text:
⭐Decreto 17 aprile 2003
 Download "Decreto 17 aprile 2003"
 Basilio Alessandro Damiano
 1 Decreto 17 aprile 2003 Criteri e procedure di accreditamento dei corsi di studio a distanza delle università statali e non statali e delle istituzioni universitarie abilitate a rilasciare titoli accademici di cui all'art. 3 del decreto 3 novembre 1999, n G.U. n. 98 del 29/04/ IL MINISTRO DELL'ISTRUZIONE, DELL' UNIVERSITÀ E DELLA RICERCA DI CONCERTO CON IL MINISTRO PER L INNOVAZIONE E LE TECNOLOGIE VISTO Il DPR 11 luglio 1980 n. 382 ed in particolare l articolo 92, concernente la sperimentazione di nuove attività didattiche universitarie; VISTA la legge 19 novembre 1990, n. 341 ed in particolare l art. 11, comma 3, che consente agli Atenei di avviare, tra l altro, iniziative di istruzione universitaria a distanza, anche in forma consortile con il concorso di altri enti pubblici e privati; VISTO il DPCM 28 ottobre 1991, con il quale è stato approvato il piano di sviluppo delle Università per il triennio , ed in particolare l art. 12, recante interventi per le innovazioni tecnologiche e per l insegnamento a distanza; VISTO il DPR 30 dicembre 1995 con il quale è stato approvato il piano di sviluppo dell Università per il triennio ed in particolare l art. 6 recante misure per lo sviluppo dei consorzi per l insegnamento universitario a distanza; VISTO il DM 6 marzo 1998 con il quale sono stati determinati gli obiettivi del sistema universitario per il triennio ed in particolare l art. 1, comma 1, lettera h), nonché il DM 21giugno 1999, ed in particolare l art. 18; VISTO il DM 29 dicembre 2000 con il quale sono stati determinati gli obiettivi del sistema universitario per il triennio 2001/2003 ed in particolare l art. 1, comma 1, lettera a); VISTO il DM 3 novembre 1999, n. 509 con il quale è stato approvato, ai sensi dell art. 17, comma 95, della legge 15 maggio 1997, n. 127, il regolamento recante norme sull autonomia didattica degli atenei; VISTO il piano di azione della Commissione dell Unione Europea del e Piano d azione e-learning Pensare all istruzione di domani; VISTA la risoluzione del Consiglio dei Ministri istruzione dell Unione Europea del sull e-learning (2001/C 204/02), la quale, tra2 VISTA l altro, incoraggia gli Stati membri a sperimentare nuovi metodi e approcci di apprendimento a e a promuovere la mobilità virtuale e progetti di campus transnazionali virtuali; la proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio recante l adozione di un programma pluriennale ( ) per l effettiva integrazione delle tecnologie dell informazione e delle comunicazioni (TIC) nei sistemi di istruzione e formazione in Europea (programma e-learning); PRESO ATTO che la predetta proposta di decisione intende supportare, anche con specifiche risorse, le iniziative degli Stati membri dell Unione Europea nel settore della formazione a distanza, e, nell ambito dei settori prioritari di intervento, quello universitario; CONSIDERATO altresì che le azioni proposte nel predetto settore sono specificamente preordinate ad incoraggiare lo sviluppo di nuovi modelli organizzativi per le università virtuali europee nel solco delle opportunità e degli obiettivi di garanzia della qualità, del trasferimento dei crediti e del sostegno alla mobilità, riconosciuti con la sottoscrizione della dichiarazione di Bologna nel giugno 1999; RICONOSCIUTO altresì che la diffusione dell e-learning nel settore universitario può migliorare l accesso alle risorse di apprendimento stesso e soddisfare specifiche ed ulteriori esigenze quali quelle dei disabili e della formazione nei luoghi di lavoro; VISTA la legge 27 dicembre 2002, n. 289, recante disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale dello Stato (legge finanziaria 2003) ed in particolare l art. 26, concernente le iniziative in materia di innovazione tecnologica; CONSIDERATO che il comma 5 del predetto art. 26, stabilisce che con decreto del Ministro dell istruzione, dell università e della ricerca, adottato di concerto con il Ministro per l innovazione e le tecnologie, sono determinatati i criteri e le procedure di accreditamento dei corsi universitari a distanza e delle istituzioni universitarie abilitate a rilasciare titoli accademici, ai sensi del regolamento di cui al decreto del Ministro dell università e della ricerca scientifica e tecnologica 3 novembre 1999, n. 509, al termine dei corsi stessi, senza oneri a carico del bilancio dello Stato ; RITENUTA pertanto la necessità e l urgenza di definire, nell ambito delle sperimentazioni in atto di formazione a distanza attuate presso le Università ed i Consorzi universitari di settore, appositi criteri