text:
A Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Közhasznú Egyesület közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről - PDF
 A Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Közhasznú Egyesület közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről
 Download "A Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Közhasznú Egyesület közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről"
 1 A Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Közhasznú Egyesület közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Közhasznú Egyesület Székhely: 5463 Nagyrév, Holt-Tisza part 879. Nyilvántartásba vételi szám: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság Adószám: Statisztikai szám: Bankszámla: (Eger és környéke Takarékszövetkezet) Honlap: A közhasznúsági jelentés az alábbi, törvény által meghatározott pontokat tartalmazza: 1. Számviteli beszámoló A Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Közhasznú Egyesület 2011-ben gazdálkodásáról a számviteli törvénynek és a kapcsolódó előírásoknak megfelelve egyszerűsített éves beszámolót állított össze. A részletes kimutatást mellékeltük. 2. Költségvetési támogatás felhasználása A Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Közhasznú Egyesület a 2011-es évben kapott költségvetési támogatása a következő: Összes támogatás: Ft pályázati támogatás és Ft 1% támogatás. Ebből: Felajánlott személyi jövedelemadó 1% forint A támogatást ig használtuk fel. Mobilitás 52 kerékpár a szegénység ellen program forint A támogatást ig használhattuk fel. NCA-ORSZ Működési támogatás forint A támogatást ig használhatjuk fel. NCA-CIV-11-A-04342 Az önkéntes tevékenység bemutatása három leghátrányosabb helyzetű kistérségben forint A támogatást ig használhatjuk fel. NCA-CIV-11-C-0981 CSR elősegítése a leghátrányosabb helyzetű kistérségekben forint A támogatást ig használhatjuk fel. Az Egyesület a kapott támogatást a törvényi előírásoknak és a támogatási szerződésekben foglaltak szerint használta és használja fel, melyről elszámolást nyújtott és nyújt be a megadott határidőkig a törvényekben és szerződésekben foglaltak szerint. 3. Vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatása Mellékelve Tárgyévi eredmény alaptevékenységből Ft. Tárgyévi eredmény vállalkozási tevékenységből 0 Ft. A saját tőke december 31-én Ft. 4. Cél szerinti juttatások kimutatása Az Egyesület 2011-ben tevékenységei keretében a cél szerinti juttatások összege: Ft. 5. Központi költségvetési szervtől, elkülönített állami pénzalaptól, helyi önkormányzattól, kisebbségi települési önkormányzattól, települési önkormányzatok társulásától és mindezek szerveitől kapott támogatás mértéke Nemzeti Civil Alapprogram támogatása: Ft Mobilitás Programiroda: Ft 6. Közhasznú szervezet vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások értéke, illetve összege Az Egyesület a 2011-es évben nem nyújtott tisztségviselőinek juttatást. 7. A közhasznú tevékenységről szóló rövid tartalmi beszámoló ÁLTALÁNOS TEVÉKENYSÉG A Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Egyesületet (MITE) egyetemista és főiskolás fiatalok hozták létre 2002-ben. Tagjaink és munkatársaink főiskolások, egyetemisták, Phd-hallgatók és végzett fiatal szakemberek a vidékfejlesztés és az idegenforgalom területéről. Az Egyesület az alábbi célok szerinti közhasznú tevékenységeket végzi és támogatja a Közhasznú Szervezetekről szóló évi CLVI. törvény 26. c) pontja szerint: 1. tudományos tevékenység, kutatás;3 2. nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés; 3. környezetvédelem; 4. hátrányos helyzetű csoportok társadalmi esélyegyenlőségének elősegítése; 5. munkaerőpiacon hátrányos helyzetű rétegek képzésének, foglalkoztatásának elősegítése; 6. euroatlanti integráció elősegítése; Az Egyesület céljai: Vidékfejlesztés A terület- és vidékfejlesztés, mint kiemelt fontosságú társadalmi tevékenység szereplői közötti információáramlás elősegítése, illetve hatékonyabbá tétele. Korunk kihívásaihoz alkalmazkodó vidéki jövedelemszerző tevékenységek támogatása ismeretterjesztéssel, képzésekkel, helyi termékek fejlesztésévelés, továbbá a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése. Foglalkoztatás A munkaerőpiaci-integráció, és helyi, regionális valamint országos szintű foglalkoztatottság-növelés segítése képzéssel, oktatással, tájékoztatással különös tekintettel a vidéki hátrányos helyzetben lévő emberek körében. Turizmus Az ország eddig mind társadalmi, mind természeti szempontok szerint feltáratlannak ítélhető, illetve kevéssé ismert, de turisztikai értékkel rendelkező területeinek felkutatása. A fenntartható turizmus, az agro- és ökoturizmus népszerűsítése hazánkban és határainkon kívül, különös tekintettel az ifjúság körében. Innováció A mindent áthatoló innováció és innovatív gondolkodás népszerűsítése, a kutatás-fejlesztés gazdasági hasznosságának tudatosítása különösen a fiatalok körében. ELMÚLT ÉV PROGRAMJAI Helyi Termék Magazin Kiemelt projektünk volt 2011-ben a Helyi Termék Magazin nyomtatott sajtótermék megalapítása, melynek internetes jelenlétéhez megvásároltuk a domaint ben 3 szám jelent meg (2012-ben pedig 1), melyek egyenként példányban jutottak el az olvasókhoz. Az újság hiánypótló és rendkívül népszerű a fenntartható fogyasztás szellemiségét képviselő közösségekben. Partnerek: Kárpátikum Közhasznú Alapítvány, Bujdosó Kulturális Egyesület kerékpár a szegénység ellen4 A program során nem-formáilis tanulási módszerek segítségével a résztvevők közelebbről megismerték meg Észak-Magyarország 4 LHH-s kistérségének gazdasági-társadalmi helyzetét. A fiatalok közvetlen résztvevőik voltak a sikerek és problémák feltárásának, a helyzetelemzéseknek és a megoldási javaslatok, ötletek bemutatásának. A projekt során az Eszterházy Károly Főiskola Földrajz Tanszékének, valamint az Eötvös Loránd Tudományegyetem Földrajz- és Földtudományi Intézetének hallgatója (akik egyben egyesületünk tagjai és munkatársai), az előzetes szakmai felkészülés után bemutatták az ifjúsági csereprogramban résztvevő romániai egyetemeken tanuló 26 hallgatónak (akik az Asociaia Transilvania Vie - Élő Erdély Egyesület tagjai, munkatársai) az érintett LHH kistérségek sikereit és a társadalmi egyenlőtlenségből fakadó hátrányait. A programot a Fiatalok Lendületben Program támogatásával valósítottuk meg. A Felsőoktatás és az LHH-Kistérségek Együttműködési Programja A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség támogatásával még 2009 novemberében elindítottunk egy úgynevezett "örökbefogadási" programot a 33 leghátrányosabb helyzetű kistérségben (LHH). A projekt a felsőoktatás és a kistérségek partnerségén alapul, mely során a felsőoktatási hallgatók szakmai gyakorlatot töltenek el a kistérségben. A főbb célok: a kistérségben megvalósuló fejlesztések segítése illetve elemzése; tartós kapcsolat kialakítása a kistérség és a szervezet (egyetem, főiskola) között; leghátrányosabb helyzetű kistérségek társadalmi hálózatokhoz kapcsolódásának erősítése; pilot program kiterjesztésének megalapozása; gazdasági és társadalmi esélyegyenlőség segítése a 33 LHH-ban. Jelenleg az alábbi kistérség - főiskola, egyetem párokban folyik a szakmai munka: Eszterházy Károly Főiskola Abaúj-Hegyközi Kistérség Eötvös Lóránd Tudományegyetem TTK Lengyeltóti Kistérség Eötvös Lóránd Tudományegyetem TÁTK Csengeri Kistérség Miskolci Egyetem Szikszói Kistérség Kaposvári Egyetem Tamási Kistérség Debreceni Egyetem Berettyóújfalui Kistérség Budapesti Corvinus Egyetem Encsi Kistérség Partnerek: Nemzeti Fejlesztési Ügynökség. Tiszazug Helyi Termék Utak A projekt során létrehozunk 8 darab tematikus túra útvonalat (Tiszazug Helyi Termék Utak) a hátrányos helyzetű Tiszazugi Kistérségben. A túra útvonalak legfőbb látványosságai a kistérségben helyi termékek előállításával, vagy helyi értékek bemutatásával foglalkozó vállalkozó szellemű magánszemélyek, valamint civil és gazdasági szervezetek. Ezek az úgynevezett Tiszazug Helyi Termék Pontok, melyeket sorban végig lehet látogatni gyalog, biciklivel, illetve autóval. A Tiszazug Helyi Termék Utak egy napos kirándulásokra vannak tervezve úgy, hogy azokból akár 5 napos programot is lehessen tervezni (ennyi teljesen különböző Helyi Termék Pontokat tartalmazó útvonalat fogunk tervezni). A Tiszazug Helyi Termék Utakat egységes szerkezetű információs kártyákba rendeztük. A túra útvonalak az Interneten is jelen vannak egy önálló weboldal5 formájában, mely az információs kártyákkal ellentétben nemcsak az utakat és a helyi termékeinket mutatja be, hanem az egész kistérségből ízelítőt kap a látogató. NCA támogatással Internetes "jelenlét" 2011-ben továbbra is üzemeltettük a valamint a oldalt. Hálózati együttműködés Szervezetünk alapító tagja a 2006-ban alakult H-Union Magyar Társadalom- és Gazdaságfejlesztési Szövetségnek, melyet közel egy tucat civil szervezet hozott létre a hatékonyabb érdekvédelmi tevékenységünk céljából ben a Kárpátikum Közhasznú Alapítvány munkájának eredményeként létrejött a "Megújulunk és Fejlesztünk" Civil Hálózat. Célja, hogy a nyilvánosság és demokrácia energiapolitikai alapelvet ismertebbé tegye és aktívan járuljon hozzá a megújuló energiák hasznosításának racionális növeléséhez. Egyesületünk a Hálózat alapító tagja. Partnerek: H-Union Magyar Társadalom- és Gazdaságfejlesztési Szövetség, valamint 10 további civil szervezet. CSR népszerűsítés az LHH kistérségekért Az LHH kistérségek társadalmi hálózatokhoz való szorosabb kapcsolódásának elosegítését nemcsak a felsőoktatási szférától várjuk. Van az országban számos olyan civil szervezet, egyházi intézmény, vállalat, amelyeknek vannak olyan futó programjai, tevékenységei vagy szándékai, amelyek érinthetnék az LHH-kat, de a kapcsolatfelvételre eddig még nem került sor. Az ő figyelmüket is fel kívánjuk hívni e kistérségi körre, és ösztönözni kívánjuk őket arra, hogy a társadalmi felelősségvállalás (CSR) jegyében alakítsanak ki kapcsolatokat velük. A programot az NCA támogatta. Önkéntesség 3 LHH kistérségben Programunk célja, hogy leendő diplomásaink közül 90 ember ismerje meg az önkéntes tevékenységek legfőbb célját, szellemiségét, értelmét, formáit, továbbá kihívásait, nehézségeit, szépségét, eredményeit olyan emberektől, akik maguk is több évtizede végeznek önkéntes munkát méghozzá (finoman fogalmazva) cseppet sem irigylésre méltó gazdasági és társadalmi közegben. Szeretnénk ha ez ösztönözné a résztvevőket, hogy maguk is vállaljanak önkéntes munkát, terjesszék és népszerűsítsék a többi hallgató körében. Szeretnénk ha a látottakhallottak megtapadnának, és úgymond az LHH-kban önkéntességet végzők " tudnák hinteni a magot" a fiatalok fejében. A programot NCA támogatta. 8. Összefoglaló Az egyesület fő tevékenysége a tudományos tevékenység, kutatás. A szervezet 12 önkéntes segítségével végezte a tevékenységeit. Részükre bérkifizetés nem történt. Közhasznú tevékenysége során 0 ezer forint vállalkozási bevétel, 0 ezer forint vállalkozási kiadás, ezer forint közhasznú bevétel és ezer forint közhasznú kiadás került elszámolásra, melyből fakadóan ezer forint vagyonváltozás történt.6 A szervezet a mérlegforduló napon ezer forint eszközzel rendelkezett melyből ezer forint pénzeszköz volt. A szervezet a mérlegforduló napon 0 ezer forint kötelezettséget tartott nyilván. A kiadások összetétele és nagysága igen megfontolt, ésszerű, az előző évhez hasonlóan törekedtek a takarékosságra és a költségek minimalizálására. A tevékenység az alapszabályban lefektetett céloknak megfelelően történt és eredményesnek értékelhető. Nagyrév, február 15. Németh Nándor elnök Záradék: E közhasznúsági jelentést a Magyar Idegenforgalmi és Területfejlesztési Közhasznú Egyesület közgyűlése február 15-i ülésén elfogadta. Hasonló dokumentumok
 Közhasznúsági jelentés Készítette: KÖRNYÉSZ Oktató, Környezeti Nevelő és Hagyományőrző közhasznú Egyesület 2011.03.15. 1 I. Általános kiegészítések 1.Az Egyesület bemutatása elnevezése: KÖRNYÉSZ Oktató, Részletesebben Az Új Magyar Zene Egyesülete. Közhasznú társadalmi szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
 1 8 7 2 5 5 6 4-9 4 9 9-5 2 9-1 3 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2009. augusztus 18. - 2009. december 31. 2009 Kelt Budapest, 2010. május 31. P. H. A vállakozás Részletesebben M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E.
