel, lehetővé téve ezzel, hogy a felek megítélhessék az adott kérdést.A tagok kötelezettségei6. Megválasztását követően a tag köteles feladatát alaposan és eredményesen, tisztességgel és gondossággal ellátni az eljárás egésze folyamán.7. A tag csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladattal harmadik személyt nem bízhat meg.8. A tag köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy asszisztense és személyzete e magatartási kódex 2., 3., 4., 5., 16., 17. és 18. bekezdésében foglalt szabályokat ismerje, és azokat betartsa.9. A tag az eljárást illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.A tagok pártatlansága és függetlensége10. A tag független és pártatlan, elkerüli a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát, önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely félhez való lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.11. A tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely hatással lehet kötelezettségeinek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.12. A tag nem használhatja fel a választott bírói testületben betöltött pozícióját semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására, és elkerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.13. A tag nem hagyja, hogy pénzügyi, üzleti, hivatásbeli, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy döntését.14. A tag elkerüli minden olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdek létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy amely ésszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.A korábbi tagok kötelezettségei15. Valamennyi korábbi tag elkerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a választott bírói testület döntéséből előnye származott.Titoktartás16. Egyetlen tag vagy korábbi tag sem fedhet fel vagy használhat fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos, vagy az eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben sem fedhet fel vagy használhat fel ilyen információt arra, hogy saját maga vagy mások számára előnyre tegyen szert, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.17. A választott bírói testület döntését a jegyzőkönyv szerinti közzétételt megelőzően a tag nem adhatja ki.18. A tag vagy korábbi tag soha nem adhatja ki a választott bírói testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely tag véleményét.Költségek19. A tag nyilvántartást vezet és kimutatást készít az eljárásra fordított idejéről és felmerült költségeiről.Közvetítők20. A tagok és a korábbi tagok részére ezen magatartási kódexben előírt szabályok értelemszerűen alkalmazandók a közvetítőkre is.--------------------------------------------------FORDÍTÁSAz Európai Unió és a LibanoniKöztársaság együttes nyilatkozataaz egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás aláírása alkalmávalA Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Közösség helyébe az Európai Unió lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve az Európai Unió gyakorolja az Európai Közösség jogait, és az Európai Uniót terhelik annak kötelezettségei.Ezért a fent említett, a mai napon aláírt megállapodás szövegében az "Európai Közösség"-re való hivatkozásokat adott esetben "Európai Unió"-ként kell értelmezni.Kelt Brüsszelben, 2010. november 11-én.az Európai Unió részérőla Libanoni Köztársaság részéről--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Turizmas ( bei , reiškia ratą, keliavimą ratu) – kelionės siekiant pailsėti, patirti naujų įspūdžių ar pasilinksminti. Nors pastaruoju metu terminas labiau reiškia išvykimą iš savo gyvenamosios ar darbinės aplinkos ribų.
 Istorija
 Masinio turizmo ištakos
 Masinio turizmo pradininku laikomas Tomas Kukas, baptistų dvasininkas, XIX a. vid. aktyviai kovojęs prieš alkoholizmą. 1841 m. liepos 5 d. jis suorganizavo besigydančių nuo alkoholizmo parapijiečių išvyką į blaivybės šalininkų sambūrį Lafbore (Didžioji Britanija). Dvasininkas subūrė 570 bendraminčių ir pats jiems organizavo kelionę traukiniu bei pasirūpino šių žmonių maitinimu, nakvyne bei pramogomis, siekdamas parodyti, kad pramogos galimos ir be svaigalų. Vėliau T. Kukas ėmėsi naujų žygių – organizavo ekskursijas traukiniais Anglijos varguomenei, vaikams ir darbininkams. Taip atsirado pirmosios turizmo agentūros ir turizmo verslo užuomazgos.
 Pamatęs neįtikėtiną susidomėjimą tokio tipo kelionėmis, nuo 1845 m. T. Kukas pradėjo organizuoti ir pirmąsias komercines keliones turistams. Pirmojoje jo surengtoje pramoginėje kelionėje dalyvavo 700 žmonių. T. Kukas vadovaujamos turizmo agentūros klientų skaičius augo, klientai organizuojamomis kelionėmis buvo patenkinti. T. Kukas pasirašinėjo sutartis su geležinkelių, transporto bendrovių, viešbučių, restoranų savininkais, pats asmeniškai sudarinėdavo maršrutus ir ieškodavo kelionių vadovų. Verslas įgijo didesnį mastą 1851 m., kuomet T. Kukas pasiūlė kelionės paketą į Didžiąją Parodą (Great Exhibition) Londone. Už penkis šilingus, vienas asmuo galėjo nukeliauti į parodą, pavalgyti ir gauti nakvynę. Turas susilaukė milžiniškos sėkmės – vien tik Jorkšyro gyventojams parduota virš 165 000 bilietų. Vėliau T. Kukas surengė panašią kelionę į parodą Paryžiuje. Klientams buvo pasiūlytas pilnas paketas – pasų ir vizų sutvarkymas, vertėjas, transportas, maistas, nakvynė ir kelionių čekiai. Netrukus T. Kukas bendrovė pasiūlė turistines keliones traukiniais į daugelį Europos šalių, o 1884 m. surengė kelionę Nilo upe net 18 tūkst. žmonių.
 Šiuolaikinis turizmas
 XX a. pab.–XXI a. pr. itin paplitęs masinis turizmas, kuomet į kelialapį įtraukiamos visos paslaugos. Dalis šalių, pvz., Egiptas, Turkija, Ispanija, Graikija, Meksika tapo masinio turizmo centrais, su specialiai turistams sukurtais kurortais, paslaugomis, o populiarias turistines vietas lanko milijonai lankytojų per metus. Atsiranda nemažai masinio turizmo kritikų, pabrėžiančių neigiamą tokio turizmo įtaką gamtai, vietinėms kultūroms, gausiai lankomiems paminklams, be to, kritikuojama pati tokio turizmo koncepcija, nes į bet kurią masinio turizmo vietą atvykęs lankytojas gali rasti įprastas vakarietiškas paslaugas, taip menkai pažindamas ir pajusdamas tikrąją regiono kultūrą.