ed idonee specifiche tecniche, per assicurare la qualità della formazione attraverso l utilizzo delle più moderne tecnologie di e-learning; CONSIDERATA altresì la opportunità, in ossequio alle prescrizioni di cui all art. 26, comma 5, della riferita legge n. 289/2002, di definire i criteri e le procedure di accreditamento dei predetti corsi universitari e delle3 RITENUTA VISTO VISTA istituzioni universitarie abilitate al rilascio di titoli accademici al termine di corsi a distanza; altresì la necessità di costituire un apposito Comitato Tecnico per la valutazione delle istanze di accreditamento dei corsi di studio universitari a distanza, ai sensi e per gli effetti di cui all articolo 26, comma 5 della predetta legge n. 289/2002; l articolo 18 della legge 28 dicembre 2001 n. 448 e ritenuto che il predetto Comitato Tecnico si qualifica quale organismo ad elevata specializzazione, indispensabile per la realizzazione degli obiettivi istituzionali non perseguibili attraverso l utilizzazione del personale in servizio presso il Ministero dell istruzione, dell università e della ricerca; la legge 7 agosto 1990 n. 241 e successive modificazioni recante norme in materia di procedimento amministrativo e di diritto di accesso ai documenti amministrativi: D E C R E T A Art. 1 Finalità 1. Il presente decreto definisce i criteri e le procedure di accreditamento dei corsi di studio a distanza delle Università statali e non statali e delle Istituzioni universitarie abilitate a rilasciare titoli accademici di cui all art. 3 del decreto 3 novembre 1999, n Nell ambito dei criteri e delle procedure di cui al comma 1 sono individuate le specifiche tecniche per l adozione, da parte delle istituzioni di cui all art. 2, di un architettura di sistema in grado di gestire e rendere accessibili all utente i corsi di studio a distanza, al termine dei quali sono rilasciati i titoli accademici. Art. 2 Corsi di studio a distanza Università telematiche 1. I corsi di studio a distanza sono istituiti e attivati dalle Università degli studi statali e non statali ed utilizzano le tecnologie informatiche e telematiche in conformità alle prescrizioni tecniche di cui al presente decreto. 2. I titoli accademici di cui all art. 3 del decreto 3 novembre 1999 n. 509 possono essere rilasciati da Istituzioni Universitarie, promosse da soggetti pubblici e privati e riconosciute secondo i criteri e le procedure di cui al presente decreto. Le predette Istituzioni assumono la denominazione di Università telematiche.4 Art. 3 Definizione generale di didattica a distanza 1. I corsi di studio a distanza sono caratterizzati da: a) l utilizzo della connessione in rete per la fruizione dei materiali didattici e lo sviluppo di attività formative basate sull'interattività con i docenti/tutor e con gli altri studenti; b) l impiego del personal computer, eventualmente integrato da altre interfacce e dispositivi come strumento principale per la partecipazione al percorso di apprendimento; c) un alto grado di indipendenza del percorso didattico da vincoli di presenza fisica o di orario specifico; d) l utilizzo di contenuti didattici standard, interoperabili e modularmente organizzati, personalizzabili rispetto alle caratteristiche degli utenti finali e ai percorsi di erogazione; e) il monitoraggio continuo del livello di apprendimento, sia attraverso il tracciamento del percorso che attraverso frequenti momenti di valutazione e autovalutazione. 2. L organizzazione didattica dei corsi di studio a distanza valorizza al massimo, pur nel rispetto delle specificità dei contenuti e degli obiettivi didattici, le potenzialità dell'information & Communication Technology e in particolare: a) la multimedialità, valorizzando un'effettiva integrazione tra diversi media per favorire una migliore comprensione dei contenuti; b) l interattività con i materiali, allo scopo di favorire percorsi di studio personalizzati e di ottimizzare l'apprendimento; c) l interattività umana, con la valorizzazione di tutte le tecnologie di comunicazione in rete, al fine di favorire la creazione di contesti collettivi di apprendimento; d) l adattività, ovvero la possibilità di personalizzare la sequenzializzazione dei percorsi didattici sulla base delle performance e delle interazioni dell utente con i contenuti online; e) l interoperabilità dei sottosistemi, per il riutilizzo e l integrazione delle risorse, utilizzati e/o generati durante l utilizzo dei sistemi tecnologici. Art. 4 Criteri e requisiti per l accreditamento dei corsi di studio 1. I corsi di studio delle università statali e non statali e delle università telematiche di cui all art. 2 sono accreditati nel rispetto