 1 8 2 3 2 8 1 9-9 4 9 9-5 2 9-0 1 Statisztikai számjel M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E. 1021 BUDAPEST, HŰVÖSVÖLGYI U.112. Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január Részletesebben A szervezet megnevezése: Dobogókőért Közhasznú Alapítvány. A szervezet székhelye: 2099 Dobogókő Eötvös sétány 10
 A szervezet megnevezése: Dobogókőért Közhasznú Alapítvány A szervezet székhelye: 2099 Dobogókő Eötvös sétány 10 Statisztikai számjel: 18666777-9133-569-13 (adószám, csekkszámlaszám) 18666777-1-13 Cégjegyzék Részletesebben Segítőszándék Alapítvány. Kettős Könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerüsített éves beszámolója 2011
 1 2 3 2 2-4 - 5 2-0 0 Töltéstava, Petőfi út 51. Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2014. január 01. - 2014. december 31. 2014 Kelt Töltéstava, 2015. május 2. P. H. Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése
 Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése Bakonycsernye 2014..május 14. Szabó János elnök Közhasznúsági jelentése a 2013-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója
 1 8 2 1 1 1 4-9 4 9 9-5 6 9-1 3 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 211. május 23. - 211. december 31. 211 Kelt Fót, 212. május 2. P. H. A vállakozás beszámolóját készítette Részletesebben DUNAKANYARI LÁTÁSSÉRÜLTEK EGYESÜLETE 2011. évi Közhasznúsági jelentése
 Székhely : 26 Vác Földvári tér 14. Adószáma : 1879869-1-13 Fővárosi Bíróság Nyilvántartási száma : 4426 Közhasznú fokozatot bejegyezte a Fővárosi Bíróság 4.Pk.6.425/25/2 számú határozatával. 211. évi Közhasznúsági Részletesebben Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 7.. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
 Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 7.. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013. április 09. Kállay Kristóf elnök A Napsárkányok Közhasznúsági jelentése Részletesebben Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója
 1 8 1 2 5 0 6 7-9 4 9 9-5 2 9-0 1 Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2010. január 01. - 2010. december 31. 2010 Kelt Budapest, 2011. május 20. 1 8 1 2 5 0 6 7-9 4 9 9-5 2 9-0 Részletesebben EGYÉNI ÉS TÁRSADALMI FELELŐSSÉGVÁLLALÁSÉRT ALAPÍTVÁNY
 EGYÉNI ÉS TÁRSADALMI FELELŐSSÉGVÁLLALÁSÉRT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. ÉV Kelt: Budapest, 2011. május 28. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület 1039 Budapest, Barátpatak u. 6/B. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
 Közhasznúsági jelentés Készítette: Kiskunmajsai Keresztény Ifjúságért Alapítvány 2012. május 14. Kiskunmajsai Keresztény Ifjúságért Alapítvány Kiskunmajsa Csontos Károly utca 2. 2011. évi Közhasznúsági Részletesebben Virtuális Plébánia Alapítvány Közhasznúsági jelentés
 Virtuális Plébánia Alapítvány Közhasznúsági jelentés Készítette: Wünsch Kft. 2012.02.18. Virtuális Plébánia Alapítvány 1136 Budapest, Hollán Ernő utca 38/a 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. Részletesebben Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány
 Közhasznúsági jelentés Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány 2011. évi tevékenységéről Az adatok könyvvizsgálattalnincsenek alátámasztva! Közhasznúsági fokozat: Közhasznú Alapítvány Nyilvántartásba vételi Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
 Dél-Zalai Civil Fórum Egyesület K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2011 Nagykanizsa, 2012. május T a r t a l o m 1. A Dél-Zalai Civil Fórum Egyesület számviteli beszámolója 2. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Életminőség Segélyező, Felvilágosító és Megelőző Alapítvány 4024 Debrecen, Rákóczi utca 42. 2008. évi Közhasznúsági jelentése
 Életminőség Segélyező, Felvilágosító és Megelőző Alapítvány 424 Debrecen, Rákóczi utca 42. 28. évi Közhasznúsági jelentése Debrecen, 29. február 18. Stercel Károly Kuratóriumi elnök Az Életminőség Alapítvány Részletesebben A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY. Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről
 A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az alapítvány 2011. évben gazdálkodásáról a számviteli törvénynek és a kapcsolódó előírásoknak megfelelve Részletesebben 2014. évi közhasznúsági jelentése
 KOSSUTH ISKOLA GYŐR A KORSZERŰ SZAKKÉPZÉSÉRT ALAPÍTVÁNY 9025 Győr, Kossuth Lajos u. 7. 2014. évi közhasznúsági jelentése 1 TARTALOM Tartalom 1. A SZERVEZET ALAPADATAI... 3 2. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ... 4 Részletesebben BEA ICE DANCE TEAM SPORTEGYESÜLET
 1 8 2 0 1 9 1 4-9 3 1 2-5 6 9-0 1 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január 01. - 2011. december 31. Kelt Budapest, 2012. május 24. P. H. A vállakozás beszámolóját Részletesebben ÉSZAKBALATONI EBMENTŐ EGYESÜLET 8248 Veszprémfajsz, Fő utca 27. 2014. évi Közhasznúsági jelentése
 Taita Alapítvány 1011 Budapest, Hunyadi János u. 22. Közhasznúsági jelentés 2010.12.31 Budapest, 2011.05.10 Az éves beszámoló adati könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva TARTALOMJEGYZÉK A Taita Alapítvány Részletesebben MTH Magyar Túra Hajó Közhasznú Vitorlás Egyesület 2400 Dunaújváros, Semmelweis utca 1. III./12. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
 Teremtőkert Kulturális és Művészeti Alkotó Egyesület 2463 Tordas, Erdőmajor 1/A Hrsz. 59/2 Közhasznúsági jelentése a 2011. évről 1. Számviteli beszámoló A Teremtőkert Kulturális és Művészeti Alkotó Egyesület Részletesebben A Magyar Fizikushallgatók Egyesületének közhasznúsági jelentése és éves egyszerűsített beszámolója
 Magyar Fizikushallgatók Egyesülete Közhasznúsági jelentés KSH: 19025128-9412-529-01 1117 Budapest, Pázmány Péter sétány 1/A 6. Pk. 61443/2 A Magyar Fizikushallgatók Egyesületének közhasznúsági jelentése Részletesebben 2013. évi. Közhasznúsági jelentése
 ŐRI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY i Közhasznúsági jelentése Az Őri Református Egyházközség Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2013-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az Alapítvány Részletesebben Közhasznúsági jelentés és egyszerűsített éves beszámoló 2012
 Tárgyalási Szimulációs Társaság Közhasznú Egyesület 1074 Budapest, Dohány utca 1/b, VI/1. Közhasznúsági jelentés és egyszerűsített éves beszámoló 2012 Budapest, 2013. május 26. 1. Számviteli beszámoló Részletesebben Közhasznúsági jelentés
 Közhasznúsági jelentés Készítette: Tíz Gira Kft 2009. március 1. TEVAN Alapítvány 1146 Budapest, Cházár András u. 15. 2008. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2009. március 1. WOLNER KRISZTINA elnök Részletesebben Pomázi Zenekastély Nonprofit Kft Közhasznúsági jelentés. Készítette: Quadrantida Kft. 2015 március 31.
 Pomázi Zenekastély Nonprofit Kft Közhasznúsági jelentés Készítette: Quadrantida Kft. 2015 március 31. Pomázi Zenekastély Nonprofit Kft. 2013 Pomáz, Templom tér 3. 2014. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, Részletesebben FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15.
 FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013. május 30. Steven Johnson képviselő FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentés Részletesebben A K ÁRPÁTIKUM KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY MUNK ÁI A K ÁRPÁT-MEDENCÉBEN
 A K ÁRPÁTIKUM KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY MUNK ÁI A K ÁRPÁT-MEDENCÉBEN A KÁRPÁTIKUM ALAPÍTVÁNY FONTOSABB CÉLJAI: 1. A kárpát-medencei magyar kulturális és természeti örökségek népszerűsítése. 2. Globalizálódó Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
 18329394995692 statisztikai számjel ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 26 Székhely: 7838 Vajszló Rákóczi u 1 Adószám: 183293-1-2 Statisztikai számjel: 183293-9499-569-2 Részletesebben VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV
 Közhasznúsági jelentés Készítette: Tíz Gira Kft 2010. március 1. TEVAN Alapítvány 1146 Budapest, Cházár András u. 15. 2009. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2010. március 1. WOLNER KRISZTINA elnök Részletesebben A Gyulai Hentesek Hagyományőrző Egyesülete Közhasznúsági jelentése a 2011-as esztendőről
 A Gyulai Hentesek Hagyományőrző Egyesülete Közhasznúsági jelentése a 2011-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Gyulai Hentesek Hagyományőrző Egyesülete 2011. évben gazdálkodásáról a számviteli törvénynek Részletesebben Egyszerűsített éves beszámoló mérlege a kettős könyvvitelt vezető szervezetek részére
 Adószám: 19661414-1-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság ADRA Adventista Fejlesztési és Segély Alapítvány 1171 Budapest, Borsfa u. 55. Egyszerűsített éves beszámoló mérlege a kettős könyvvitelt vezető szervezetek Részletesebben Közhasznúsági jelentés
 Közhasznúsági jelentés Készítette: Ibrányi Gyermekekért Alapítvány 2011. május 28. Ibrányi Gyermekekért Alapítvány 4484 Ibrány Lehel u.59. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Ibrány, 2011. május 28 Kormányné Részletesebben Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület
 FAKULT Egyesület 2023 Dunabogdány, Hegy u.7. Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület 2008. ÉVI K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S E 1 Dunabogdány, 2009. május 20. Tóth László FAKULT Egyesület Részletesebben 2010. évi Közhasznúsági jelentése
 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. év Kunszentmiklós, 2007. április 22. Tartalom I. A Puszta Hangja Egyesület alapadatai II. Számviteli beszámoló IV. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról V. A Részletesebben Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért Közhasznúsági jelentés 2011. évre
 Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért Közhasznúsági jelentés 2011. évre Készítette: 2012. április 20. Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért 1138 Budapest, Népfürdő Részletesebben A Mezőtúri Hallgatókért Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2013. év
 A Mezőtúri Hallgatókért Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2013. év Székhely: 5400 Mezőtúr Petőfi tér 1. Adószám: 19223261-1-16 Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Közhasznúsági végzés: A Jász-Nagykun-Szolnok Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
 Maholnap Magyar Jóléti Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2001 Budapest, 2002. május 2 1. A szervezet alapadatai: Elnevezés: Bejegyzett nevén: Maholnap Magyar Jóléti Alapítvány Ma-holnap Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány
 Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben SZÖVEGES BESZÁMOLÓ A 2009. évi KÖZHASZNÚSÁGI TEVÉKENYSÉGRŐL
 . SZÖVEGES BESZÁMOLÓ A 2009. évi KÖZHASZNÚSÁGI TEVÉKENYSÉGRŐL TARTALOMJEGYZÉK I. A SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ 4 II. KÖLTSÉGVETÉSI NORMATÍV TÁMOGATÁST A SZERVEZET NEM KAPOTT.4 III. KIMUTATÁS A VAGYON FELHASZNÁLÁSORÓL...4 Részletesebben FACULTAS NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT.
 SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13 Cégjegyzékszám: TE 3777 Ksh: 450135 2011. évi Közhasznúsági jelentése Vecsés, 2012. május 23. Közhasznúsági jelentés Részletesebben PICI-TALPAK Gyermekgondozó Egyesület Közhasznúsági jelentés. 2010. április 10.
 PICI-TALPAK Gyermekgondozó Egyesület Közhasznúsági jelentés 2010. április 10. PICI-TALPAK Gyermekgondozó Egyesület 6500 Baja, Viza u. 13. 2009. évi Közhasznúsági jelentése Baja, 2010. április 10. Bertáné Részletesebben OIKOSZ Nonprofit Kft. 7630 Pécs, Nagykozári út. 66. Cégjegyzékszám:02-09- 075572 Adószám: 22623403-1-02. Közhasznúsági jelentés 2010. 12. 31.