 Kaip atsakas į masinį turizmą ėmė rastis alternatyvios turizmo paslaugos klientams, mėgstantiems ramesnę aplinką, laukinę gamtą, norintiems iš arti pažinti lankomą šalį. Be to, didelė dalis turistų keliauja savo iniciatyva (automobiliu, autostopu, traukiniu, dviračiu ir kt.), dažnai naudodamiesi nakvynės namų, įvairių tarptautinių apsikeitimo svetingumu tinklų (pvz., „Svetingumo klubas“, „CouchSurfing“), komercinių dalijimosi ekonomikos įmonių („Airbnb“) paslaugomis.
 Kelionių rūšys
 Kelionės būna įvairios, priklausomai nuo savo pobūdžio:
 Poilsinės kelionės – tai viena labiausiai paplitusių kelionių formų, kurios metu keliautojai ilsisi subalansuotu režimu, lanko įvairius objektus, tačiau didžiausia laiko dalis yra skirta pasyviam poilsiui. Viena populiariausių poilsinių kelionių formų yra kruizinis turizmas;
 Kultūrinės kelionės – taip pat vienos populiariausių iš kelionių. Kultūrinės kelionės pasirenkamos norint geriau susipažinti su šalies kultūra, renginiais, kalba, kasdieniu vietinių žmonių gyvenimu;
 Nuotykių kelionės – kuomet pagrindinis kelionės tikslas yra patirti kuo daugiau nuotykių, išbandyti kuo įvairesnių pramogų (nardymas, slidinėjimas, įvairūs žygiai);
 Verslo kelionės – įvairios konferencijos, seminarai, parodos, į kurias atvyksta atstovai ir dalyviai iš įvairių šalių;
 Sveikatinimo kelionės – kai vykstama medicininiais tikslais atstatyti sveikatą (kurortų, SPA centrų lankymas);
 Sportinės kelionės – dažniausiai tai sporto sirgalių vykimas stebėti sporto renginių (pvz., Olimpiada, pasaulio futbolo čempionatas ir pan.); taip pat sportinis turizmas;
 Religinės kelionės – siekiant aplankyti šventas vietas (šventvietes, šventyklas), atlikti religines apeigas;
 Ekologinis turizmas – siekiant išvengti bereikalingos prabangos, išteklių švaistymo;
 Kaimo turizmas – poilsis užmiestyje, kaime, tam pritaikytose sodybose.
 Turizmas Lietuvoje
 Lietuvoje populiariausias kultūrinis, gamtinis turizmas. Lankytinų vietų skaičius siekia beveik 1 000. Galima aplankyti UNESCO ar tautinio paveldo objektus, keliauti po skirtingus etnokultūrinius regionus, domėtis jų tarme, gyvensenos, elgsenos bruožais, ragauti autentiškus patiekalus (kulinarinis turizmas).
 Nuorodos
 Oficialūs Lietuvos interneto vartai
 Oficiali Lietuvos turizmo svetainė


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.12.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 377/11
 Arrest van het Gerecht van 8 november 2013 — Kessel/BHIM — Janssen-Cilag (Premeno)
 (Zaak T-536/10) (1)
 (Gemeenschapsmerk - Oppositieprocedure - Aanvraag voor gemeenschapswoordmerk Premeno - Ouder nationaal woordmerk Pramino - Bewijs van normaal gebruik van ouder merk - Artikel 42, leden 2 en 3, van verordening (EG) nr. 207/2009 - Beperking van in merkaanvraag opgegeven waren - Artikel 43, lid 1, van verordening nr. 207/2009)
 2013/C 377/26
 Procestaal: Duits
 Partijen
 Verzoekende partij: Kessel Marketing & Vertriebs GmbH (Mörfelden-Walldorf, Duitsland) (vertegenwoordigers: aanvankelijk S. Bund, vervolgens A. Jacob, advocaten)
 Verwerende partij: Bureau voor harmonisatie binnen de interne markt (merken, tekeningen en modellen) (vertegenwoordigers: aanvankelijk B. Schmidt, vervolgens D. Walicka, gemachtigden)
 Andere partij in de procedure voor de kamer van beroep van het BHIM, interveniërend voor het Gerecht: Janssen-Cilag GmbH (Neuss, Duitsland) (vertegenwoordiger: M. Wenz, advocaat)
 Voorwerp
 Beroep tegen de beslissing van de vierde kamer van beroep van het BHIM van 21 september 2010 (zaak R 708/2010-4) inzake een oppositieprocedure tussen Janssen-Cilag GmbH en Kessel Marketing & Vertriebs GmbH
 Dictum
 1)
 De beslissing van de vierde kamer van beroep van het Bureau voor harmonisatie binnen de interne markt (merken, tekeningen en modellen) (BHIM) van 21 september 2010 (zaak R 708/2010-4) wordt vernietigd.
 2)
 Het BHIM draagt zijn eigen kosten en die van Kessel Marketing & Vertriebs GmbH.
 3)
 Janssen-Cilag GmbH draagt haar eigen kosten.
 (1) PB C 30 van 29.1.2011.