dei seguenti criteri e dei requisiti di cui all allegato tecnico al presente decreto. In particolare, l organizzazione dei corsi stessi deve:5 a. esplicitare le modalità, i piani di studio, le regole di erogazione dei servizi attraverso una Carta dei Servizi che espone la metodologia didattica adottata e i livelli di servizio offerti; la Carta stessa deve essere disponibile on line prima dell inizio delle attività e dovrà: - individuare gli standard tecnologici e gli schemi descrittivi, quali metadata dei contenuti e tracciati dei dati anagrafici, utilizzati per descrivere i materiali didattici on line, gli utenti registrati e i parametri di tracciamento; - indicare i tempi e le modalità con cui verranno archiviati i tracciamenti a scopo certificativo e/o di verifica dei percorsi di apprendimento intrapresi dagli studenti, in analogia al percorso universitario tradizionale; b. prevedere la stipula di apposito contratto con lo studente per l adesione ai servizi erogati dalle università telematiche contemplando altresì le modalità di risoluzione del rapporto contrattuale su richiesta dello studente e garantendo, in ogni caso, allo studente stesso il completamento del proprio ciclo formativo; c. prevedere che il materiale didattico erogato ed i servizi offerti, siano certificati da un apposita commissione composta da docenti universitari; d. garantire la tutela dei dati personali, adottando tutte le misure di sicurezza previste dalla vigente normativa; e. consentire la massima flessibilità di fruizione dei corsi, permettendo sia la selezione del massimo numero di crediti annuali conseguibili, sia la diluizione di tali crediti su un ambito pluriennale. 2. La valutazione degli studenti delle università telematiche, tramite verifiche di profitto, è svolta presso le sedi delle università stesse, da parte di professori universitari e ricercatori. 3. I corsi di studio a distanza, istituiti dalle Università degli studi, statali e non statali, e dalle Università telematiche, sono disciplinati in conformità agli ordinamenti didattici vigenti, ai sensi del decreto ministeriale 3 novembre 1999 n. 509, ed ai decreti ministeriali concernenti le classi dei corsi di studio di cui all art. 4, comma 2, dello stesso decreto. 4. Il personale docente e ricercatore, a tempo indeterminato, delle università telematiche è reclutato secondo le modalità di cui alla Legge 3 luglio 1998, n Le Università stesse possono, inoltre, avvalersi, mediante la stipula di appositi contratti di diritto privato, di personale in possesso di adeguati requisiti tecnicoprofessionali, ai sensi del decreto ministeriale 21 maggio 1998, n Art. 5 Comitato di esperti 1. Per i fini di cui all art. 6, con decreto del Ministro dell istruzione, università e ricerca, di concerto con il Ministro per l innovazione e per le tecnologie, è istituito un6 Comitato di esperti, in possesso di adeguati requisiti tecnico professionali nel settore dell innovazione tecnologica e della formazione a distanza. Il Comitato è costituito di sette componenti di cui tre designati dal Ministro dell istruzione, università e ricerca e tre dal Ministro per l innovazione e le tecnologie. Il Presidente è scelto previa intesa tra i Ministri. Il Presidente ed i componenti del Comitato durano in carica tre anni e possono essere confermati una sola volta. 2. Il Comitato esprime, sulla base dei criteri e dei requisiti di cui all art. 4, motivati pareri in ordine alle istanze per l accreditamento dei corsi di studio a distanza. 3. Per l assolvimento dei propri compiti il Comitato si avvale di una segreteria tecnica costituita con decreto del Direttore Generale dell Università. 4. Ai componenti del Comitato è attribuito, ove competa, il rimborso delle spese di missione per la partecipazione ai lavori nella misura stabilita dalle vigenti disposizioni normative in materia. Art. 6 Procedure per l accreditamento dei corsi di studio 1. I soggetti pubblici e privati che intendono ottenere l accreditamento dei corsi di stuido per i fini di cui all art. 2, comma 2, devono presentare al Ministero dell istruzione, dell università e della ricerca apposita istanza corredata dalla seguente documentazione: a) copia dell atto costitutivo e dello Statuto, comprensivi di una relazione illustrativa degli amministratori concernente le azioni per il perseguimento dei fini istituzionali e la consistenza del patrimonio a disposizione; b) copia del regolamento didattico di Ateneo, adottato ai sensi e per gli effetti di cui all art. 11 del decreto ministeriale 3 novembre 1999, n. 509; c) programma di fattibilità delle iniziative didattiche da realizzare con particolare riferimento al possesso dei requisiti di cui all art. 4 e alle specifiche di cui all allegato tecnico al presente decreto; d) programmazione delle risorse di personale amministrativo e tecnico e del personale docente a disposizione e della copertura dei costi di avviamento delle attività complessivamente considerate. 