 OIKOSZ Nonprofit Kft. 7630 Pécs, Nagykozári út. 66. Cégjegyzékszám:02-09- 075572 Adószám: 22623403-1-02 Közhasznúsági jelentés 2010. 12. 31. OIKOSZ Nonprofit Kft. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Pécs, Részletesebben KINCS Kecskeméti Nagycsaládosok Egyesülete. 2011 évi Közhasznúsági jelentése
 KINCS Kecskeméti Nagycsaládosok Egyesülete 2011 évi Közhasznúsági jelentése Cím: Adószám: 18359000-1-03 Statisztikai azonosító: 18359000-9499-529-03 1. Szöveges beszámoló 2. Mérleg 3. Eredménykimutatás Részletesebben Berzsenyi Dániel Általános Iskola Pedagógium Alapítványa 7400 Kaposvár, Szent Imre u. 29/c. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
 Berzsenyi Dániel Általános Iskola Pedagógium Alapítványa 7400 Kaposvár, Szent Imre u. 29/c 2011. évi Közhasznúsági jelentése Kaposvár, 2012.május 18. Kovács Zoltán Kuratórium elnöke A Berzsenyi Dániel Részletesebben DUNA EGYESÜLET Közhasznúsági jelentés. 2011. május 17.
 DUNA EGYESÜLET Közhasznúsági jelentés 2011. május 17. 1 Duna Egyesület 1126 Budapest, Orbánhegyi út 30. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2011. május 17. Dr. Nagy Péter Elnök 2 A Duna Egyesület Részletesebben Magyarországi Viharvadászok és Viharkárfelmérők Közhasznú Egyesülete
 Magyarországi Viharvadászok és Viharkárfelmérők Közhasznú Egyesülete Székhely: 6080 Szabadszállás, Balázspuszta 105. Adószám: 18033108-1-07 Statisztikai számjel: 18033108 9499 529 07 Pk. 60.042/2010/4. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év
 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év A közhasznúsági jelentés tartalmazza: 1, a számviteli beszámolót 2, költségvetési támogatás felhasználását 3, a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, 4, a cél Részletesebben MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
 MAGYAR ADDIKTOLÓGIAI TÁRSASÁG KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006 Tartalomjegyzék I. A szervezet alapadatai... 3 II. Számviteli beszámoló... 4 III. Költségvetési támogatás felhasználása... 6 IV. Vagyon felhasználásával Részletesebben Közhasznúsági jelentés a 2009. évi működésről
 Közhasznúsági jelentés a 2009. évi működésről Budapest, 2010. május 31. A Közigazgatásfejlesztési Társaság Közhasznúsági jelentése a 2009-es évről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Közigazgatásfejlesztési Társaság Részletesebben ROTARY CLUB BAJA Közhasznú Társadalmi Szervezet Közhasznúsági jelentése a 2011. évről
 ROTARY CLUB BAJA Közhasznú Társadalmi Szervezet Közhasznúsági jelentése a 2011. évről Egyesület rövid bemutatása A közhasznú egyesület (Székhelye: 6500 Baja, Rövid u. 3., Adószáma: 18360945-1-03) 2001. Részletesebben 2011. évi Közhasznúsági jelentése
 I. Magyar Királyi Honvéd Hagyományőrző Egyesület 6726 Szeged, Kállay Albert u. 13. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Szeged, 2012. február 10. elnök Az I. Magyar Királyi Honvéd Hagyományőrző Egyesület Részletesebben HALESZ Tánc Egyesület Közhasznúsági jelentés Az adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva
 HALESZ Tánc Egyesület Közhasznúsági jelentés Az adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva 2011. A HALESZ Tánc Egyesület 2011. évi közhasznúsági jelentése A HALESZ Tánc Egyesületet a Pest Megyei Bíróság Részletesebben Közhasznúsági Beszámoló 2012
 Hallatlan Alapítvány Közhasznúsági Beszámoló 2012 Adószám: 18187128-1- 42 Tartalom Oldalszám Egyszerűsített éves Közhasznú beszámoló eredménykimutatása 3 Tájékoztató adatok 4 o Személyi jellegű ráfordítások Részletesebben A Somogy Megyei Sclerosis Multiplex Egyesület Közhasznúsági jelentése. 2009 (2 hónap) Kaposvár 2009.március 10. Kristófné Kiss Emese elnök
 A Somogy Megyei Sclerosis Multiplex Egyesület Közhasznúsági jelentése 2009 (2 hónap) Kaposvár 2009.március 10. Kristófné Kiss Emese elnök A Somogy Megyei Sclerosis Multiplex Egyesület Közhasznúsági jelentése Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
 Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány
 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány 5054 Jászalsószentgyörgy, Rákóczi út 15. Adószám: 18829723-1-16 Számviteli beszámoló Jászalsószentgyörgy, 2012. május 31. 18829723949956916 Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
 Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben V E S Z P R É M I E G Y E T E M C I V I L S Z E R V E Z Ő D É S E I É R T A L A P Í T V Á N Y K Ö Z H A S Z N Ú A L A P Í T V Á N Y
 V E S Z P R É M I E G Y E T E M C I V I L S Z E R V E Z Ő D É S E I É R T A L A P Í T V Á N Y K Ö Z H A S Z N Ú A L A P Í T V Á N Y K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S E 2010. Székhely: 8200 Veszprém, Részletesebben Ebtenyésztők és Hobbi Kutyások Dél-alföldi Egyesülete 2014. május 22.
 214. május 22. Ebtenyésztők és Hobbi Kutyások Dél-alföldi Egyesülete 6771. Szeged, Palackozó u. 9. 213. évi Közhasznúsági jelentése Záradék: Az Éves Beszámolót és Közhasznúsági jelentést az Ebtenyésztők Részletesebben FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT
 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS Közhasznú Nonprofit Kft 2010. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
 Hit és Fény Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Budapest, 2009. május 30. 2 T A R T A L O M 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Részletesebben Jövő Innovációiért Közhasznú Alapítvány 1095 Budapest, Soroksári út 56. II/14. 2010. évi Közhasznúsági jelentése
 Jövő Innovációiért Közhasznú Alapítvány 1095 Budapest, Soroksári út 56. II/14. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2011. június 17. Dóczi Tamás kuratóriumi elnök Jövő Innovációiért Közhasznú Alapítvány Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. ÉV
 KOMP Közösségfejlesztő Oktatási Mentálhigiénés és Pszichoterápiás Alapítvány 1118 Budapest, Gazdagréti tér 5. I/8.. 18253612-1-43 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. ÉV Tartalma: - Számviteli beszámoló (mérleg, Részletesebben SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
 Budaörsi Kistérség Sportegyesület Közhasznúsági jelentés 2011. február 09. Budaörsi Kistérség Sportegyesület 2040 Budaörs, Lévai utca 13. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Budaörs, 2011. február 09. Bácsalmási Részletesebben Hunyadi Mátyás Honvédség és Társadalom Baráti Kör Közhasznú Egyesület. 9200.Mosonmagyaróvár,Dr. Gyárfás u.3. 2011.évi Közhasznúsági jelentése
 Hunyadi Mátyás Honvédség és Társadalom Baráti Kör Közhasznú Egyesület 9200.Mosonmagyaróvár,Dr. Gyárfás u.3. 2011.évi Közhasznúsági jelentése Mosonmagyaróvár,2012. Május 30. Gede Zoltán elnök 1 8 9 7 4 Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
 2013. évi BESZÁMOLÓ Készítette: Orosházi Sakk Egyesület 5900 Orosháza, Kossuth tér 7. A. Nyilvántartási szám: 2569. Adó: 18391541-1-04 Békéscsaba,2014-05-24 Lőrincz Frigyes elnök Az Orosházi Sakk Egyesület Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
 Hit és Fény Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Budapest, 2011. május 20. 2 T A R T A L O M 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Részletesebben Veszprém Megyei Magyar Japán Baráti Társaság 8200 Veszprém, Megyeház tér 1..
 Veszprém Megyei Magyar Japán Baráti Társaság 8200 Veszprém, Megyeház tér 1.. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Veszprém, 2011. május 24. elnök A Veszprém Megyei Magyar Japán Baráti Társaság Közhasznúsági Részletesebben Első Nyírségi Fejlesztési Társaság 4400 Nyíregyháza, Damjanich u. 4-6. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009.
 Első Nyírségi Fejlesztési Társaság 4400 Nyíregyháza, Damjanich u. 4-6. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámoló mérlege Részletesebben BEREG TÖBBCÉLÚ EGYESÜLET 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc út 46. KÖZHASZNÚ BESZÁMOLÓ 2011. év
 Adószám: 18223134-1-15 BEREG TÖBBCÉLÚ EGYESÜLET 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc út 46. KÖZHASZNÚ BESZÁMOLÓ 2011. év Bereg Többcélú Egyesület 4841 Jánd, Rákóczi Ferenc utca 46. 1. Számviteli beszámoló Közhasznúsági Részletesebben 2012. évi Közhasznúsági jelentés
 Törökbálinti Városőrség Polgárőr Egyesület, Törökbálint Adószám: 18028049-1-13 Bírósági végzés száma: 13.Pk.60.467/2009/6.sz. Képviselő neve: Géczy Krisztián i Közhasznúsági jelentés Kelt: Törökbálint, Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007-évről
 Magyar Jóga Társaság Egyesület 8200 Veszprém Ady Endre u. 77/D. 4/9. 88-403-558, 30-237-0838 yoga@yoga.hu Közhasznúsági jelentés 2007-évről A számviteli beszámoló Mérleg Eszközök (aktívák) 2007 december Részletesebben A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet. 2012. évi közhasznúsági jelentése
 A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet székhely: 1026 Budapest, Pasaréti út 66/b a.sz.: 18132283-1-41 2012. évi közhasznúsági jelentése Hudecz András a Kuratórium elnöke 2013. május 18. A közhasznú szervezetekről Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2012. év
 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012. év Alapítvány neve, címe: Mohács és Vidéke Ipari és kereskedelmi Szakképzéséért Alapítvány 7700 Mohács, Kossuth L. u. 71. Alapítvány adószáma: 18303913-1-02 Nyilvántartási Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2013. év
 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. év Alapítvány neve, címe: Mohács és Vidéke Ipari és kereskedelmi Szakképzéséért Alapítvány 7700 Mohács, Kossuth L. u. 71. Alapítvány adószáma: 18303913-1-02 Nyilvántartási Részletesebben Általános adatok: 1.1 Cégadatok
 Általános adatok: 1.1 Cégadatok Név: Pszichológiai és Pedagógiai Intézet Közhasznú Alapítvány Forma: Közhasznú Alapítvány Adószám: 18937930-2-19 KSH szám: 18937930913356919 Bír. bej. szám: 1360. Alapítás Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2006
 Közhasznúsági jelentés 2006 A szervezet megnevezése: Pressley Ridge Magyarország Alapítvány A szervezet címe: 1142 Budapest, Alsóőr u. 9/b. A szervezet adószáma: 18190931-1-42 Számviteli beszámoló 2006. Részletesebben CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, Tanácsadó és Szolgáltató Kht.
 CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, Tanácsadó és Szolgáltató Kht. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, Tanácsadó és Szolgáltató Közhasznú Társaság 2007. évi gazdálkodásáról Csesztreg, Részletesebben Magyar Anime Társaság Közhasznúsági jelentés 2013. év 2030 Érd, Napvirág utca 3. A Magyar Anime Társaság 2013. évi Közhasznúsági jelentése
 A Magyar Anime Társaság 2013. évi Közhasznúsági jelentése Király Dávid elnök A Magyar Anime Társaság Közhasznúsági jelentése a 2013-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Magyar Anime Társaság a 2013. Részletesebben Dabas és Térsége Kézműves Egyesület. Közhasznúsági jelentés 2012.