type: legislation

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52006PC0815
 Priekšlikums Padomes lēmums par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm /* COM/2006/0815 galīgā redakcija - CNS 2006/0271 */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 12.12.2006COM(2006) 815 galīgā redakcija2006/0271 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKopš 2005. gada darbojas jaunā Lisabonas stratēģija, kuras pamatā ir jauns pārvaldības cikls ar integrētu pamatnostādņu kopumu, kas paliks spēkā līdz 2008. gadam. Pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm, kurās ņemti vērā ekonomiskie, sociālie un vides faktori, dalībvalstis ir izstrādājušas reformu programmas, kurās izklāstīta to izaugsmes un darbavietu radīšanas stratēģija nākamajiem trim gadiem.Dalībvalstu reformu programmu novērtējums, ko veic Komisija, ir paredzēts ikgadējā progresa ziņojumā un tam pievienotajā kopīgajā nodarbinātības ziņojumā, ko pieņems saskaņā ar Līguma 128. panta 1. punktā noteikto procedūru. Novērtējumā apstiprina, ka palielinās nodarbinātība un samazinās bezdarbs. Tomēr ražīguma pieaugums un darba vietu kvalitāte joprojām atpaliek no Eiropas vajadzībām. Izšķiroši jautājumi aizvien ir arī Eiropas darba tirgu spēja reaģēt uz globalizācijas un novecošanas izvirzītajiem uzdevumiem. Turklāt, analizējot dalībvalstu reformu programmas, iezīmējas šādi galvenie jautājumi katrā no trim prioritātēm Eiropas Nodarbinātības stratēģijas jomā.- Politikas īstenošanai galvenokārt ir šāds mērķis: lielāka cilvēku skaita piesaiste un saglabāšana nodarbinātības jomā. Vairāk uzmanības ir veltīts integrētai dzīves cikla pieejai saistībā ar darbu, taču politikas, kas vērstas uz jauniešiem, sievietēm un vecāka gadagājuma darba ņēmējiem joprojām lielākoties tiek aplūkotas atsevišķi.- Īstenošanas ziņojumi liecina par to, ka visvājāk politika tiek īstenota jomā, kas paredz darba devēju un uzņēmumu spēju pielāgoties. Ir vajadzīgāka visaptverošāka pieeja, labāk apvienojot elastīgumu un drošību. Uzmanība tiek pievērsta integrētai elastīguma un drošības ( flexicurity ) pieejai, taču jāizstrādā virkne politikas ceļu, lai visās dalībvalstīs vēl vairāk veicinātu elastīgumu un drošību ( flexicurity ).- Zināms uzsvars ir likts uz izglītības un apmācības sistēmas struktūrreformām un to saikni ar darba tirgu. Tomēr daudzās dalībvalstīs vēl aizvien pastāv vajadzība pēc saskaņotu un visaptverošu stratēģiju izveides. Iniciatīvas apmācības jomā pārsvarā vērstas uz jauniešiem, bet to cilvēku dalība mūžizglītībā, kas vecāki par 45 gadiem, joprojām ir satraucoši zema.Šie secinājumi apstiprina spēkā esošajās nodarbinātības pamatnostādnēs izklāstīto politiku un reformu plānus. 128. panta 2. punktā noteikto procesuālo iemeslu dēļ to derīgums 2007. gadam ir jāapstiprina ar Padomes lēmumu, ko pieņem pēc apspriešanās ar EP, Reģionu komiteju, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Nodarbinātības komiteju.2006/0271 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],apspriedusies ar Reģionu komiteju,ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,tā kā:(1) Lisabonas stratēģijas 2005. gada reformā ir uzsvērta izaugsme un darbavietu radīšana. Eiropas Nodarbinātības stratēģijas nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes ir pieņemtas kā integrēts kopums[4], turklāt Eiropas Nodarbinātības stratēģijai piešķirta galvenā nozīme Lisabonas stratēģijas nodarbinātības un darba tirgus mērķu īstenošanā.(2) Eiropas Savienībai ir jāmobilizē visi atbilstošie valstu un Kopienas resursi, tostarp kohēzijas politika, Lisabonas stratēģijas trīs aspektos (ekonomikas, sociālais un vides aspekts) tā, lai labāk integrētos to sinerģijās vispārējā ilgtspējīgas attīstības kontekstā[5].(3) Nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes ir pilnībā jāpārskata tikai reizi trīs gados, starpposmā līdz 2008. gadam stingri ierobežojot to atjaunināšanu, lai nodrošinātu efektīvai īstenošanai vajadzīgo stabilitāti.(4) Pārbaudot dalībvalstu reformu programmas, kas iekļautas Komisijas ikgadējā progresa ziņojumā un kopīgajā nodarbinātības ziņojumā, kļūst skaidrs, ka dalībvalstīm arī turpmāk jāpievēršas šādām prioritātes jomām:- lielāka cilvēku skaita piesaiste un saglabāšana nodarbinātības jomā, palielinot darbaspēka pieejamību un modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas,- darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgoties spējas uzlabošana un- ieguldījumu palielināšana cilvēkkapitālā, izmantojot labāku izglītību un iemaņas.(5) 2006. gada 23.–24. marta Eiropadomē tika uzsvērta nodarbinātības politikas galvenā nozīme Lisabonas programmā ietvaros un vajadzība galvenajām kategorijām dzīves cikla pieejas ietvaros palielināt iespējas nodarbinātības jomā. Šajā sakarā tajā tika apstiprināts Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts, ar kuru vēl vairāk tiktu uzsvērta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas nozīme un plašā mērogā tiktu uzlabotas sieviešu iespējas un perspektīvas.(6) Novēršot ar darba ņēmēju mobilitāti saistītos šķēršļus, kā noteikts Līgumos, tostarp Pievienošanās līgumos, tiktu stiprināta iekšējā tirgus darbība un sekmēts tā izaugsmes un nodarbinātības potenciāls.(7) Ņemot vērā Komisijas veikto dalībvalstu reformu programmu pārbaudi un Eiropadomes secinājumus, tagad uzsvars jāliek uz efektīvu un savlaicīgu īstenošanu, īpašu uzmanību veltot atrunātajiem kvantitatīvajiem mērķiem, kas noteikti 2005.–2008. gada pamatnostādnēs, un ievērojot Eiropadomes secinājumus.(8) Dalībvalstīm jāņem vērā nodarbinātības pamatnostādnes, plānojot Kopienas finansējuma, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda finansējuma izmantošanu.(9) Ievērojot pamatnostādņu kopuma integrēto raksturu, dalībvalstīm pilnībā jāīsteno ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsDalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas izklāstītas Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmuma 2005/600/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm pielikumā, paliek spēkā 2007. gadā, un dalībvalstis tās ņem vērā savā nodarbinātības politikā.2. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē [...]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[...] [1] OV C , , . lpp.[2] OV C , , . lpp.[3] OV C , , . lpp.[4] OV L 205, 6.8.2005., 21. lpp. (Nodarbinātības pamatnostādnes) un 28. lpp. (ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes).[5] Cf. OV L 205, 6.8.2005. (Nodarbinātības pamatnostādnes), 4. apsvērums.