2. Le università degli studi statali e non statali che intendono ottenere l accreditamento dei corsi di studio a distanza provvedono alla trasmissione dei documenti di cui alle lettere b), c), e d) del comma Entro quindici giorni dal ricevimento dell istanza il responsabile del procedimento trasmette al Comitato di cui all art. 5 copia della stessa e della relativa documentazione. 4. Entro lo stesso termine viene disposto l invio al Consiglio Universitario Nazionale del Regolamento didattico di Ateneo, sul quale lo stesso Consiglio formula apposito parere nei successivi quarantacinque giorni. 5. Entro quarantacinque giorni dalla ricezione il Comitato formula motivato parere sull istanza di accreditamento, previa valutazione della sussistenza dei requisiti di cui all art. 3.7 6. Ai fini della formulazione del parere su richiesta del Comitato, è in facoltà del Ministero dell istruzione, dell università e della ricerca, accertare, anche con visite ispettive, la sussistenza dei requisiti di idoneità delle attrezzature informatiche e telematiche e degli altri requisiti di cui all art. 4. A tal fine il Comitato può avvalersi anche di esperti esterni in possesso di comprovati requisiti tecnico-professionali. 7. Il provvedimento di accreditamento è adottato con decreto del Ministro dell istruzione, dell università e della ricerca sentito il Comitato Universitario Nazionale, previo parere motivato formulato dal Comitato, entro trenta giorni dal ricevimento dello stesso. Ove ricorrano particolari necessità istruttorie, il termine di cui al comma 5 può essere prorogato, a cura del responsabile del procedimento, per non più di sessanta giorni. 8. Il provvedimento di diniego dell accreditamento idoneamente motivato, è adottato con le stesse modalità di cui al comma I decreti di cui ai commi 7 e 8 sono pubblicati sulla Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana. Art. 7 Effetti e limiti di validità dell accreditamento 1. Il provvedimento di accreditamento di cui all art. 6, comma 7, abilita l Università richiedente ad attivare i corsi di studio a distanza, esclusivamente a decorrere dalla data del provvedimento stesso. 2. Per i fini di cui all art. 2, comma 2, il provvedimento di accreditamento approva, altresì, lo statuto dell università telematica ed autorizza l Università stessa al rilascio dei titoli accademici al termine dei corsi di studio a distanza per i quali è stata prodotta la relativa istanza. I predetti titoli hanno identico valore legale di quelli rilasciati ai sensi del decreto ministeriale 3 novembre 1999 n Ai fini dell accertamento della permanenza dei requisiti di cui all art. 4, il Ministero dell istruzione, dell università e della ricerca, dispone, con periodicità almeno quinquennale ed anche su proposta del Comitato, verifiche ispettive a campione presso le Università di cui al comma Qualora vengano accertati fatti modificativi dei requisiti, può essere adottato, previo contraddittorio con le Università, decreto, idoneamente motivato, di revoca dell accreditamento, previo conforme parere del Comitato. Il decreto di revoca è pubblicato sulla Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana. Art. 8 Disposizioni finali 1. Le università telematiche di cui all articolo 2, comma 2, non possono produrre istanze per il rilascio dei titoli accademici contemplati dall art. 1, comma 1, lettera8 a) della legge 2 agosto 1999 n. 264, nonché dei diplomi di specializzazione di cui all articolo 34, del decreto legislativo 17 agosto 1999, n Le istanze per l accreditamento dei corsi di studio universitari a distanza delle università telematiche che prevedano, per il perseguimento di specifici obiettivi formativi, particolari attività pratiche e di tirocinio, disciplinate da disposizioni di legge o dell Unione Europea, ovvero che prevedano la frequenza di laboratori ad alta specializzazione, potranno essere valutate previa stipula di apposite convenzioni con le Università degli studi statali e non statali. 3. Le procedure di cui all articolo 6 si applicano in ogni caso di iterazione di nuove istanze per l accreditamento di corsi di studio a distanza. Il presente decreto sarà pubblicato sulla Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana. Roma, IL MINISTRO DELL ISTRUZIONE,DELL UNIVERSITÀ E DELLA RICERCA IL MINISTRO PER L INNOVAZIONE E LE TECNOLOGIE Documenti analoghi