 Dabas és Térsége Kézműves Egyesület Közhasznúsági jelentés 2012. 1. AZ EGYESÜLET ADATAINAK ISMERTETÉSE Az egyesület neve: Dabas és Térsége Kézműves Egyesület A egyesület közhasznú fokozata: közhasznú A Részletesebben A Pécsi Túrakerékpáros és Környezetvédő Klub Közhasznúsági jelentése a 2014. évről
 A Pécsi Túrakerékpáros és Környezetvédő Klub Közhasznúsági jelentése a 2014. évről Pécs, 2015. február 24. Arató Csongor elnök 1 A Pécsi Túrakerékpáros és Környezetvédő Klub Közhasznúsági jelentése a 2014. Részletesebben 2009. évi közhasznúsági jelentés
 Alapítva: 1986 M E N E D É K A L A P Í T V Á N Y KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ SZERVEZET Székhely: 1221 Budapest Leányka u. 34. III/21. Adószám: 19004909-2-43 Telefon/Fax: (1) 229-3542 Levélcím: Segítő Kéz Iroda Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány
 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány 1116 Budapest, Fehérvári út 144. Adószám: 19650218-1-43 Budapest, 2011. március 05. A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 6.12.2008
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 313/34
 Жалба, подадена на 10 септември 2008 г. — Murnauer Markenvertrieb/СХВП — Fitne Gesundheit und Wellness (Notfall Bonbons)
 (Дело T-372/08)
 (2008/C 313/62)
 Език на жалбата: немски
 Страни
 Жалбоподател: Murnauer Markenvertrieb GmbH (Trebur, Германия) (представители: H. Daniel и O. I. Haleen, Rechtsanwälte)
 Ответник: Служба за хармонизация във вътрешния пазар (марки и дизайни)
 Друга страна в производството пред апелативния състав: Fitne Gesundheits- und Wellness GmbH (Salzhemmendorf, Германия)
 Искания на жалбоподателя
 —
 да се отмени решението на апелативния състав на СХВП от 10 юли 2008 г. по преписка R 909/2007-1,
 —
 да се осъди СХВП да заплати съдебните разноски.
 Правни основания и основни доводи
 Регистрирана марка на Общността, предмет на искане за обявяване на недействителност: Словната марка „Notfall Bonbons“ за стоки от класове 5 и 30 (марка на Общността No 3 563 251).
 Притежател на марката на Общността: Жалбоподателят.
 Страна, която иска обявяване на недействителността на марката на Общността: Fitne Gesundheits- und Wellness GmbH.
 Решение на отдела по заличаването: Отхвърляне на искането за обявяване на недействителност на разглежданата марка.
 Решение на апелативния състав: Отмяна на решението на отдела по заличаването и уважаване на искането за обявяване на недействителност на разглежданата марка.
 Изложени правни основания: Нарушение на член 7, параграф 1, букви б) и в) от Регламент No 40/94 на Съвета, тъй като марката „Notfall Bonbons“ нито е описателна по отношение на посочените стоки, нито е лишена от изискуемия отличителен характер.


type: contracts

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21993A1231(10)
 Úřední věstník L 346 , 31/12/1993 S. 0020 - 0024 Finské zvláštní vydání: Kapitola 4 Svazek 5 S. 0212 Švédské zvláštní vydání: Kapitola 4 Svazek 5 S. 0212
 Dohodave formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou o rybolovuV Portu dne 2. května 1992Vážení pánové,podpisem Dohody o Evropském hospodářském prostoru byla poskytnuta Islandu a Evropskému společenství příležitost přezkoumat vhodné prostředky k posílení své spolupráce v odvětví rybolovu.V této souvislosti se rozhodly uzavřít dohodu o rybolovu a mořském prostředí.Podle této dohody přidělí Island Společenství rybolovná práva v islandské ekonomické zóně v množství odpovídajícím 3000 tunám okouníka. Ta se budou v roce 1993 skládat z kvóty pro cílený rybolov okouníka a náhodných odlovů (treska není dovolena) výměnou za kvótu 30000 tun huňáčka severního od Společenství, k přidělení podle jeho dohody o rybolovu s vládou Dánska a místní vládou Grónska. Složení kvóty může být v následujících letech změněno dohodou v důsledku dalšího vědeckého výzkumu o populacích tresky hlubinné.Kvóta přidělená Společenství bude odlovena v oblastech islandské ekonomické zóny, určených přímkami spojujícími tyto souřadnice:I. JIHOZÁPAD1. | 63°12'S | 23°05'Z | JZ do 62°00'S 26°00'Z |2. | 62°58'S | 22°25'Z | |3. | 63°06'S | 21°30'Z | |4. | 63°03'S | 21°00'Z | || odtud 180°JZ | |II. JIHOVÝCHOD1. | 63°10'S | 17°00'Z | odtud 180° |2. | 63°36'S | 14°30'Z | |3. | 63°53'S | 13°30'Z | |4. | 63°50'S | 13°10'Z | |5. | 63°40'S | 13°10'Z | |6. | 62°58'S | 11°15'Z | |Pokud nebudou oblasti vymezené pod body I a II odpovídat výše předpokládaným hospodárným rybolovným činnostem, dohodnou se strany na nezbytných úpravách těchto oblastí.Kvóta přidělená Islandu může být odlovena v grónské rybolovné oblasti nebo v islandské ekonomické zóně.Aby mohla jedna strana přidělit druhé straně rybolovná práva, uzavře se dohoda o rybolovu mezi Islandem a Společenstvím co nejdříve, s dostatečným předstihem před 31. prosincem 1992. Dohoda bude obsahovat rovněž ustanovení týkající se podmínek pro využívání rybolovných práv. Ta by měla zahrnovat vydávání omezeného počtu povolení k rybolovu trawlerům, jiným než výrobním plavidlům, na určitou dobu v roce (od června do prosince), oznámení o příjezdu do rybolovné oblasti druhé strany a o odjezdu z ní a dodržování ochranných opatření platných pro plavidla druhé strany včetně závazku mít na náklady plavidla na palubě inspektora po dobu přítomnosti v rybolovné oblasti druhé strany, pokud o to strana, v jejíž rybolovné oblasti se rybolov koná, požádá.Navrhuji, aby další jednání byla založena na návrhu, který již byl mezi stranami připraven (příloha).Byl bych vám vděčný, kdybyste potvrdili souhlas Evropského hospodářského společenství s výše uvedeným závazkem.Please accept, Sirs, the assurance of my highest consideration.Les ruego acepten, señores, el testimonio de mi mayor consideración.Modtag, mine herrer, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.Genehmigen Sie, sehr geehrte Herren, den Ausdruck meiner ausgezeichnetsten Hochachtung.Παρακαλώ δεχθείτε, Κύριοι, τη διαβεβαίωση της υψίστης εκτιμήσεώς μου.Veuillez agréer, Messieurs, l'assurance de ma très haute considération.Vogliano accettare, Signori, l'espressione della mia profonda stima.Gelieve, mijne heren, de verzekering van mijn zeer bijzondere hoogachting te aanvaarden.Queiram aceitar, Excelentíssimos Senhores, a expressão da minha mais elevada consideração..Pelo Governo da República da Islândia+++++ TIFF +++++V Portu dne 2. května 1992Vážení pánové,mám tu čest potvrdit přijetí Vašeho dopisu s dnešním datem, který zní:"Podpisem Dohody o Evropském hospodářském prostoru byla poskytnuta Islandu a Evropskému společenství příležitost přezkoumat vhodné prostředky k posílení své spolupráce v odvětví rybolovu.V této souvislosti se rozhodly uzavřít dohodu o rybolovu a mořském prostředí.Podle této dohody přidělí Island Společenství rybolovná práva v islandské ekonomické zóně v množství odpovídajícím 3000 tunám okouníka. Ta se budou v roce 1993 skládat z kvóty pro cílený rybolov okouníka a náhodných odlovů (treska není dovolena) výměnou za kvótu 30000 tun huňáčka severního od Společenství, k přidělení podle jeho dohody o rybolovu s vládou Dánska a místní vládou Grónska. Složení kvóty může být v následujících letech změněno dohodou v důsledku dalšího vědeckého výzkumu o populacích tresky hlubinné.Kvóta přidělená Společenství bude odlovena v oblastech islandské ekonomické zóny, určených přímkami spojujícími tyto souřadnice:I. JIHOZÁPAD1. | 63°12'S | 23°05'Z | JZ do 62°00'S 26°00'Z |2. | 62°58'S | 22°25'Z | |3. | 63°06'S | 21°30'Z | |4. | 63°03'S | 21°00'Z | || odtud 180°JZ | |II. JIHOVÝCHOD1. | 63°10'S | 17°00'Z | odtud 180° |2. | 63°36'S | 14°30'Z | |3. | 63°53'S | 13°30'Z | |4. | 63°50'S | 13°10'Z | |5. | 63°40'S | 13°10'Z | |6. | 62°58'S | 11°15'Z | |Pokud nebudou oblasti vymezené pod body I a II odpovídat výše předpokládaným hospodárným rybolovným činnostem, dohodnou se strany na nezbytných úpravách těchto oblastí.Kvóta přidělená Islandu může být odlovena v grónské rybolovné oblasti nebo v islandské ekonomické zóně.Aby mohla jedna strana přidělit druhé straně rybolovná práva, uzavře se dohoda o rybolovu mezi Islandem a Společenstvím co nejdříve, s dostatečným předstihem před 31. prosincem 1992. Dohoda bude obsahovat rovněž ustanovení týkající se podmínek pro využívání rybolovných práv. Ta by měla zahrnovat vydávání omezeného počtu povolení k rybolovu trawlerům, jiným než výrobním plavidlům, na určitou dobu v roce (od června do prosince), oznámení o příjezdu do rybolovné oblasti druhé strany a o odjezdu z ní a dodržování ochranných opatření platných pro plavidla druhé strany včetně závazku mít na náklady plavidla na palubě inspektora po dobu přítomnosti v rybolovné oblasti druhé strany, pokud o to strana, v jejíž rybolovné oblasti se rybolov koná, požádá.Navrhuji, aby další jednání byla založena na návrhu, který již byl mezi stranami připraven (příloha).Byl bych vám vděčný, kdybyste potvrdili souhlas Evropského hospodářského společenství s výše uvedeným závazkem."Mám tu čest potvrdit, že Evropské hospodářské společenství s obsahem vašeho dopisu souhlasí.Le ruego acepte, señor, el testimonio de nuestra mayor consideración.Modtag, hr., forsikringen om vor mest udmærkede højagtelse.Genehmigen Sie, sehr geehrter Herr, den Ausdruck unserer ausgezeichnetsten Hochachtung.Παρακαλώ δεχθείτε, Κύριε, τη διαβεβαίωση της υψίστης εκτιμήσεώς μας.Please accept, Sir, the assurance of our highest consideration.Veuillez agréer, Monsieur, l'assurance de notre très haute considération.Voglia accettare, Signore, l'espressione della nostra profonda stima.Gelieve, mijnheer, de verzekering van onze zeer bijzondere hoogachting te aanvaarden.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da nossa mais elevada consideração.En nombre del Consejo de las Comunidades EuropeasPå vegne af Rådet for De Europæiske FællesskaberIm Namen des Rates der Europäischen GemeinschaftenΕξ ονόματος του Συμβουλίου των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνOn behalf of the Council of the European CommunitiesAu nom du Conseil des Communautés européennesA nome del Consiglio delle Comunità europeeNamens de Raad van de Europese GemeenschappenEm nome do Conselho das Comunidades Europeias+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Blokker is een Nederlandse keten van winkels in huishoudelijke artikelen in Nederland en Suriname. In november 2018 had het bedrijf 430 filialen in Nederland.
 Geschiedenis
 Ontstaan
 Op 25 april 1896 richtten Jacob Blokker en diens echtgenote Saapke Kuiper in Hoorn De goedkope IJzer- en Houtwinkel op. De winkel, aan het Breed 22, groeide snel en het bedrijf breidde aan het dezelfde straat uit met verschillende panden, waaronder ook nummer 12. In 1923 werd een oud pand op de hoek van het Breed en de Veemarkt gekocht waarin een, voor die tijd, kapitaal winkelpand verscheen. Dit filiaal verhuisde in maart 2016 naar een pand aan het Gouw in Hoorn.
 Groei
 Vanaf de jaren dertig openden de vier zonen van Blokker en Kuiper diverse andere winkels in de Randstad onder de naam Gebroeders Blokker. Die traditie werd door hun nazaten voortgezet, waardoor de Blokker-keten uitgroeide tot een landelijke, en uiteindelijk internationale, onderneming. Voormalig bestuursvoorzitter Jaap Blokker werd in 2003 uitgeroepen tot zakenman van het jaar.
 Blokker had in 2015 ruim 800 winkels in Nederland, België, Luxemburg en Suriname. Sinds de jaren tien had het bedrijf te kampen met verliezen en teruglopende omzet, mede omdat het bedrijf online achterbleef ten opzichte van de concurrentie. In een poging het tij te keren werd geïnvesteerd in verbouwingen en modernisering van de winkels. De Amerikaanse actrice Sarah Jessica Parker werd in 2016 ingezet voor de tv-reclame die het imago van Blokker moest oppoetsen. Ook werden er winkels gesloten; in België sloten 69 van de 190 Blokker-winkels, en ook in Nederland werd het aantal winkels verkleind door 50 sluitingen. In mei 2017 werd bekend dat er nog eens 100 Blokker-winkels in Nederland zouden sluiten.