type: contracts

text:
 26.11.2019
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 304/5
 UMOWA
 między Europejską Wspólnotą Energii Atomowej a Organizacją Rozwoju Energetyki Półwyspu Koreańskiego
 EUROPEJSKA WSPÓLNOTA ENERGII ATOMOWEJ,
 zwana dalej „Wspólnotą”, oraz
 ORGANIZACJA ROZWOJU ENERGETYKI PÓŁWYSPU KOREAŃSKIEGO,
 zwana dalej „KEDO”,
 mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 KEDO została utworzona na podstawie Umowy z dnia 9 marca 1995 r. w sprawie ustanowienia Organizacji Rozwoju Energetyki Półwyspu Koreańskiego między rządami Republiki Korei, Japonii oraz Stanów Zjednoczonych Ameryki, zmienionej w dniu 19 września 1997 r.
 (2)
 Umowa zawarta między Wspólnotą a KEDO przestała obowiązywać z dniem 31 maja 2018 r.
 (3)
 Po podjęciu decyzji o zakończeniu projektu KEDO dotyczącego jądrowych reaktorów lekkowodnych oraz po podjęciu w 2007 r. decyzji o wypełnianiu obowiązków przez sekretariat z bardzo zredukowaną liczbą pracowników i w minimalnych warunkach lokalowych, zarząd KEDO zadecydował w 2018 r. o kontynuowaniu działalności przez KEDO po dniu 31 maja 2018 r.
 (4)
 Zarówno Wspólnota, jak i KEDO wyraziły chęć kontynuowania współpracy w celu dokończenia realizacji projektu dotyczącego reaktorów lekkowodnych (LWR) i likwidacji KEDO w sposób zorganizowany,
 UZGADNIAJĄ, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 Stosowanie postanowień poprzedniej umowy
 O ile nie wskazano inaczej w jednym z artykułów poniżej, postanowienia poprzedniej umowy między Wspólnotą a KEDO, która przestała obowiązywać z dniem 31 maja 2018 r., mają nadal zastosowanie na mocy niniejszej umowy.
 Artykuł 2
 Wkład Wspólnoty
 Na mocy niniejszej umowy Wspólnota nie wnosi wkładu finansowego do budżetu KEDO.
 Artykuł 3
 Czas trwania
 Niniejsza umowa wygasa z dniem 31 maja 2019 r. Będzie ona automatycznie przedłużana co roku na okres kolejnego roku, chyba że jedna ze stron powiadomi drugą stronę o swoim zamiarze odstąpienia od niniejszej umowy co najmniej jeden miesiąc przed datą jej wygaśnięcia. Może również zostać rozwiązana ze skutkiem natychmiastowym po wycofaniu się z KEDO dowolnego innego członka obecnie reprezentowanego w zarządzie. Niniejsza umowa nie będzie przedłużana po dniu 31 maja 2021 r.
 Artykuł 4
 Wejście w życie
 Niniejsza umowa wchodzi w życie po jej podpisaniu przez Wspólnotę i KEDO i staje się skuteczna z mocą wsteczną od dnia 1 czerwca 2018 r.
 Sporządzono w Brukseli dniadwudziestego czwartego października roku dwa tysiące dziewiętnastego, w dwóch egzemplarzach
 W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej
 Ditte JUUL-JØRGENSEN
 Sporządzono w Nowym Jorku dniatrzydziestego października roku dwa tysiące dziewiętnastego, w dwóch egzemplarzach
 W imieniu Organizacji Rozwoju Energetycznego Półwyspu Koreańskiego
 David WALLACE


text:
De 10e eeuw (van de christelijke jaartelling) is de 10e periode van 100 jaar, dus bestaande uit de jaren 901 tot en met 1000. De 10e eeuw behoort tot het 1e millennium.
 Langjarige gebeurtenissen en ontwikkelingen
 Europa
 Het Saksische huis regeert Duitsland in de personen van Otto I de Grote (936-973), Otto II (973-983), en Otto III (983-1002). Door het huwelijk van Otto de Grote met Adelheid in 951 worden de koninkrijken Italië en Duitsland in een staat verenigd. Zodoende komt het Westen dichter bij het Byzantijnse Rijk. De keizerlijke kroning in 963 bevordert de noodzaak van een christelijke (politieke) eenheid.
 In Frankrijk bereikt het koninklijk gezag een dieptepunt, omdat het rijk zich niet verder kan uitbreiden en door uitblijvende beloning voor hun diensten de graven en hertogen zich steeds minder aantrekken van hun vorst. Een zekere mate van regeringsloosheid volgt, die onder andere leidt tot het verdwijnen van de gouwen en de opkomst van de landsheerlijkheid.
 In het rijkskerkenstelsel vertrouwt de keizer zo veel mogelijk land en bestuurszaken toe aan door hem benoemde bisschoppen en abten. De keizer kan zo de trend keren dat vazallen leengoed laten overgaan op hun zonen. Anderzijds kan hij zo invloed uitoefenen op de kerk.
 De Engelse koning Eduard de Oudere en zijn zonen heroveren stukje bij beetje hun land op de Denen. Engeland wordt meer een bestuurlijke eenheid en Edwards kleinzoon Edgar de Vreedzame laat zich als eerste vorst zalven door de aartsbisschop van Canterbury.