 DECRETO DEL MINISTERO DELL'ISTRUZIONE DELL'UNIVERSITA' E DELLA RICERCA - 17/04/2003, n. 17877 - Gazzetta Uff. 29/04/2003, n.98
 Archivio selezionato: Legislazione nazionale DECRETO DEL MINISTERO DELL'ISTRUZIONE DELL'UNIVERSITA' E DELLA RICERCA - 17/04/2003, n. 17877 - Gazzetta Uff. 29/04/2003, n.98 TESTO VIGENTE EPIGRAFE DECRETO Dettagli UNIVERSITÀ TELEMATICA PEGASO
 UNIVERSITÀ TELEMATICA PEGASO Regolamento Didattico di Ateneo Indice TITOLO I - OFFERTA FORMATIVA DELL ATENEO 4 Art. 1 Autonomia didattica e regolamento didattico di Ateneo 5 Art. 2 Strutture didattiche Dettagli Norme varie relative al Nucleo di Valutazione e alle sue funzioni
 Norme varie relative al Nucleo di Valutazione e alle sue funzioni! Statuto del Politecnico di Torino TITOLO 2 - ORGANI DI GOVERNO DEL POLITECNICO Art. 2.3 - Senato Accademico 1. Il Senato Accademico è Dettagli REGOLAMENTO DIDATTICO DI ATENEO
 Regolamento didattico d Accademia NUOVA ACCADEMIA DI BELLE ARTI DI MILANO Legalmente riconosciuta con D.M. 1/09/1981 e succ. - Certificata UNI EN ISO 9001 (Approvato dal MIUR in data 20/03/2013) 10 Aprile Dettagli REGOLAMENTO IN MATERIA DI CORSI DI MASTER UNIVERSITARI E DEI CORSI DI ALTA FORMAZIONE, CORSI DI FORMAZIONE PERMANENTE E SUMMER / WINTER SCHOOL
 REGOLAMENTO IN MATERIA DI CORSI DI MASTER UNIVERSITARI E DEI CORSI DI ALTA FORMAZIONE, CORSI DI FORMAZIONE PERMANENTE E SUMMER / WINTER SCHOOL Art.1 Ambito di applicazione 1.Il presente regolamento, emanato Dettagli Supplemento ordinario alla Gazzetta Ufficiale n. 24 del 31 gennaio 2011 - Serie generale DELLA REPUBBLICA ITALIANA. Roma - Lunedì, 31 gennaio 2011
 Supplemento ordinario alla Gazzetta Ufficiale n. 24 del 31 gennaio 2011 - Serie generale Spediz. abb. post. 45% - art. - 1, art. comma 2, comma 1 20/b Legge 27-02-2004, 23-12-1996, n. n. 46-662 Filiale Dettagli LEGGE REGIONALE N. 15 DEL 27-07-2007 REGIONE EMILIA-ROMAGNA
 LEGGE REGIONALE N. 15 DEL 27-07-2007 REGIONE EMILIA-ROMAGNA SISTEMA REGIONALE INTEGRATO DI INTERVENTI E SERVIZI PER IL DIRITTO ALLO STUDIO UNIVERSITARIO E L ALTA FORMAZIONE Fonte: BOLLETTINO UFFICIALE Dettagli Ministero Istruzione Università e Ricerca Alta Formazione Artistica e Musicale
 REGOLAMENTO DIDATTICO DELL DI PARTE PRIMA - DISPOSIZIONI GENERALI Art. 1 - Definizioni Ai sensi del presente Regolamento si intende: 1. per Ministro o Ministero o MIUR, il Ministro o il Ministero dell Dettagli REGOLAMENTO DIDATTICO DI ATENEO TITOLO I PARTE GENERALE...3
 REGOLAMENTO DIDATTICO DI ATENEO TITOLO I PARTE GENERALE...3 CAPO I - DEFINIZIONI...3 ART. 1 DEFINIZIONI...3 CAPO II - OFFERTA DIDATTICA...3 ART. 2 - ATTIVITÀ FORMATIVE...3 ART. 3 - TITOLI E CORSI DI STUDIO...3 Dettagli REGOLAMENTO DIDATTICO DELL UNIVERSITA DEGLI STUDI DI MESSINA (Approvato dal Senato Accademico nella seduta del 2 ottobre 2001)
 REGOLAMENTO DIDATTICO DELL UNIVERSITA DEGLI STUDI DI MESSINA (Approvato dal Senato Accademico nella seduta del 2 ottobre 2001) INDICE Art.1 Definizioni Art.2 Finalità TITOLO I Corsi di studio e strutture Dettagli REGOLAMENTO DIDATTICO DELLA FACOLTÀ DI LETTERE E FILOSOFIA
 1 REGOLAMENTO DIDATTICO DELLA FACOLTÀ DI LETTERE E FILOSOFIA 2 Capo I Principi generali Art. 1 Finalità 1. Il presente Regolamento didattico determina l organizzazione generale delle attività didattiche Dettagli REGOLAMENTO DIDATTICO D ATENEO
 REGOLAMENTO DIDATTICO D ATENEO PARTE GENERALE Art. 1 Finalità 1. Il presente Regolamento didattico di ateneo, in ottemperanza alla normativa vigente ed in particolare all art. 11 del decreto ministeriale Dettagli MINISTERO DELL ISTRUZIONE, DELL UNIVERSITA E DELLA RICERCA ALTA FORMAZIONE ARTISTICA E MUSICALE ACCADEMIA DI BELLE ARTI PALERMO REGOLAMENTO DIDATTICO
 MINISTERO DELL ISTRUZIONE, DELL UNIVERSITA E DELLA RICERCA ALTA FORMAZIONE ARTISTICA E MUSICALE ACCADEMIA DI BELLE ARTI PALERMO REGOLAMENTO DIDATTICO TITOLO I PRINCIPI GENERALI Art. 1 Definizioni 1. Ai Dettagli REGOLAMENTO PER L ATTIVAZIONE E L ORGANIZZAZIONE DEI MASTER UNIVERSITARI E DEI CORSI DI PERFEZIONAMENTO. (Emanato con D.R. n. 409 in data 07/04/2011)
 REGOLAMENTO PER L ATTIVAZIONE E L ORGANIZZAZIONE DEI MASTER UNIVERSITARI E DEI CORSI DI PERFEZIONAMENTO (Emanato con D.R. n. 409 in data 07/04/2011) TITOLO I MASTER UNIVERSITARI DI PRIMO E DI SECONDO LIVELLO Dettagli REGOLAMENTO DEI CORSI DI DOTTORATO DI RICERCA DELL UNIVERSITA DEGLI STUDI DI MODENA E REGGIO EMILIA. Articolo 1. Istituzione e norme generali
 REGOLAMENTO DEI CORSI DI DOTTORATO DI RICERCA DELL UNIVERSITA DEGLI STUDI DI MODENA E REGGIO EMILIA Articolo 1 Istituzione e norme generali 1. Il presente Regolamento disciplina, ai sensi dell articolo Dettagli REGOLAMENTO DELLE ATTIVITA FORMATIVE DELLA SCUOLA SUPERIORE SANT ANNA