 Nieuwe eigenaar
 Op 12 november 2018 werd aangekondigd dat de familie Blokker een meerderheidsbelang in de winkelketen wilde verkopen. Om ervoor te zorgen dat het bedrijf in goede handen kwam, zouden Ab en Els Blokker bereid zijn de nieuwe eigenaar geld mee te geven bij de verkoop van het bedrijf. In april 2019 nam de CEO van de Blokker Holding, Michiel Witteveen, de winkelketen over. Dit deed hij zonder hulp van andere investeerders. Een overnamesom werd niet bekend gemaakt.
 Op 18 februari 2020 meldde Blokker dat alle Blokker-winkels in België en Luxemburg zouden worden verkocht aan de Dutch Retail Groep van ondernemer Dirk Bron, die alle winkels zou voortzetten als discounters onder de naam Mega World. Slechts acht van de 123 winkels in België en Luxemburg waren winstgevend. De financiële situatie kon niet worden verbeterd en nog voor het einde van het jaar, in oktober 2020, vroeg Mega World bescherming aan tegen zijn schuldeisers. De rechtbank verklaarde de winkelketen op 22 december 2020 failliet. In de tussentijd stelde Blokker een nieuwe CEO aan, Jeanine Holscher, die de overgebleven Blokker-winkels in Nederland en Suriname, en het merk op zich, een nieuwe impuls moest gaan geven.
 Organisatie
 Eigenaar
 Blokker vormde de oorsprong van het internationale detail- en groothandelsconcern Blokker Holding tot de verkoop van het bedrijf in 2019 aan de Mirage Retail Group, dat naast Blokker ook merken als Intertoys, Big Bazar, Miniso en BCC in zijn portfolio heeft.
 Bestuur
 Hoofdkantoor en distributiecentra
 Het hoofdkantoor van Blokker bevindt zich in Amsterdam, aan de Van der Madeweg. Blokker heeft in Nederland één distributiecentrum, in Geldermalsen. Deze is met een oppervlakte van 90.000 vierkante meter een van de grootste in Europa. Het is bedoeld voor de dagelijkse bevoorrading van alle Blokker-vestigingen in Nederland en Suriname en het verwerken van alle online bestellingen van klanten op Blokker.nl.
 Daarnaast opende het bedrijf in augustus 2015 een nieuw distributiecentrum in Gouda, dat werd ingezet als distributiecentrum voor de online aankopen van klanten op Blokker.nl en Blokker.be. Maar per 1 augustus 2019 sloot die distributiecentrum zijn deuren, waardoor de distributieactiviteiten voor online bestelling naar Geldermalsen werden verplaatst. Dat centrum werd gemoderniseerd.
 Tot 2015 stond in de Utrechtse plaats Houten een ander logistiek centrum. Aldaar werden alle online orders verwerkt en verzonden voordat DC Gouda werd geopend. Het logistieke centrum in Houten had ongeveer 100 medewerkers. Tot 2018 was er ook een distributiecentrum in Mijdrecht voor de bevoorrading van seizoensgebonden artikelen en speelgoed. De activiteiten in het distributiecentrum in Mijdrecht werden in 2017 geleidelijk afgebouwd. Warenhuisketen Hudson's Bay nam vervolgens dit distributiecentrum over.
 Literatuur
 Henk Povée (1996). De eeuw van Blokker. Honderd jaar huishoudbranche in Nederland, Bussum: Uitgeverij Thoth. .
 Teri van der Heijden & Barbara Rijlaarsdam (2018). Blokker: Hoe het imperium de familie ontglipt. Amsterdam: Ambo Anthos.
 Trivia
 Jaap Blokker kwam regelmatig in het nieuws door zijn uitspraken in het jaarverslag van de Blokker Holding.
 Columnist Peter Middendorp heeft in 2014 de autobiografische roman Vertrouwd voordelig geschreven over de tijd dat hij als puber in de Blokker van zijn ouders werkte ()
 Externe links
 Officiële website
 Nederlandse winkelketen
 Economie in Amsterdam
 Geschiedenis van Hoorn


text:
 22.2.2014
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 52/33
 Решение на Общия съд от 16 януари 2014 г. — Aloe Vera of America/СХВП — Detimos (FOREVER)
 (Дело T-528/11) (1)
 (Марка на Общността - Производство по възражение - Заявка за фигуративна марка на Общността „FOREVER“ - По-ранна национална фигуративна марка „4 EVER“ - Относително основание за отказ - Вероятност от объркване - Сходство между знаците - Член 8, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 207/2009 - Реално използване на по-ранната марка - Член 42, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) No 207/2009)
 2014/C 52/60
 Език на производството: английски
 Страни
 Жалбоподател: Aloe Vera of America, Inc. (Далас, Тексас, Съединени американски щати) (представители: R. Niebel и F. Kerl, адвокати)
 Ответник: Служба за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (представител: J. Crespo Carrillo)
 Друга страна в производството пред апелативния състав на СХВП, встъпила в производството пред Общия съд: Detimos — Gestão Imobiliária, SA (Карегадо, Португалия) (представител: V. Caires Soares, адвокат)
 Предмет
 Жалба срещу решението на четвърти апелативен състав на СХВП от 8 август 2011 г. (преписка No R 742/2010-4), постановено в производство по възражение със страни Diviril — Distribuidora de Viveres do Ribatejo, Lda и Aloe Vera of America, Inc.
 Диспозитив
 1.
 Отхвърля жалбата.
 2.
 Осъжда Aloe Vera of America, Inc. да заплати разноските, включително направените от Detimos — Gestão Imobiliária, SA в производството пред апелативния състав на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (СХВП).
 (1) ОВ C 362, 10.12.2011 г.


type: other

text:
Kommune frifundet for forskelsbehandling - Højesterets dom 2016
 afsagt onsdag den 13. april 2016
 Sag 98/2015
 Ingeniørforeningen IDA som mandatar for A
 (advokat Kim Schioldann)
 Biintervenient til støtte for Ikast-Brande Kommune:
 I tidligere instans er afsagt dom af Sø- og Handelsretten den 29. april 2015.
 I pådømmelsen har deltaget fem dommere: Marianne Højgaard Pedersen, Jon Stokholm, Henrik Waaben, Lars Hjortnæs og Anne Louise Bormann.
 Af specifik helbredsattest af 13. juli 2010 udstedt af As egen læge, hvorfra der er citeret i Sø- og Handelsrettens dom, fremgår forud for det, der er citeret i dommen, af rubrikken ”Sygehistorie og igangværende behandling”:
 ”Pt. pådrog sig refleksdystrofi i forbindelse med trafikuheld, hvor hun fik en skarpkantet bageplade lige ind mod sin højre arm. Det medførte ovenstående diagnose, som er en
 velbeskrevet tilstand, som er ret invaliderende, så længe den er aktiv. Sygdommen kan være invaliderende på det lange sigt, men oftest går det i ro, og mange patienter kan komme tilbage til normal funktion igen efter nogle års aktivitet. Der er desværre ingen behandlingsmulighed, kun lindrende behandling. Symptomerne består i nedsat funktion i ekstremiteten, mest på baggrund af voldsomme smerter og ubehag ved mindste berøring af ekstremiteten. Bare dét at have et stykke stof hen over er umuligt. Pt. er byplanlægger og kan langt hen ad vejen fungere som dette, er dog ikke i stand til at bruge armen til transport, må bruge offentlige transportmidler, hvilket også er arbejdshæmmende i hendes nuværende erhverv. Hun er kraftigt medicineret med antiepileptisk medicin, som har betydelig lindrende effekt, men ikke kan fjerne patientens symptomer.
 Derudover har hun en udtrætbarhed og skal gå til en del behandling.
 Hendes aktuelle funktionsniveau er nu på ca. 20 timer inkl. transport. Det vil hun være i stand til at gennemføre resten af aktivitetsperioden. Herefter forventer jeg, at hun vil være i stand til at gå betydeligt op i tid, evt. fuldstændig raskmeldes. Det forventer jeg vil ske inden de næste to år er gået.
 Jeg mener, at patientens jobtilpasning er optimal, som den er nu. Hun har dog brug for kun 15 timers tilknytning til jobbet pga. transporttiden, for at komme sig og få tid til at gå til den nødvendige fysioterapibehandling.”
 Der er afgivet forklaring af Hans Jørgen Laursen, Poul Hvidberg-Hansen og Søren Hemdorff og supplerende forklaring af Karina Kisum Jensen og Marianne Davidsen Galsgaard.
 Karina Kisum Jensen har forklaret bl.a., at hun er planchef i Ikast-Brande Kommune og har været det siden 2008. I Ikast-Brande Kommune har man valgt at dele fagområderne op, så man specialiserer sig inden for enten kommuneplanlægning eller lokalplanlægning. Baggrunden er, at det er specialiseret arbejde, så man er nødt til at have nogle med fokus på lokal hhv. kommunalplanlægning. Det er en anderledes måde at gøre det på. Hendes erfaring er, at det er en almindelig måde i mindre kommuner, hvor der ikke er så mange planlæggere. Planlæggere har et tæt samarbejde med projektplanlæggere. Det er vigtigt med kontinuitet.
 Forskellen på kommuneplanlægning og lokalplanlægning er stor. En kommuneplan er en 12-årig strategisk plan, som redigeres hvert fjerde år, og som udarbejdes i tæt samarbejde med politikkerne i kommunen og med virksomhederne. Kommuneplanlæggerne arbejder meget med workshops og har mange møder med politikerne i kommunen, især om eftermiddagen og aftenen. Lokalplanlæggerne har typisk flere opgaver, som de løser på samme tid. Hovedparten af arbejdet går med at udarbejde lokalplanerne. Det er ca. 85-90 % af tiden. Lokalplanlæggerne har et meget direkte samarbejde med virksomheder og disses projektledere.
 De fem medarbejdere, der er ansat som planlæggere, er alle akademisk uddannede. Kommuneplanlæggerne er arkitektuddannede, og lokalplanlæggerne er ingeniører. De er alle ansat på 37 timer. Det er et krav, at de skal være ansat på 37 timer. Der er mange opgaver, og derfor er der ikke mulighed for mindre end 37 timer. Hun har én gang siden 2008, hvor hun blev chef, modtaget en anmodning om nedsat tid. Det var en, der kom tilbage fra barsel. Hun blev nedsat med 3 timer om ugen. Hun er ikke bekendt med planlæggere på under 37 timer, heller ikke før 2008.
 Lokalplanlæggerne har arbejdet med lokalplaner som deres primære opgave. Det er nødvendigt med en høj grad af fleksibilitet og tilgængelighed, fordi lokalplaner laves efter ønske fra virksomheder. I kommunen oplever de tit, at virksomheder har et akut behov for vedtagelse af nye planer, for at deres opgaver kan løses. Derfor skal det tit gå hurtigt. Virksomhederne er ofte ikke opmærksomme på lokalplanlægning. Der er et behov for en løbende dialog med virksomhederne for at udarbejde en lokalplan. Lokalplanlæggerne bliver derfor tovholdere på en lokalplan.
 Lokalplanlæggerne sidder med 10-12 planer hen over et år. Lokalplanlæggerne udfører arbejdet med lokalplanerne alene, men er meget afhængige af fagligt input fra de tekniske kollegaer. Lokalplanlæggerne er også tovholdere for de eksterne projektudviklere, som kun skal have én person at gå til i kommunen.
 En projektudvikler er typisk en virksomhedsansat eller -ejer. Virksomhederne er oftest utålmodige, og virksomhederne er mange gange allerede klar til at få en byggetilladelse, når de retter henvendelse til kommunen. Byggetilladelse kan først gives, når lokalplanen er udarbejdet. Hvis det tager for lang tid at udarbejde en lokalplan, kan det måske få en virksomhed til at gå til en anden kommune. Går en virksomhed til en anden kommune, vil det betyde, at der mistes arbejdspladser. Virksomhederne har byrådets fokus, da det handler om arbejdspladser og skatteindtægter.
 Virksomhederne vurderer Ikast-Brande Kommune godt. Dansk Industri har inden for en femårig periode i fire år vurderet kommunen som nr. ét og som nr. to det sidste år i en undersøgelse om bl.a. kommuners erhvervsvenlighed. Hun hører, at virksomhederne lægger vægt på, at Ikast-Brande Kommune har en høj grad af tilgængelighed. Der er mulighed for at få kontakt og dialog.
 Lokalplanprocessen kan tage i gennemsnit ni måneder. Hun var nødt til at tage A af lokalplanlægningen, fordi hun ikke kunne imødekomme de ovenstående krav.