 De afstammelingen van de Vikingen bouwen als Normandiërs een sterke staat op aan de Atlantische kust, en hun hertogen zijn slechts in naam vazallen van de Franse koning.
 De republiek Amalfi heeft haar macht te danken aan de intensieve contacten met Egypte en Byzantium, die nog dateren uit de tijd dat Amalfi Byzantijns bezit was. Het lukt de stad met behulp van haar zeevloot de machtspositie van de Arabieren over te nemen en zij sticht handelsposten in Zuid-Italië en het Midden-Oosten. Een van de getuigenissen van de grootsheid van Amalfi is de Tabula Amalphitana, een codex van wetten die de hele Middeleeuwen lang geldig blijft en de regels van het maritieme recht beschrijft.
 In 895 komen de Hongaren de Hongaarse laagvlakte binnen en dringen het Frankische Rijk terug tot in het huidige Oostenrijk. De Hongaren of Magyaren zijn een 'meng'volk van Germaanse, Slavische en Turks-Tataarse herkomst. Zij vormen een militante bovenlaag die de basis legt voor een koninkrijk dat onder leiding van Árpád rooftochten tot in het huidige Duitsland, Frankrijk en Italië onderneemt. Pas nadat ze door keizer Otto I zijn verslagen, besluiten ze na 882 zich voorgoed te vestigen in het huidige Boedapest en wijde omgeving.
 Godsdienst
 Het kloosterwezen herstelt zich na het verval in de 9e eeuw. Overal in Europa wordt de Regel van Benedictus ingevoerd. Een aantal van deze autonome kloosters voegen zich vanaf de tiende eeuw in kloosterorden of congregaties samen, de belangrijkste is de Orde van Cluny.
 Naarmate deze IJzeren eeuw vordert, neemt de angst voor het einde der tijden toe. Gevreesd wordt voor het jaar 1000, waarin Jezus Christus zal terugkeren voor het Laatste Oordeel. Sommigen proberen door boetedoening en aalmoezen tijdig hun zonden uit te wissen. Anderen besluiten dat het alles geen zin heeft, en gaan erop los leven.
 De definitieve versie van de Masoretische Tekst, de Codex Aleppo, dat is de ‘gepunctueerde’ tekst van de Hebreeuwse Bijbel, de Tenach, wordt in Tiberias vastgelegd door Ben Asjer en Ben Naftali.
 De Hongaarse vorst Géza bekeert zich tot het christendom. Hij laat zich dopen door Adalbert van Praag en sluit vrede met de Duitse keizer. De kerstening van de Hongaren wordt, in tegenstelling tot die van de volken ten zuiden en ten oosten van het Karpatenbekken, door de Roomse Kerk volbracht.
 Onder Mieszko I worden de Polanen gekerstend.
 Midden-Oosten en Afrika
 Cultuur en wetenschap bereiken in het Arabische Rijk een hoogtepunt.
 Sjiitische islamieten vestigen in Noord-Afrika het kalifaat van de Fatimiden. Zij stichten in 973 een nieuwe hoofdstad: Caïro.
 In het zuiden van Spanje stichtten de Berberse Moren het kalifaat Córdoba. Hispania Baetica wordt door hen herdoopt tot Andalusië.
 Azië
 China beleeft de tijd van de Vijf Dynastieën en Tien Koninkrijken.
 Lage landen
 Het bisdom Luik ontwikkelt zich tot het prinsbisdom Luik.
 Arnulf I van Vlaanderen verovert de Oosterbant, het graafschap Artesië, Ponthieu en Amiens, en breidt het graafschap Vlaanderen uit tot aan de Somme.
 Een groot deel van noord-, oost- en midden van het huidige Nederland wordt bestuurd door de Meginharden. Graaf Meginhard IV, die rond 915 aan het bewind komt in Hamaland, Salland, Veluwe, Drenthe, Hunsingo plus Fivelgo en waarschijnlijk ook het Naerdincklant ('t Gooi), doet in 938-939 mee aan een opstand tegen koning Otto I. Otto weet de opstand neer te slaan. Daarna ontzet hij Meginhard uit het ambt van graaf. In 944 neemt Otto I de Grote de Meginharden weer in genade aan. Meginhard IV blijft zonder titel maar zijn twee zoons krijgen elk een portie van zijn vroegere graafschappen: de oudste, Everhard, wordt graaf in Salland, Drenthe en Hunsingo/Fivelgo, de jongste, Wichman IV, in Hamaland, de Veluwe en waarschijnlijk ook het Gooi. Hij sticht de abdij van Elten. Beiden krijgen ook een burcht uit het vaderlijk erfgoed : Wichman de burcht op de Eltenberg, Everhard die in Zutphen.
 Begin van de Grote Ontginning door bedijking van grote delen van het kustgebied, van de Aa tot voorbij de Eems, waardoor de schorren vruchtbare weidegronden worden.
 De Wachtendonckse Psalmen worden uit het Latijn vertaald naar het Oud Oostnederfrankisch (Oudnederlands). Ze behoren tot de oudste overgeleverde teksten in het Nederlands.
 Scheepvaart
 Handelsroute van de Varjagen naar de Grieken
 Cultuur
 In Asturië (Noordwest-Spanje ) ontstaat de mozarabische bouwstijl als mengvorm van vroeg-romaanse en Moorse elementen. De in deze stijl gebouwde kerken zijn aan de buitenkant sober, maar hebben een fraai interieur met veel oosterse kenmerken. Het belangrijkste mozarabische stijlkenmerk is de hoefijzerboog.
 Bij de orthodoxe Slaven wordt het glagolitisch alfabet verdrongen door het eenvoudiger cyrillische alfabet.
 Belangrijke personen
 Amerika
 Topiltzin Ce Acatl Quetzalcoatl, Tolteekse heerser.