 REGOLAMENTO DELLE ATTIVITA FORMATIVE DELLA SCUOLA SUPERIORE SANT ANNA Emanato con D.R. n. 306 del 17/07/2012 Integrato con D.R. n. 65 12/02/2014. DISPOSIZIONI PRELIMINARI Articolo 1 (Oggetto) 1. Il presente Dettagli AVVISO PUBBLICO PER LA SELEZIONE DI NUOVI PROGETTI DI ISTRUZIONE E FORMAZIONE TECNICA SUPERIORE (IFTS) DA REALIZZARE NELL ANNO FORMATIVO 2013/2014
 ALLEGATO A AVVISO PUBBLICO PER LA SELEZIONE DI NUOVI PROGETTI DI ISTRUZIONE E FORMAZIONE TECNICA SUPERIORE (IFTS) DA REALIZZARE NELL ANNO FORMATIVO 2013/2014 INDICE Riferimenti normativi 1. Obiettivi generali Dettagli Regolamento per la formazione continua degli Assistenti Sociali
 Regolamento per la formazione continua degli Assistenti Sociali Approvato nella seduta di Consiglio del 10 gennaio 2014 Del.01/2014 IL CONSIGLIO NAZIONALE DELL ORDINE DEGLI ASSISTENTI SOCIALI CONSIDERATO Dettagli AVVISO PUBBLICO PER LA SELEZIONE DI NUOVI PROGETTI DI ISTRUZIONE E FORMAZIONE TECNICA SUPERIORE (IFTS) DA REALIZZARE NELL ANNO FORMATIVO 2014/2015
 ALLEGATO A AVVISO PUBBLICO PER LA SELEZIONE DI NUOVI PROGETTI DI ISTRUZIONE E FORMAZIONE TECNICA SUPERIORE (IFTS) DA REALIZZARE NELL ANNO FORMATIVO 2014/2015 INDICE Riferimenti normativi 1. Obiettivi generali Dettagli REGOLAMENTO DIDATTICO DEL CORSO DI LAUREA IN SCIENZE E TECNICHE PSICOLOGICHE TITOLO PRIMO PRINCIPI GENERALI. Art. 1 Natura e finalità
 Dal 1769 REGOLAMENTO DIDATTICO Accademia di Belle Arti di Carrara Regolamento didattico Titolo I - Principi generali Art. 1 - Finalità Art. 2 - Corsi di studio e Titoli Art. 3 - Crediti Formativi Accademici Dettagli SEMPLIFICA UNIVERSITÀ IV"
 SEMPLIFICA UNIVERSITÀ IV SEMPLIFICAZIONE E RIORDINO DELLA NORMATIVA DEL DOTTORATO DI RICERCA novembre 2014 1 SEMPLIFICA UNIVERSITÀ IV SEMPLIFICAZIONE E RIORDINO DELLA NORMATIVA DEL DOTTORATO DI RICERCA Dettagli TRA LA REGIONE PUGLIA ASSESSORATO PER IL DIRITTO ALLO STUDIO E LA FORMAZIONE PROFESSIONALE
 Regione Puglia Assessorato per il diritto allo studio e la formazione professionale Ufficio Scolastico Regionale per la Puglia Accordo per la realizzazione nell anno scolastico 2011/2012 di percorsi di Dettagli Art. 1. (Generalità) Art. 2. (Definizioni)
 MINISTERO DELL UNIVERSITA E DELLA RICERCA ALTA FORMAZIONE ARTISTICA E MUSICALE CONSERVATORIO DI MUSICA S. CECILIA 00187 ROMA - Via dei Greci, 18 C.F. 80203690583 Tel. 063609671-2-3 Fax. 0636001800 www.conservatoriosantacecilia.it Dettagli REGIONE LAZIO ALLEGATO A
 ALLEGATO A REGIONE LAZIO Assessorato all Istruzione, Diritto allo Studio e Formazione Direzione regionale Formazione Professionale, FSE e altri interventi cofinanziati ACCREDITAMENTO DEI SOGGETTI CHE EROGANO Dettagli REGOLAMENTO DEI CORSI PER IL CONSEGUIMENTO DEL DOTTORATO DI RICERCA ART. 1 AMBITO DI APPLICAZIONE E ISTITUZIONE
 REGOLAMENTO DEI CORSI PER IL CONSEGUIMENTO DEL DOTTORATO DI RICERCA ART. 1 AMBITO DI APPLICAZIONE E ISTITUZIONE 1) Il presente Regolamento, emanato ai sensi dell art. 4, comma 2, della Legge 3 luglio 1998, Dettagli Ulteriori misure urgenti per la crescita del Paese.
 Supplemento ordinario alla Gazzetta Ufficiale n. 245 del 19 ottobre 2012 - Serie generale Spediz. abb. post. 45% - art. - 1, art. comma 2, comma 1 20/b Legge 27-02-2004, 23-12-1996, n. n. 46-662 Filiale Dettagli REGOLAMENTO PER L ISTITUZIONE E IL FUNZIONAMENTO DEI CORSI DI MASTER UNIVERSITARI
 REGOLAMENTO PER L ISTITUZIONE E IL FUNZIONAMENTO DEI CORSI DI MASTER UNIVERSITARI (emanato con Decreto Rettorale N. 645 del 12/03/2003) ART. 1 - Ambito di applicazione... 2 ART. 2 - Titoli per l accesso... Dettagli 2016 © DocPlayer.it Privacy Policy | Condizioni del servizio | Feed-back


type: other

text:
For at få tilladelse til omgørelse skal en række betingelser være opfyldt. Dispositionen må fx ikke i overvejende grad have været båret af hensynet til at spare eller udskyde skatter eller afgifter. Se SFL § 29 stk. 1 nr. 1.
 Afgørelser, hvor omgørelse er nægtet, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 1 ikke er opfyldt
 I afgørelse fra Landsretten, havde to hovedaktionærer betalt et beløb til selskabet og anset det for fradragsberettiget. SKAT anså beløbet for at være tilskud til selskabet og nægtede fradrag. Retten lagde til grund, at betalingen var sket for at undgå, at hovedaktionærerne blev beskattet af maskeret udlodning og anser derfor ikke betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 1 for opfyldt.
 Se SKM2009.621.VLR.
 Der ikke blev tilladt omgørelse af en gaveoverdragelse af aktier fra forældre til børn til en væsentlig underkurs, idet det blev lagt til grund, at et af hovedformålene med overdragelsen var at undgå, at børnene skulle betale gaveafgift. Se SKM2002.403.LR.