 Et lokalplansforløb starter typisk med en henvendelse angående udarbejdelse af et projekt.
 Der holdes herefter et møde, hvor der drøftes ønsker og behov, og om projektet er planmæssigt holdbart. Der tages på besigtigelse ude på stedet. Allerede her er udpeget en ansvarlig lokalplanlægger til opgaven. Lokalplanlæggeren har fremefter den direkte kontakt. I samarbejde med projektlederen laves en beskrivelse af projektet om eksempelvis vejadgang, forhold til naboer mv. Beskrivelsen drøftes på møder internt i kommunen. Der kan være eksterne med til disse møder, hvis der er andre interesser, der også skal varetages.
 A kunne kun arbejde 20 timer og kun om formiddagen. Det gav udfordringer, da møderne blev tilpasset efter virksomhedernes behov. Det var problematisk, at møderne ikke kunne holdes om eftermiddagen. Den løbende telefoniske kontakt var også et problem, hvis det var kollegaerne, der skulle tage As telefon, fordi de ikke kunne gå i dialog, da de ikke eller kun overfladisk kendte til As lokalplaner. Dette ansvar kan ikke deles. Der kunne være udfordringer i forhold til besigtigelserne. I hvert fald hvis A skulle køre i bil. A kunne ikke skifte gear i en bil.
 For den videre del af forløbet gav det udfordringer, når der med jævne mellemrum blev afholdt borgermøder, som afholdes, når borgerne er hjemme sidst på eftermiddagen og først på aftenen. Det var et problem, at det ikke var muligt for A at deltage i den offentlige dialog.
 Som led i en offentlig høring, der normalt varer otte uger, er man i kontakt med de berørte parter. Disse ringer typisk og får en dialog og for at give udtryk for deres bekymringer og få afklaret nogle ting. Det er også kutyme, at man tager ud til de berørte parter ude på stedet og får en drøftelse af, hvilken betydning et projekt har. A havde heller ikke mulighed herfor, da sådanne møder typisk lå om eftermiddagen.
 Udarbejdelse af en lokalplan strækker sig over mange måneder. I nogle måneder er der en intens dialog, som nødvendiggør tilgængelighed, og det nødvendiggør længere arbejdsdage. Nogle gange bliver kommunen bedt om at køre en lokalplan direkte i byrådet. Det kræver et stort arbejde af planlæggeren at få en sådan lokalplan klar til tiden.
 Beslutningen var allerede ved deltidssygemeldingen, at A ikke kunne varetage en lokalplan, og det var A ikke uenig i. Hun har heller ikke hørt, at IDA skulle have været uenig heri. Det var hende, der som leder traf beslutningen.
 Det, der var tilbage i stillingen, var ad hoc opgaver, som ikke var underlagt samme tidspres som lokalplanlægning. Det var nogle af disse opgaver, som A varetog og også løste tilfredsstillende. De kunne som udgangspunkt varetages om formiddagen, da de ikke krævede det samme kollegasamarbejde, men dog en dialog med eksempelvis tekniske kollegaer.
 A var præget af sin situation, og hun var træt og nok også ked af det. Derfor distancerede hun sig nok fra kollegaerne og kom til at sidde alene med opgaverne.
 Det var en udfordring, at A kun var der om formiddagen, da hun skulle i dialog med kollegaer, og kollegaerne havde også brug for at komme i kontakt med hende, eksempelvis hvis en borger var i røret. Det var en udfordring, at arbejdet skulle tilpasses hende.
 A kunne kun arbejde med venstre hånd. Arbejdet gik derfor langsommere. A gav også udtryk for, at hun var meget træt, og at hun blev mere og mere træt i løbet af formiddagen, så hun kunne ikke arbejde, som hvis hun var frisk. A havde også brug for at drøfte ikke arbejdsrelaterede ting, fordi hun havde det dårligt. Hun drøftede dette med de nærmeste kollegaer og trak sig fra de mere fjerne, eksempelvis de tekniske kollegaer. Hun holdt også op med at gå til frokost. Derfor var der reelt ikke en arbejdstid på 20 timer, men på 10 timer.
 Hvis de andre lokalplanlæggere skulle have taget alle lokalplaner og A alle ad hoc opgaver, ville det have betydet et stort arbejdspres for de to andre. Ad hoc opgaver er de opgaver, som anses for fagligt udviklende. Lokalplanerne er rugbrødsarbejde. Der er behov for at have ad hoc opgaver for at kunne udvikle sig fagligt, men også til at fylde de perioder ud, hvor der er et slip i en lokalplanproces. Det ville gøre stillinger som lokalplanlæggere mindre attraktive, hvis de ikke indeholdt ad hoc opgaver. Det ville medføre, at folk ville søge et andet sted hen.
 Kommuneplanarbejdet er noget helt andet end lokalplanarbejdet, og A ville fagligt kunne have løst opgaven, men hun ville have haft vanskeligt ved at arbejde med kommuneplaner, på grund af måden dette arbejde var tilrettelagt.
 Ikast-Brande Kommune har besluttet at arbejde ”inddragende”. Det betyder workshops og borgermøder, som ofte ligger sidst på eftermiddagen, om aftenen og om lørdagen. Det var hendes opfattelse, at A ikke ville kunne varetage denne opgave. A havde udtrykkeligt givet udtryk for kun at kunne arbejde om formiddagen.
 Det traditionelle tillægsarbejde fylder højst 10 % af kommuneplanarbejdet. Der laves 5 til 10 tillæg om året, som tager en dags arbejde. Det svinger lidt med hensyn til kompleksiteten.
 I forbindelse med beslutningen om at opsige A konsulterede hun direktør Hans Jørgen Laursen. Hun har haft en dialog gennem hele forløbet med ham og den øvrige ledelse. De drøftede personalet, og hvad der kunne gøres for A.
 De drøftede rigtig mange ting. Eksempelvis om der var andre, som på ”teknisk område” kunne supplere. Det var ikke muligt, da A havde en byplanlægningsuddannelse. Hun er civilingeniør med speciale i byplanlægning. De overvejede, om hun kunne sidde et andet sted, men det var ikke muligt med hendes specialisering. Der var ingen sammenlignelige fagområder. De konkluderede, at det ikke var muligt at have hende på 20 timer.
 De overvejede at ansætte en anden planlægger på 20 timer, men stillingen ville ikke kunne deles op, for så ville den anden medarbejder sidde der om eftermiddagen, og tilgængeligheden ville derfor alligevel ikke være til stede. Også hvis vedkommende i stedet skulle have været der om formiddagen, ville det ikke løse problemet. Det var ikke en overvejelse, de havde haft, om begge skulle være der om formiddagen, det ville måske kunne have ladet sig gøre. Det afgørende var, at man havde vanskeligt ved at løse opgaven med en halvtidsstilling. Der var også et pladsmæssigt problem, men det ville nok kunne løses.
 Der er ikke mange, der søger stillinger i Ikast-Brande Kommune, og dem, der er, kommer langvejs fra. De troede ikke på, at det kunne fungere. Det var kontinuiteten, der var afgørende.
 Hans Jørgen Laursen har forklaret bl.a., at han er direktør for Teknisk Område i Ikast-Brande Kommune.
 A er uddannet civilingeniør med speciale i byplanlægning. Kun i planafdelingen er der medarbejdere med denne kompetence. Organisationen er meget specialiseret, og medarbejderne er kompetencemæssigt matchet.
 Planmedarbejderne er specialiserede. Det er ikke muligt at flytte rundt på folk, da man bliver ansat til målrettet at løse opgaver i et bestemt team.
 Ikast-Brande Kommune lægger vægt på at være en erhvervsvenlig kommune. Det er ikke en bosætningskommune, men de lever af erhverv og produktion; eksempelvis inden for Energi, Tekstil, Landbrug og Formidling af fødevarer. De er begunstiget af mange store virksomheder med mange ansatte, herunder Siemens og nogle lige derunder størrelsesmæssigt. Derfor er det vigtigt for byrådet, at der er fokus på erhvervslivet, og dermed er det også vigtigt for dem. Det er vigtigt at skabe disse rammer, da det er afgørende for velfærd og vækst. I dette område af Danmark skal man kæmpe for at tiltrække virksomheder og arbejdspladser. De kommer ikke af sig selv.
 Kravene til medarbejderne afspejler kravene generelt i kommunen. Medarbejderne skal være tilgængelige og give en kompetent sagsbehandling, og at man skal være hurtig til at give svar og løse opgaver.
 Han mener, det er en nødvendighed med 37 timer i forhold til tilgængeligheden. Virksomhederne får en kontaktperson med ansvar for deres opgave. De har helhedssagsbehandling. Den enkelte sagsbehandler har ansvar for opgaverne fra A til Z og disses løsning. Lokalplanlæggerne er således ansvarlige for alle dele i processen.
 Tempo betyder også meget. Hvis der var deltidsansatte, er det klart, at løsningen af en opgave ville tage længere tid, fordi en deltidsansat kun ville kunne arbejde med en opgave en halv dag ad gangen. Det er ikke rimeligt for virksomhederne, at det vil tage længere tid, og det er derfor ikke politisk acceptabelt. Der bliver fulgt op på det i kommunen.
 Han blev involveret i As forløb fra dag ét qua ledelsesstrukturen i Ikast-Brande Kommune, hvor de har en tæt dialog. Han er fra start af blevet kontinuerligt informeret af Karina Kisum Jensen ved statusmøder hver 14. dag. Han har hele tiden været orienteret og har drøftet sagen med Karina Kisum Jensen. Han er som overordnet chef sparringspartner for Karina Kisum Jensen.
 Efter sommerferien 2010 havde de en mere konkret drøftelse af, hvad der skulle ske. Overordnet drøftede de, hvad de kunne gøre. De var underlagt, at de skulle kunne løse opgaverne. Der var ikke en slutperiode for As situation på under to år. Derfor mente de, efter en efter hans mening relativ lang periode, at de skulle finde en varig løsning, og derfor mente de, at A skulle opsiges. De blev også presset af de andre medarbejdere, der løste As opgaver.
 Forslaget fra A og IDA var, at man delte stillingen op. Det vurderede de ikke, var en holdbar løsning af de ovennævnte grunde. To halvtidsmedarbejdere ville ikke kunne løse opgaverne efter Ikast-Brande kommunes retningslinjer om tilgængelighed og hurtig sagsbehandling. Det giver ikke mening at have en medarbejder om formiddagen og en om eftermiddagen. Man kunne ikke få to deltidsansatte til at varetage lokalplanarbejdet i fællesskab på grund af hensynet til dialogen med virksomhederne, men også af hensyn til den interne dialog i afdelingerne. Der skal sagsbehandleren være til stede. Han har svært ved at forestille sig, at man om formiddagen skulle kontakte den ene og om eftermiddagen den anden. Det ville være ineffektivt. To om samme lokalplan ville forudsætte en større tilstedeværelse. Man ville da skulle ansætte en anden til andre opgaver.
 Det, der gør, at det tager længere tid, er, at de har ”helhedssagsbehandling” i Ikast-Brande Kommune. Derfor arbejdes der for at lave en lokalplan så hurtigt som muligt. Tidsplanen afhænger af typen af lokalplan. Der er et politisk krav om en hurtig sagsbehandling. Det betyder, at medarbejderne skal arbejde hurtigt.
 En lokalplan varierer meget tidsmæssigt alt efter typen, men tager det eksempelvis 40 timer, vil den være færdig efter 1-2 uger, og sagsbehandlingstiden er så afhængig af de timer, der er til rådighed for medarbejderen. Man kan ikke komprimere antallet af timer. Man kan arbejde med flere lokalplaner på en gang, når der eksempelvis er stilstand i de andre. Således arbejdes der kun på en lokalplan i de intense perioder, som eksempelvis er i opstartsperioden.
 De kunne ikke finde alternative opgaver at placere hos A, som kunne aflaste de andre tilsvarende. Derfor ville de have skullet etablere en ny stilling, og det var der ikke økonomisk ramme til. De gjorde sig også overvejelser om at overføre A til andre afdelinger. De undersøgte alle muligheder. Men der var ikke andre stillinger i andre afdelinger, som A havde kompetence til. Der var ikke brug for As specialistfunktion i andre afdelinger.
 Afdelingens økonomiske situation er anspændt. De har lavet en plan, hvor de fra 2012-2018 skal reducere den administrative organisation med 20 %. Det betyder, at de skal arbejde effektivt, og de skal hele tiden tænke på, hvordan de skal løse opgaverne. De skal være innovative. Der er ikke råd til at opnormere. Tværtimod.