 Eurazië en Oost-Romeinse Rijk
 Nikephoros II Phokas, Byzantijns keizer.
 Johannes I Tzimiskes, Byzantijns keizer.
 Basileios II Boulgaroktonos, Byzantijns keizer.
 Azië
 Ferdowsi, dichter en schrijver uit Tadzjikistan, destijds onder het rijk van de Samaniden.
 Avicenna, Perzisch medicus, geoloog, paleontoloog, natuurkundige, psycholoog, wiskundige, wetenschapper, filosoof en alchemist.
 Al-Farabi, geleerde en filosoof in de islamitische scholastiek.
 Alhazen, Perzisch of Arabisch astronoom en wiskundige.
 Al-Biruni, Perzisch wiskundige, natuurkundige, astronoom, geleerde, encyclopedieschrijver, filosoof, astroloog, reiziger, historicus, drogist en onderwijzer.
 Europa
 Harald I van Noorwegen, eerste koning die over heel Noorwegen heerste.
 Vladimir van Kiev, grootvorst van de Kievse Roes.
 Tomislav I van Kroatië, eerste koning van Kroatië.
 'Abd al-Rahmān III, heerser over Al-Andalus.
 Simeon I van Bulgarije, keizer van Bulgarije.
 Otto I de Grote, keizer van het Heilige Roomse Rijk.
 Edmund I van Engeland, koning van Engeland.
 Hugo Capet, koning van Frankrijk.
 Géza, vorst van de Hongaren.
 Keizer Otto II, keizer van het Heilige Roomse Rijk.
 Theophanu, vrouw van Otto II en zodoende keizerin van het Heilige Roomse Rijk.
 Samuel van Bulgarije, keizer van Bulgarije.
 Keizer Otto III, keizer van het Heilige Roomse Rijk.
 Erik de Rode, stichter van de eerste Scandinavische nederzetting op Groenland.
 Leif Eriksson, eerste ontdekker van Amerika en zoon van Erik de Rode.
 Olaf I van Noorwegen, koning van Noorwegen.


text:
 |
 52010PC0693
 Propuesta de REGLAMENTO (UE) no [...]/ 2011 DEL CONSEJO por el que se fijan, para 2011, las posibilidades de pesca de determinadas poblaciones de peces aplicables en el Mar Negro /* COM/2010/0693 final - NLE 2010/0336 */
 [pic] | COMISIÓN EUROPEA |Bruselas, 25.11.2010COM(2010) 693 final2010/0336 (NLE)Propuesta deREGLAMENTO (UE) no [...]/ 2011 DEL CONSEJOpor el que se fijan, para 2011, las posibilidades de pesca de determinadas poblaciones de peces aplicables en el Mar Negro EXPOSICIÓN DE MOTIVOSCONTEXTO DE LA PROPUESTA110- Motivación y objetivos de la propuestaDe conformidad con el Reglamento (CE) no 2371/2002 del Consejo, de 20 de diciembre de 2002, sobre la conservación y la explotación sostenible de los recursos pesqueros en virtud de la política pesquera común, esta última debe garantizar que los recursos acuáticos vivos sean explotados en condiciones económicas, medioambientales y sociales sostenibles. La fijación anual de las posibilidades de pesca en forma de totales admisibles de capturas (TAC), cuotas y limitaciones del esfuerzo pesquero constituye una herramienta importante con ese fin.El objetivo de la presente propuesta es fijar, en lo que respecta a las poblaciones de peces comercialmente más importantes del Mar Negro, las posibilidades de pesca de los Estados miembros para 2011.- Contexto generalLa Comunicación de la Comisión titulada «Consulta sobre las posibilidades de pesca para 2011» (COM(2010) 241 final) resume los antecedentes de la propuesta.En noviembre de 2010, el Comité Científico, Técnico y Económico de la Pesca (CCTEP) emitirá su dictamen científico sobre las posibilidades de pesca en el Mar Negro en 2011.La propuesta contiene una sección importante –aquella en la que se fijan los TAC y las cuotas– para la gestión de las pesquerías en el Mar Negro.- Disposiciones vigentes en el ámbito de la propuestaLas posibilidades de pesca y su asignación a los Estados miembros se regulan anualmente. El último acto regulador es el Reglamento (CE) no 1287/2009 del Consejo, de 27 de noviembre de 2009, por el que se establecen para 2010 las posibilidades de pesca y las condiciones a ellas asociadas aplicables en el Mar Negro a determinadas poblaciones de peces.- Coherencia con otras políticas y objetivos de la UniónLas medidas propuestas se ajustan a los objetivos y las normas de la Política Pesquera Común y son coherentes con la política de la Unión en materia de desarrollo sostenible.CONSULTA DE LAS PARTES INTERESADAS Y EVALUACIÓN DE IMPACTO- Obtención y utilización de asesoramiento técnicoPrincipales organizaciones y expertos consultadosLa organización científica consultada es el Comité Científico, Técnico y Económico de la Pesca (CCTEP).Cada año, la Comunidad solicita al CCTEP un dictamen científico sobre la situación de las poblaciones de peces importantes. Está previsto que ese dictamen se refiera a todas las poblaciones del Mar Negro respecto de las que se proponen TAC.- Consulta de las partes interesadasLa consulta de las partes interesadas se efectuó a través de la Comunicación de la Comisión titulada «Consulta sobre las posibilidades de pesca para 2011». El CCTEP aportará la base científica de la propuesta.- Evaluación de impactoEn espera del dictamen científico, las medidas propuestas –de aplicarse– modificarían las posibilidades de pesca en lo que a los volúmenes de capturas de los buques de la UE en el Mar Negro se refiere.La propuesta no solo refleja las preocupaciones a corto plazo sino que forma también parte de una proyección a más largo plazo en virtud de la cual el nivel de pesca se adapta gradualmente hasta alcanzar niveles sostenibles a largo plazo.La orientación seguida en la presente propuesta desembocará por lo tanto en una reducción de las posibilidades de pesca a medio plazo pero también en cuotas estables o crecientes a largo plazo. Se espera que los efectos a largo plazo de este enfoque sean una reducción de las repercusiones sobre el medio ambiente, como consecuencia de la adaptación de las actividades de pesca, y un mantenimiento o un incremento de los desembarques. La sostenibilidad de las actividades pesqueras aumentará a largo plazo.ASPECTOS JURÍDICOS DE LA PROPUESTA- Resumen de la acción propuestaLa propuesta establece los límites de capturas aplicables en las pesquerías de la UE y en las pesquerías internacionales en las que faenen buques de la Unión, a fin de alcanzar el objetivo de la Política Pesquera Común de mantener la actividad pesquera en unos niveles biológica, económica y socialmente sostenibles.