 Omgørelse af dispositioner i forbindelse med, hvem, der er rette indkomstmodtager vil normalt ikke blive tilladt.
 Et vederlag for en læges arbejde blev placeret i et selskab og ikke hos lægen personligt.
 Landsretten fandt, at en læge personligt og ikke hans selskab var rette indkomstmodtager af et vederlag, idet Landsretten fandt, at arbejdet var ydet for personligt arbejde i tjenesteforhold.
 Landsretten afviste, at lægen og hans selskab var berettiget til at omgør dispositionen efter skatteforvaltningslovens § 29, stk.1, nr. 1, idet det ikke var godtgjort, at dispositionen med at lægge indkomsten i selskabet ikke i overvejende grad har været båret af hensynet til at spare eller udskyde skat. Se SKM2014.846.ØLR.
 Byretten fandt, at betingelserne for omgørelse efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 ikke var opfyldt, idet vederlaget måtte anses for indtægtsført i selskabet med henblik på udskydelse af beskatningen heraf. Se SKM2012.652.BR.
 Hovedanpartshaver blev anset for rette indkomstmodtager af honorar, som var indtægtsført i hans helejede selskab. Byretten lagde blandt andet vægt på. at der var tale om et honorar, der ubestridt var vederlag for hovedanpartshaverens personlige arbejdsydelser.
 Betingelsen i SFL § 29, stk. 1 nr. 1 for at tillade omgørelse, var ikke opfyldt i en situation, hvor en revisor blev anset for rette indkomstmodtager i forhold til et honorer, der var indtægtsført i revisorens selskab. Se SKM2006.133.VLR.
 Tilsvarende i et tilfælde, hvor den skattepligtige drev forfatter- og komponistvirksomhed i selskabsform og havde undladt at lade sig udbetale løn, uanset at selskabet ikke var nødlidende. Som følge heraf blev udbetalt rejse - og befordringsgodtgørelse anset for skattepligtig indkomst for den skattepligtige, der derfor ønskede tilladelse til omgørelse, således at der alligevel blev udbetalt løn.
 Omgørelse blev nægtet med henvisning til SFL § 29, stk. 1 nr. 1 og nr. 3, idet afkaldet på løn blev anset for i overvejende grad at være motiveret af skattebesparelse, ligesom de relevante oplysninger ikke var lagt klart frem for myndighederne. Se SKM2007.248.HR. Stadfæstelse af SKM2005.489.VLR. Landsretten anså dispositionen for ikke at være klart lagt frem for myndighederne efter § 29 stk. 1 nr. 3. Dette tog Højesteret ikke stilling til.
 Tilladelse til omgørelse blev nægtet i et tilfælde, hvor den skattepligtig havde indtægtsført vederlaget for en arbejdsopgave i sit 100%-ejede selskab, men hvor skattemyndighederne beskattede vederlaget hos den skattepligtige selv. Se SKM2003.422.LR.
 Afgørelser, hvor omgørelse er tilladt, fordi betingelse i SFL § 29 stk. 1 nr. 1 er opfyldt.
 Det var muligt, at få omgørelse efter SFL § 29, stk.1 nr. 1, i en situation, hvor honorar var indtægtsført i selskabet. På baggrund af forklaringerne under hovedforhandlingen og da erhvervelsen af selskabet har fundet sted i 2002 i nær tilknytning til erhvervelsen af honoraret, finder Byretten det i fornødent omfang sandsynliggjort, at henføringen af honoraret til selskabet fremfor personligt ikke i overvejende grad har været båret af hensyn til at spare eller udskyde skat. Se SKM2013.133.BR
 Det var muligt, at få omgørelse efter SFL § 29, stk. 1 nr. 1, i en situation, hvor en avance ved salg af virksomhed var indbetalt på en pensionsordning i henhold til PBL § 15A, idet formålet med oprettelse af ordningen ikke blot var skattebesparelse, men også at sikre fremtidige pensionsindtægter. Se SKM2006.789.LSR.
 For at få tilladelse til omgørelse skal en række betingelser være opfyldt. Dispositionen skal bl.a. utvivlsomt have haft utilsigtede skattemæssige virkninger, der er væsentlige. Se SFL § 29 stk. 1 nr. 2.
 Afgørelser, hvor omgørelse er nægtet, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 2 ikke er opfyldt
 A conto udlodning af værdipapirer i forbindelse et dødsboskifte, havde ikke efter Byrettens opfattelse medført utilsigtede skattemæssige virkninger. Se SKM2010.775.BR.
 Byretten lagde vægt på, at de skattemæssige virkninger af dispositionen var forudset, men det var blot ikke forudset, at der ville komme et kursfald på værdipapirerne, der medførte, at en udlodning ved boets slutning ville have medført, at såvel aktieavancebeskatningen og dødsboafgiften ville være væsentlig mindre
 Tilladelse til omgørelse nægtet efter nr. 2, fordi det blev lagt til grund, at selskabets revisor var bekendt med de skattemæssige virkninger af likvidationsudlodning, således at der ikke var tale om utilsigtede skattemæssige virkninger for selskabet. Se SKM2008.982.LSR.