 I 2010 var det den samme situation, der var bare ikke lavet en plan for det. Siden 2007 har de været udsat for reduktion i økonomien. I 2010 skulle de reducere budgettet med 130.000.000 kr. Derfor var det ikke muligt at opnormere. De blev også reduceret i 2010 på det tekniske område. Årsagen til de løbende reduktioner er den generelle situation i alle kommuner.
 Marianne Davidsen Galsgaard har forklaret bl.a., at der er ca. 44.000 borgere i Thisted Kommune. I Ikast-Brande Kommune er der 48.000.
 Ved udarbejdelse af lokalplaner i Thisted Kommune, er der en medarbejder, der er tovholder. Derudover er der kvalitetskontrol af de andre planlæggere. En lokalplanlægger arbejder selvstændigt med en lokalplan.
 Fordelen ved, at kun én medarbejder arbejder med en lokalplan er, at vedkommende da kender lokalplanen og har kontakten til bygherren. Der er også den fordel, at hun som chef kun skal tale med en medarbejder om en lokalplan. Hvis en medarbejder bliver syg, skal de andre sætte sig ind i vedkommendes lokalplaner, og det giver mere ekstraarbejde.
 En 20 timers stilling vil medføre, at man i afdelingen ville skulle afvente, at vedkommende medarbejder er der for at svare på spørgsmål mv., og det vil give forsinkelser hele vejen igennem planprocessen. Hvis man ikke kan få fat i medarbejderen, er der eksempelvis en anden medarbejder, der skal sætte sig ind i lokalplanen. Det vil være hendes vurdering, at det ville tage længere tid og medføre flere ressourcer, også for hende som chef, da hun så ville skulle svare på spørgsmål. Hun har ikke ressourcer til, at der er flere planlæggere, der samarbejder om en lokalplan.
 Man bliver bedre til de opgaver, man sidder meget med, men omvendt bliver planlæggerstillingerne mere interessante, hvis spændvidden af opgaverne er brede. Derfor vil det gøre planlæggerstillingerne mindre interessante, såfremt ad hoc opgaverne blev placeret hos én medarbejder. Afdelingen ville blive mere sårbar over for fravær, hvis nogle medarbejdere sad med planlæggeropgaver og andre med ad hoc opgaver.
 Hun har stadig kun fuldtidsansatte i sin afdeling. Den ”halve” medarbejder, som hun forklarede om for Sø- og Handelsretten, arbejder også med landzoneplanlægning. Hun ser landzoneadministration som en del af landsplanlægningen. Den ”delte” medarbejder arbejder primært med lokalplaner, kommuneplantillæg og med landzonetilladelser. Medarbejderen planlægger sit arbejde efter opgaverne og sidder fysisk og organisatorisk i hendes afdeling. Den ”halve” medarbejder har mulighed for at dedikere 37 timer til Planafdelingen, hvis der er behov herfor, og hun koordinerer sin tid med en medarbejder, der arbejder fuldtids med landzoneadministration.
 Poul Hvidberg-Hansen har forklaret bl.a., at han er afdelingsleder for Plan og Byggeri i Odsherred Kommune.
 Han har været formand for planfaggruppen KTC (Kommunal Teknisk Chefforening), som er en professionel forening af planchefer for hele landet. Det er en aflægger af Danske Planchefer, hvor han også sidder i bestyrelsen (næstformand). Han er netop ophørt som formand for planfaggruppen, som han har bestridt i to år. Han er stadig menigt medlem af planfaggruppen.
 Når der fra statens side kommer lovforslag inden for planloven, varetager planfaggruppen
 høringssvarene til den del, der relaterer sig til planområdet. Han har samlet op på gruppens høringssvar og uddraget essensen og sendt denne til Kommunernes Landsforening. Han har en løbende dialog med Kommunernes Landsforening.
 Han har som formand for plangruppen været en gennemgående figur, og han har fået et indblik i, hvordan der arbejdes i 45 kommuner, og han har et rimeligt kendskab til planafdelinger i kommuner. De har haft en meget faglig levende debat i plangruppen, da der sker meget på planområdet. Herunder om det krydspres, der er i kommunerne mellem eksempelvis det HR og personalemæssige og det faglige.
 Det er hans generelle indtryk, at planafdelingerne i kommunerne er presset ressourcemæssigt i forhold til krydspresset. Det skyldes flere ting. Planområdet er et område med store økonomiske og udviklingsmæssige interesser, der stiller krav til den kommunale administration. Her betyder tidsfaktoren utrolig meget. Tidsfaktoren er i det hele taget meget afgørende på planområdet i kommunernes konkurrence indbyrdes og i forhold til den vækstdagsorden, som for langt de fleste kommuner er meget aktuel.
 Meget konkret er der pres på at få kørt lokalplaner igennem. I Odsherred Kommune har de enkelte gange skullet køre en lokalplanproces igennem på 14 dage. Når de har møder med developere, er det første, der ofte spørges til, hvornår planen kan være klar. De er derfor nødt til hele tiden at justere deres arbejdsplanlægning. Den måde, de gør det på i Odsherred Kommune, er at have et fast-track for lokalplaner, der skal laves med kort varsel.
 De ansatte planlæggere er alle på fuld tid. Det er en bevidst beslutning. Det er nødvendigt, fordi det kræver en fysisk tilstedeværelse på arbejdspladsen. Og arbejdsmængden er så stor, at der er behov for kontinuitet og for at kunne skrue op for arbejdstiden. I 2015 har de eksempelvis haft et ekstraordinært stort lokalplanpres, og de har haft brug for aftaler om overarbejde. Det var dog kun i et enkeltstående tilfælde. De opererer normalt ikke med overarbejdsaftaler, men medarbejdere har tit overarbejde, som kræver, at de kan flexe med deres arbejdstid, så medarbejderne arbejder mere den ene uge og mindre den anden. De har enkelte gange måttet betale sig fra det.
 Hvis man forestiller sig to halvtidsstillinger, vil han vurdere, at nytteværdien ville være nedbragt betragteligt, fordi han som leder ikke ville kunne få fat på de pågældende medarbejdere, når han har brug for dem, og hans umiddelbare vurdering er, at to halvtidsansatte vil medføre en 70 % arbejdskapacitet sammenlignet med en fuldtidsstilling på 100 %.
 Det er en bestemt medarbejder, der sidder med en lokalplan. Det er det mest normale. Det er fordi en lokalplan er et kompliceret dokument med masser af faldgruber. Der er mange tråde at holde rede på. Det er det bedste, at det er den samme, der har at gøre med en lokalplan. De få gange, hvor nogle har måttet overtage en lokalplan, har det udmøntet sig i fejl.
 Han mener ikke, at en medarbejder vil kunne sidde med kun ad hoc opgaver. Medarbejderne indgår i en pulje. Nogle uger er mere arbejdsintensive end andre. Jo flere halvtidsmedarbejdere, jo mere ville kommunen blive forhindret i at udføre sine opgaver. Mange ad hoc opgaver skal løses her og nu. Det ville give et mere stift system i forhold til den dynamiske hverdag. Det er nemmere at have en deltidsansat i en større kommune. Et af problemerne ved en halvtidsansat er, at man mister beredskab.
 Søren Hemdorff har forklaret bl.a., at han er planchef i Holstebro Kommune. Han har A ansat hos sig. Han er uddannet arkitekt i 1987, hvorefter han kom til Holstebro som planarkitekt, inden han blev planchef. Inden sammenlægningen var han teknisk direktør i fire år. Han valgte derefter at gå tilbage til planområdet. Samlet set har han været planchef i 15-17 år.
 Holstebro Kommune har ca. 58.000 indbyggere. Bortset fra de 10.000 indbyggeres forskel er det nogenlunde samme størrelse som Ikast-Brande kommune.
 Planafdelingen omfatter planlægning inden for lokalplanlægning, kommuneplanlægning og projektudvikling. Der er mere og mere projektudvikling. Miljø og Byggeri er organiseret i andre afdelinger. Der er ingen myndighedsudøvelse.
 Han har 11 medarbejdere. Der er to medarbejdere, der sidder med vindmøller. To medarbejdere sidder med kommuneplanlægning. To projektmedarbejdere sidder med ”Det gamle slagteri”. Resten sidder med lokalplanlægning. Der er en HK’er ansat, som holder styr på de andre i forhold til mødeplanlægning. Det er en blanding af arkitekter og civilingeniører med Urban Planning som speciale.
 Arbejdet er meget mikset. Det er ikke sådan, at der er medarbejdere, der kun sidder med lokalplaner og andre med udviklingsopgaver. Alle har både lokalplaner og udviklingsopgaver. Landzoneplanlægning indgår ikke. De laver åben landsplanlægning, men kun i relation til kommuneplaner.
 I øjeblikket er de i gang med 10-12 lokalplaner. De er fordelt, så ikke alle har en lokalplan, fordi de er på andre opgaver. Han mener, at man kan have gang i 2-4 lokalplaner på en gang alt efter den enkelte lokalplan, og hvor meget det presser på for at få dem igennem.
 I en offentlighedsfase sidder man ikke og venter på at få en ny opgave, så der er nogle forskydninger. Der er også nogle, der sidder med en enkelt men meget stor lokalplan.
 Det er den samme medarbejder, der følger en lokalplan fra start til slut. Det er en planlægningsarkitekt, der er projektleder igennem hele planlægningsfasen, hvor det så efterfølgende går over til at være en ny opgave ved anlægsopgaven, hvor medarbejderen går over og er med som almindelig projektarbejder.
 Opgaverne er organiseret sådan både af hensyn til effektivitet og kvalitet. Det er ikke ligegyldigt, hvem der får hvilke opgaver. Han fordeler opgaverne mellem medarbejderne. Hans kriterier er, at han kender sine medarbejdere og deres faglighed godt. Han ved, at det selvfølgelig er et spørgsmål om at være sikker på, hvem der kan klare den pågældende opgave, men også at en medarbejder skal have en udfordring. Han giver eksempelvis vigtige erhvervsorienterede planer til erfarne medarbejdere. Ved nogle opgaver er der brug for, at folk er rimelig selvkørende. Derfor kræver det, at en medarbejder til en krævende opgave er kompetent, både i forhold til bygherrer og politikere. Det er en tung opgave.
 De har fokus på erhvervslivet, og på at Holstebro Kommune skal være en attraktiv kommune. De har en dialog med erhvervslivet. De tænker også på dette i forhold til sagsbehandlingstider. Der kan ske omfordeling i rækkefølgen af opgaver, og de har en politisk accept af, at der kan skydes projekter ind.
 Jobcenteret kontaktede ham i efteråret 2012 og spurgte, om A kunne komme i virksomhedspraktik. Han lavede en aftale med jobcenteret efter at have snakket med A. Aftalen løb fra 12. november 2012 til 15. februar 2013. Det gik fint. De tog en ny periode efterfølgende, da Jobcenteret ville se, om A kunne tage mere end ni timer. Hun blev sat op til 20 timer. Det gik ikke godt. Hun kom ned på 12 timer, som hun er ansat på nu.
 Han tilbød A et job, da Jobkonsulenten spurgte, om han kunne etablere et job til A. Det var oppe i chefgruppen, og man fandt, at det var en god idé. Han tilbød A et 12 timers job, da dette blev anbefalet af smerteklinikken, og da han kunne skaffe lønkroner til dette.
 De har en lønramme, som de skal afholde omkostningerne indenfor. De foretager prioriteringer af omkostninger. Den omkostning, der var til at ansætte A, blev skabt ved en omprioritering. Det var ekstra 12 timer, der blev skabt. Det var en normal ansættelse på almindelige vilkår fra lønkonto 6. Han fik tilført 12 timer ekstra om ugen, da A blev ansat i et flexjob, og A er nu en del af hans normering.
 A arbejder med lokalplaner og med layoutarbejde, da hun også selv tager initiativer, og hun havde nogle konkrete forslag til, hvordan man kunne lave noget om. I 2014 havde hun derfor ansvaret for en arkitekturpris, som uddeles til god arkitektur en gang om året. Hun har i hvert fald lavet syv lokalplaner, siden hun blev ansat, og i denne periode har hun også været på barsel i syv måneder. Lokalplanen, som hun arbejdede på inden sin barsel, er hun startet op på igen.
 Planlægningen af As arbejde er meget fleksibel over for bygherrer. Hun arbejder tre timer, mandag, tirsdag, torsdag og fredag formiddag. Ved aftenmøder, eller når A ikke er der, tilrettelægges As arbejdstid efter det. Så kan hun være væk torsdag morgen i stedet. Han har ikke oplevet, at det har haft negativ indflydelse på bygherrer.
 A får ikke de store og komplekse lokalplaner, som skal løses her og nu, men der er også andre lokalplaner og andre ting, som skal løses og justeres. Det har de kunnet løse. A har ikke haft nogen opgaver i forhold til developerere, fordi hendes opgaver ikke har indeholdt disse. Han vil ikke afvise, at det kan være et problem, men det har ikke været et issue, fordi han har tilrettelagt As arbejde.