- Base jurídicaArtículo 43, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.- Principio de subsidiariedadLa propuesta corresponde a una competencia exclusiva de la Unión, tal como se contempla en el artículo 3, apartado 1, letra d), del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea. Por lo tanto, no es de aplicación el principio de subsidiariedad.- Principio de proporcionalidadLa propuesta respeta el principio de proporcionalidad por los motivos que se exponen a continuación.La Política Pesquera Común es una política común. De acuerdo con el artículo 43, apartado 3, del TFUE, incumbe al Consejo adoptar las medidas relativas a la fijación y el reparto de las posibilidades de pesca.El Reglamento del Consejo en cuestión asigna posibilidades de pesca a los Estados miembros. Habida cuenta de lo dispuesto en el artículo 20, apartado 3, del Reglamento (CE) no 2371/2002, los Estados miembros son libres a la hora de distribuir dichas posibilidades entre regiones o agentes económicos. Por lo tanto, los Estados miembros disfrutan de un amplio margen de maniobra en las decisiones relativas al modelo socioeconómico de su elección para explotar las posibilidades de pesca que tienen asignadas.La propuesta no implica nuevas repercusiones financieras para los Estados miembros. El Consejo adopta este Reglamento anualmente, por lo que los medios públicos y privados para su aplicación existen ya.- Instrumentos elegidosInstrumentos propuestos: Reglamento.Se trata de una propuesta de gestión de la actividad pesquera basada en el artículo 43, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y conforme con el artículo 20 del Reglamento (CE) no 2371/2002 del Consejo.REPERCUSIONES PRESUPUESTARIASLa propuesta no tiene incidencia en el presupuesto de la UE.INFORMACIÓN ADICIONAL- SimplificaciónLa propuesta carece de repercusiones en cuestiones de simplificación.- Cláusula de reexamen/revisión/expiraciónLa propuesta corresponde a un Reglamento anual para el año 2011 y, por consiguiente, no incluye ninguna cláusula de revisión.- Explicación detalladaLa propuesta fija, para el año 2011, las posibilidades de pesca de determinadas poblaciones o grupos de poblaciones por parte de los Estados miembros cuya flota faena en el Mar Negro.Los dictámenes científicos no estarán disponibles hasta el mes de noviembre. Entre tanto, los TAC se establecen pro memoriam . Una vez se haya recibido el dictamen, se incluirán las cifras que lo reflejen.Los TAC y las cuotas asignadas a los Estados miembros son los que figuran en el anexo.2010/0336 (NLE)Propuesta deREGLAMENTO (UE) no [...]/ 2011 DEL CONSEJOpor el que se fijan, para 2011, las posibilidades de pesca de determinadas poblaciones de peces aplicables en el Mar NegroEL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y, en particular, su artículo 43, apartado 3,Vista la propuesta de la Comisión,Considerando lo siguiente:1. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 43, apartado 3, del Tratado, el Consejo, a propuesta de la Comisión, debe adoptar las medidas relativas a la fijación y el reparto de las posibilidades de pesca.2. Según el Reglamento (CE) no 2371/2002 del Consejo, de 20 de diciembre de 2002, sobre la conservación y la explotación sostenible de los recursos pesqueros en virtud de la Política Pesquera Común[1], el Consejo debe establecer medidas que regulen el acceso a las aguas y a los recursos y la ejecución sostenible de las actividades pesqueras, teniendo en cuenta los dictámenes científicos, técnicos y económicos disponibles y, en particular, el informe elaborado por el Comité Científico, Técnico y Económico de la Pesca (CCTEP).3. Corresponde al Consejo adoptar las medidas sobre el establecimiento y la asignación de las posibilidades de pesca por pesquerías o grupos de pesquerías, además de las condiciones funcionalmente relacionadas con su explotación. Las posibilidades de pesca deben distribuirse entre los Estados miembros de tal modo que se garantice la estabilidad relativa de las actividades pesqueras de cada Estado miembro en relación con cada población o pesquería y atendiendo a los objetivos de la Política Pesquera Común que se establecen en el Reglamento (CE) no 2371/2002 del Consejo.4. Los TAC deben fijarse sobre la base de los dictámenes científicos disponibles, teniendo en cuenta los aspectos biológicos y socioeconómicos, asegurando un trato justo a los distintos sectores de la pesca y en función de las opiniones expresadas durante la consulta de los interesados.5. El uso de las posibilidades de pesca previstas en el presente Reglamento está sujeto al Reglamento (CE) no 1224/2009 del Consejo, de 20 de noviembre de 2009, por el que se establece un régimen comunitario de control para garantizar el cumplimiento de las normas de la política pesquera común[2], y, en particular, a sus artículos 33 y 34 relativos al registro de las capturas y del esfuerzo pesquero y a la notificación de los datos sobre el agotamiento de las posibilidades de pesca. Es por lo tanto necesario especificar los códigos que deben utilizar los Estados miembros para enviar a la Comisión los datos sobre los desembarques efectuados de conformidad