 Hun har haft ansvaret for lokalplanen for et tidligere stort fjerkræslagteri. Hvis A ikke er der, er han ikke længere væk, end at han kan ringes op.
 Ved møder bliver det nævnt, at man altid kan få fat på A på de tidspunkter, hvor hun er der. Hun holder også møder uden for huset. Hun har taget toget til Ulfsborg. De nødvendige møder deltager han i, det gør han også for de andre medarbejdere. Det er også muligt at tage taxa.
 Det tager ikke nødvendigvis længere tid at udarbejde en lokalplan for en deltidsansat, fordi opgaverne er fordelt derefter, og fordi opgaverne er fornuftigt forskudt. Det tager stort set samme tid.
 Han har en vindmøllemedarbejder, der er ansat på 32 timer. Hvis han kunne overtale sine chefer til flere lønkroner til planafdelingen, ville han gerne omsætte dem til deltidsmedarbejdere. Han har aldrig efterspurgt medarbejdere på deltid. Han har på et tidspunkt efterspurgt en medarbejder på 32 timer. Hertil fik han mange henvendelser.
 Han ville være åben over for medarbejdere, der spurgte, om de kunne komme på deltid. Hvis en fuldtidsmedarbejder opsiger sit job, har han en interesse i at erstatte en sådan medarbejder med en fuldtidsansat. Det er fordi, de har en opgaveportefølje, der afspejles heri. Der vil han ikke ansætte eksempelvis en 20 + 17 timer medarbejder. Det giver ikke mening. Omkostningerne vil blive for store, da der ville skulle investeres i ekstra skriveborde mv.
 Fleksibiliteten ligger i, at fuldtidsmedarbejderen er der flere timer, og dermed også løser flere opgaver end en deltidsansat.
 A får ikke opgaver, hvor der er et stort tidspres, og hvor der er mange timer i det inden for kort tid, eller hvor kompleksiteten er af en art, som man ikke kan sætte sig ind i på kort tid. De opgaver, som A løser, er opgaver, der i størrelse og i tidsperspektiv passer til en stilling på 12 timer. Det vil sige, at de andre medarbejdere ikke har disse opgaver.
 Holstebro ligger måske på en 20. plads i Dansk Industris undersøgelse. De har ligget nr. ét hos Dansk Byggeri. Virksomhederne lægger vægt på, at de er en troværdig part, der overholder deres aftaler. Det at levere hurtigt er ikke nødvendigvis vigtigt. De skal levere den rigtige vare.
 Holstebro Kommune har et sæt værdiregler i forhold til at hjælpe folk ind på arbejdet. Han kunne se, at han kunne have noget ud af det, men at A også kunne få en hverdag, hvor hun kunne bruge sin faglighed. Så hvis han kunne bruge det, og det tilførte 12 timers arbejde, så var det fint med chefgruppen. Ressourcer kan de altid bruge. Det er ikke fordi opgaverne mangler.
 Han er godt tilfreds med As ansættelse.
 Sagens hovedspørgsmål er, om A var handicappet, da hun blev opsagt af Ikast-Brande Kommune, og om kommunen i givet fald har opfyldt sin pligt efter forskelsbehandlingslovens § 2 a til at træffe foranstaltninger, der var hensigtsmæssige for at give hende adgang til fortsat beskæftigelse.
 Som det fremgår af Højesterets dom af 23. juni 2015 (UfR 2015.3301), omfatter begrebet handicap i forskelsbehandlingsloven en tilstand, der er forårsaget af en lægeligt diagnosticeret helbredelig eller uhelbredelig sygdom, når denne sygdom medfører en begrænsning som følge af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre arbejdstagere, og denne begrænsning er af lang varighed.
 Der er enighed om, at A som følge af sygdommen refleksdystrofi havde en funktionsbegrænsning som omfattet af forskelsbehandlingsloven, men kommunen har gjort gældende, at begrænsningen på opsigelsestidspunktet ikke var af lang varighed.
 As sygdom skyldtes en trafikulykke i arbejdstiden den 25. maj 2009. Hun blev deltidssygemeldt i august eller september 2009 og var deltidssygemeldt frem til opsigelsen i november 2010. Højesteret finder på baggrund af de lægelige oplysninger, at der heller ikke var udsigt til, at hun snart ville være i stand til at arbejde på fuld tid. Hendes funktionsbegrænsning som følge af sygdommen fremstod således på opsigelsestidspunktet i november 2010 som værende af lang varighed.
 Højesteret tiltræder derfor, at A på opsigelsestidspunktet var omfattet af forskelsbehandlingslovens handicapbegreb.
 Ved EU-Domstolens dom af 11. april 2013 i de forenede sager C-335/11 og C-337/11 er det i præmis 55 fastslået, at også nedsættelse af arbejdstiden kan udgøre en tilpasningsforanstaltning.
 Som fastslået i Højesterets dom af 11. august 2015 (UfR 2015.3827) har en arbejdsgiver pligt til at undersøge og eventuelt afprøve mulige, hensigtsmæssige tilpasningsforanstaltninger, når arbejdsgiveren er eller bør være bekendt med en arbejdstagers handicap og heraf følgende behov for tilpasningsforanstaltninger.
 Kommunen var bekendt med, at As deltidssygemelding skyldtes sygdommen refleksdystrofi, og at sygdommen medførte, at hun kun kunne arbejde på nedsat tid. Kommunen var endvidere bekendt med lægeerklæringen af 13. juli 2010, hvoraf det fremgår, at der ikke var udsigt til, at hun snart ville kunne arbejde på fuld tid. Højesteret tiltræder derfor, at kommunen vidste eller burde vide, at hun var handicappet.
 A og hendes fagforeningsrepræsentant foreslog, at hendes fuldtidsstilling blev ændret til en deltidsstilling på 20 timer om ugen.
 Af referatet af afklaringsmødet den 4. november 2010 fremgår, at arbejdspresset i de knapt 11⁄2 år, hvor A havde været på nedsat tid, havde været urimeligt stort for de to andre byplanlæggere i teamet. Højesteret lægger på denne baggrund og efter forklaringerne fra planchef Karina Kisum Jensen og direktør for Teknisk Område Hans Jørgen Laursen til grund, at opgaverne med udarbejdelse af lokalplaner ikke kunne løses af de to fuldtidsansatte byplanlæggere samt A på nedsat tid, men at det ville være nødvendigt at tilføre yderligere ressourcer til afdelingen.
 Højesteret finder, at det ikke ligger inden for kommunens tilpasningsforpligtelse at opnormere bemandingen ved at ansætte en yderligere byplanlægger på fuld tid. Efter Karina Kisum Jensens forklaring må det lægges til grund, at det blev overvejet, om medarbejdere i andre afdelinger kunne dække de manglende timer i planafdelingen, men at dette ikke var muligt, fordi arbejdet er for specialiseret. Det må endvidere efter hendes forklaring lægges til grund, at det blev overvejet at overføre A til en anden stilling i kommunen, men at der ikke var brug for hendes specialistfunktion i andre afdelinger.
 Den eneste tilbageværende mulighed har således været at opdele As stilling i to stillinger, således at hun arbejdede 20 timer om ugen, og en anden byplanlægger blev ansat til de resterende 17 timer om ugen.
 Kommunen har oplyst, at arbejdet som byplanlægger er højt specialiseret og kræver en videregående uddannelse. Arbejdet i planafdelingen er tilrettelagt således, at alle medarbejdere, herunder de tre byplanlæggere, arbejder på fuld tid som følge af de særlige driftsmæssige forhold i denne afdeling, herunder de særlige krav, der stilles til højt serviceniveau i forhold til borgere og virksomheder. Fuldtidsansættelse er nødvendig for at sikre kontinuitet i arbejdet med lokalplanerne, hvor den samme sagsbehandler har ansvaret for alle led i processen. Fuldtidsansættelse er endvidere nødvendig for at kunne leve op til kommunens krav om tilgængelighed i forhold til borgere og virksomheder og for at sikre fleksibilitet ved tilrettelæggelsen af møder og borgerhøringer, når borgerne har fri. To halvtidsmedarbejdere, der skulle samarbejde om en lokalplan, ville være mindre effektive end en fuldtidsmedarbejder, og en opdeling af en fuldtidsstilling ville føre til et forringet serviceniveau for borgere og erhvervsliv. At kommunens planafdeling er lille med kun tre byplanlæggere gør det endvidere vanskeligt at friholde en medarbejder fra arbejde med hastende eller komplekse lokalplaner.
 Højesteret finder, at kommunens tilrettelæggelse af arbejdet i planafdelingen hviler på saglige hensyn, og finder ikke grundlag for at anfægte kommunens vurdering af, at det ikke var muligt at tilbyde A en deltidsstilling på 20 timer om ugen og samtidig leve op til kommunens mål med hensyn til serviceniveau over for borgere og virksomheder.
 Højesteret finder på den anførte baggrund, at kommunen ikke havde pligt til at tilbyde A den deltidsstilling, som hun havde anmodet om. Kommunen har således ikke tilsidesat sin forpligtelse efter forskelsbehandlingslovens § 2 a. Opsigelsen af hende, der var begrundet i hendes langvarige og fortsatte sygefravær, var derfor ikke i strid med forskelsbehandlingsloven.
 Det kan ikke føre til et andet resultat, at A i sin nuværende stilling arbejder med byplanlægning 12 timer om ugen i Holstebro Kommune. Det fremgår således af planchef Søren Hemdorffs forklaring, at planafdelingen blev tilført 12 ekstra timer om ugen, da hun blev ansat i fleksjob, og at hun bliver friholdt for opgaver, der er komplekse, eller hvor der er stort tidspres.
 Højesteret frifinder herefter Ikast-Brande Kommune.
 I sagsomkostninger for Sø- og Handelsretten og Højesteret skal Ingeniørforeningen IDA betale 138.453,45 kr. til Ikast-Brande Kommune. Heraf udgør 125.000 kr. dækning af udgifter til advokat, 7.740 kr. udgifter til retsafgift for Højesteret og 5.713,45 kr. udgifter til vidner.
 Ikast-Brande Kommune frifindes.
 I sagsomkostninger for Sø- og Handelsretten og Højesteret skal Ingeniørforeningen IDA som mandatar for A betale 138.453,45 kr. til Ikast-Brande Kommune.


text:
 11.3.2010
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 62/47
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 148/2009
 av den 4 december 2009
 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 101/2009 av den 25 september 2009 (1).
 (2)
 Kommissionens beslut 2009/73/EG av den 17 december 2008 om ändring av beslut 2007/589/EG när det gäller införlivandet av riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av dikväveoxid (2) bör införlivas med avtalet.
 (3)
 Kommissionens beslut 2009/339/EG av den 16 april 2009 om ändring av beslut 2007/589/EG när det gäller riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp och uppgifter om tonkilometer från luftfartsverksamhet (3) bör införlivas med avtalet.
 (4)
 De övervakningsplaner som lämnas in av luftfartygsoperatörerna till de behöriga myndigheterna i Eftastaterna och godkänns av dessa i enlighet med kraven i beslut 2009/339/EG kommer att betraktas som godkända i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 6 i bilaga XIV och avsnitt 3 i bilaga XV till beslut 2009/339/EG, och erkännas som sådana vid tillämpningen av EU:s utsläppshandelssystem på luftfartsverksamhet.
 (5)
 Införlivandet av beslut 2009/339/EG före införlivandet av direktiv 2008/101/EG påverkar varken liknande införlivandeförfaranden i framtiden eller eventuella förhandlingar om anpassning av direktiv 2008/101/EG.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Följande ska läggas till i punkt 21am (kommissionens beslut 2007/589/EG) i bilaga XX till avtalet:
 ”, ändrat genom:
 —
 32009 D 0073: Kommissionens beslut 2009/73/EG av den 17 december 2008 (EUT L 24, 28.1.2009, s. 18)
 —
 32009 D 0339: Kommissionens beslut 2009/339/EG av den 16 april 2009 (EUT L 103, 23.4.2009, s. 10)”
 Artikel 2
 Texterna till besluten 2009/73/EG och 2009/339/EG på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltiga.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 5 december 2009 eller dagen efter det att den sista anmälan enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (4), beroende på vilket som inträffar senast.
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 4 december 2009.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Oda Helen SLETNES
 Ordförande
 (1) EUT L 304, 19.11.2009, s. 18.
 (2) EUT L 24, 28.1.2009, s. 18.
 (3) EUT L 103, 23.4.2009, s. 10.
 (4) Inga konstitutionella krav angivna.