con el presente Reglamento.6. De acuerdo con lo establecido en el artículo 2 del Reglamento (CE) n° 847/96 del Consejo, de 6 de mayo de 1996, por el que se establecen condiciones adicionales para la gestión anual de los TAC y las cuotas[3], debe precisarse qué poblaciones se encuentran sujetas a las diversas medidas fijadas en el citado Reglamento.7. Para garantizar los medios de existencia de los pescadores de la UE, es importante abrir estas pesquerías el 1 de enero de 2011.HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:CAPÍTULO I Ámbito de aplicación y definicionesArtículo 1 ObjetoEl presente Reglamento fija, para 2011, las posibilidades de pesca de determinadas poblaciones de peces del Mar NegroArtículo 2 Ámbito de aplicaciónEl presente Reglamento se aplicará a los buques pesqueros de la UE que faenen en el Mar Negro.Artículo 3 DefinicionesA efectos del presente Reglamento, se utilizarán las definiciones siguientes:a) «CGPM»: Comisión General de Pesca del Mediterráneo;b) «Mar Negro»: subzona geográfica de la CGPM que se define en la resolución CGPM/33/2009/2;c) «buque de la UE»: buque de pesca que enarbole pabellón de un Estado miembro y esté matriculado en la Unión;d) «total admisible de capturas (TAC)»: cantidad de peces de cada población que puede capturarse anualmente;e) «cuota»: proporción de un TAC asignada a la Unión, a un Estado miembro o a un tercer país.CAPÍTULO IIPosibilidades de pescaArtículo 4 TAC y asignacionesEn el anexo se establecen los TAC, la asignación de esos TAC a los distintos Estados miembros y las condiciones funcionales de esa asignación, según procede.Artículo 5 Disposiciones especiales en materia de asignaciónLa asignación de posibilidades de pesca a los Estados miembros establecida en el presente Reglamento se entenderá sin perjuicio de:a) los intercambios realizados en virtud del artículo 20, apartado 5, del Reglamento (CE) no 2371/2002;b) las reasignaciones efectuadas en virtud del artículo 37 del Reglamento (CE) no 1224/2009;c) los desembarques adicionales autorizados en virtud del artículo 3 del Reglamento (CE) no 847/96;d) las cantidades retenidas de acuerdo con lo establecido en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 847/96;e) las deducciones efectuadas en virtud de lo dispuesto en los artículos 37, 105 y 107 del Reglamento (CE) no 1224/2009.Artículo 6 Condiciones aplicables al desembarque de capturas y capturas accesoriasEl pescado procedente de poblaciones para las que se hayan establecido límites de capturas únicamente podrá conservarse a bordo o desembarcarse si:a) las capturas han sido efectuadas por buques de un Estado miembro que disponga de una cuota y dicha cuota no está agotada; ob) las capturas representan un cupo de una cuota de la Unión que no se haya asignado en forma de cuotas entre los Estados miembros y dicha cuota de la Unión no está agotada.CAPÍTULO IIIDisposiciones finalesArtículo 7 Transmisión de datosCuando, en aplicación de los artículos 33 y 34 del Reglamento (CE) no 1224/2009, los Estados miembros notifiquen a la Comisión datos sobre los desembarques de pescado de las distintas poblaciones, utilizarán los códigos de poblaciones establecidos en el anexo del presente Reglamento.Artículo 8 Entrada en vigorEl presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea .Será aplicable a partir del 1 de enero de 2011.El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.Hecho en Bruselas, elPor el ConsejoEl Presidente ANEXOLímites de capturas aplicables a los buques de la UE en las zonas a las que corresponden TAC, por especies y zonasEn los siguientes cuadros se fijan los TAC y las cuotas (en toneladas de peso vivo) por poblaciones y condiciones funcionales, según proceda.Las poblaciones de peces se indican en el orden alfabético de los nombres científicos de las especies. A efectos del presente Reglamento, se incluye la siguiente tabla de correspondencias entre los nombres científicos y los nombres comunes:Nombre científico | Código alfa-3 | Nombre común |Psetta maxima | TUR | Rodaballo |Sprattus sprattus | SPR | Espadín |Especie: | Rodaballo | Zona: | Mar Negro |Psetta maxima | TUR/F3742C |Bulgaria | p.m. | (1)(2)(3) (4) | TAC cautelares No será aplicable el artículo 3 del Reglamento (CE) no 847/96. No será aplicable el artículo 4 del Reglamento (CE) no 847/96. |Rumanía | p.m. | (1)(2)(3) (4) |UE | p.m. | (1)(2)(3) (4) |TAC | No aplicable |_________ |(1) Supeditado a la condición siguiente: no está autorizada la pesca antes del 15 de febrero de 2011. Toda captura accesoria realizada en otra pesquería antes del 15 de febrero de 2011 se desembarcará y deducirá de la cuota correspondiente. (2) Supeditado a la condición siguiente: no se permitirá actividad pesquera alguna entre el 15 de abril y el 15 de junio. (3) Supeditado a la condición siguiente: la dimensión mínima legal de malla de las redes de fondo que se utilicen para la captura del rodaballo será de 400 mm. (4) Supeditado a la condición siguiente: la talla mínima de desembarque será de 45 cm., medida de conformidad con el artículo 18 del Reglamento (CE) n° 850/98. Todas las capturas cuya talla de desembarque sea igual o superior a la indicada deberán desembarcarse y deducirse de las cuotas correspondientes. |Especie: | Espadín | Zona: | Mar Negro |Sprattus sprattus | SPR/F3742C |Bulgaria | p.m. | TAC cautelares No será aplicable el artículo 3 del Reglamento (CE) no 847/96. No será aplicable el artículo 4 del Reglamento (CE) no 847/96. |Rumanía | p.m. |UE | p.m. |TAC | No aplicable |_________ |[1] DO L 358 de 31.12.2002, p. 59.[2] DO L 343 de 22.12.2009, p. 1.[3] DO L 115 de 9.5.1996, p. 3.