 Afgørelser, hvor omgørelse er tilladt, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 2 er opfyldt
 Den ledende dom om betingelse nr. 2 fastslår, at betingelse nr. 2 er opfyldt, med mindre den skattepligtige rent faktisk var bekendt med de efterfølgende skattemæssige virkninger. Se SKM2006.629.HR
 I sagen havde den skattepligtige anvendt etableringskontomidler til køb af faderens ejendom med fuld succession. Da der i forbindelse med fuld succession ikke kan anvendes etableringskontomidler, skulle der ske efterbeskatning efter reglerne i etableringskontoloven.
 Højesteret anså betingelsen i den dagældende SSL § 37C stk. 1 nr. 2 for opfyldt, selv om den skattepligtige inden indgivelsen af selvangivelsen havde modtaget et brev af den lokale skattechef om, at der ikke var muligt at anvende etableringskontomidler.
 Den skattepligtige havde imidlertid ikke åbent dette brev, og havde derfor ved indgivelsen af selvangivelse med valg af fuld succession ikke kendskab til brevets indhold.
 Højesteret finder, at bestemmelsen efter sin ordlyd må forstås således, at der ikke i nr. 2 er hjemmel til at betinge omgørelse af andet og mere end, at den privatretlige disposition blev foretaget uden at de skattemæssige virkninger, som indtræder, var forudset på dispositionstidspunktet.
 På den baggrund lægger Højesteret efter bevisførelsen til grund, at der i sagen utvivlsomt foreligger utilsigtede skattemæssige virkninger. Væsentligheden er ikke bestridt.
 Landsskatteretten har efterfølgende i SKM2006.789.LSR givet klager medhold i, at der var tale om utilsigtede skattemæssige virkninger i en situation, hvor klager var blevet nægtet fradrag for indbetaling af en ejendomsavance på en ophørspensionskonto. Se PBL § 15A.
 Årsagen til at fradrag blev nægtet var, at der som krævet i bekendtgørelse nr. 326 af 10. maj 2001 om beskatning af pensionsordninger, ikke var indsendt en revisorerklæring om fortjenestens størrelse.
 Skattecentret havde anset dette krav for så klart foreskrevet, at der i modstrid med Landsskatterettens afgørelse ikke var tale om utilsigtede skattemæssige virkninger, når kravet ikke blev efterlevet.
 Derimod er det daværende Ligningsråds praksis vedrørende perioden inden SKM2006.245.LSR i overensstemmelse med dommen fra Højesteret. Se SKM2006.629.HR.
 Fra denne praksis kan nævnes følgende afgørelse:
 SKAT og LSR er enige om, at selve udbytteudlodningen ikke medførte utilsigtede skattemæssige virkninger. Det, der er uhensigtsmæsssigt er, at bestyrelsen besluttede ikke at udbetale udbytte, som bevirkede, at den indbetalte kildeskat ikke kunne kræves tilbagebetalt.
 Dispositionen skal oprindeligt have været lagt frem for den skatteansættende myndighed. Se SFL § 29 stk. 1 nr. 3.
 Afgørelser, hvor omgørelse er nægtet, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 3 ikke er opfyldt
 Betingelserne for omgørelse af en overdragelse af aktier var ikke opfyldt efter nr. 3. Se SKM2011.769.HR.
 Det giver sig selv, at skatteyder ikke på noget tidspunkt må have forsøgt at skjule dispositionen eller dens indhold således at det er gjort vanskeligt for myndighederne uden dybtgående undersøgelse af regnskabsmaterialet at gennemskue forholdet.
 Højesteret er af den opfattelse, at skatteyder har forsøgt at skjule dispositionen, således at det er gjort vanskeligt for myndighederne uden dybtgående undersøgelse af regnskabsmaterialet at gennemskue forholdet, og det var derfor utvivlsomt, at betingelsen i nr. 3 ikke var opfyldt . Se SKM2011.769.HR tidligere SKM2009.260.ØLR
 Det var Højesterets opfattelse at betingelserne i skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1 nr. 2, var opfyldt, men IKKE betingelsen om, at dispositionen, der ønskes omgjort, skal være lagt klart frem for myndighederne var opfyldt, jf. skatteforvaltningslovens § 29, stk. 1, nr. 3.
 SKM2002.403.LR., SKM2003.422.LR. og SKM2005.489.VLR. Sidstnævnte afgørelse er refereret under omtalen af SFL § 29 stk. 1 nr. 1.
 Afgørelser, hvor omgørelse er tilladt, fordi betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 3 er opfyldt
 Landsskatteretten fandt, at det ikke kunne tillægges afgørende vægt, at oplysningerne om anparternes anskaffelsessum ikke fra begyndelsen var oplyst. Se SKM2011.759.LSR
 De privatretlige virkninger af den ændring af dispositionen, der ønskes tillagt skattemæssig virkning, skal være enkle og overskuelige. Se SFL § 29 stk. 1 nr. 4.
 Bestemmelsen er parallel til bestemmelsen om skatteforbehold i SFL § 28 stk. 2. Se afsnit A.A.14.3 om skatteforbehold.
 Dette eksempel handler om, hvornår betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 4 ikke kan anses for opfyldt.
 Der blev anmodet om tilladelse til at ændre datoen for den skattepligtiges køb af en tidligere firmabil. Da købet skete med den skattepligtiges eget selskab som mellemled ville en tilladelse til omgørelse udløse så mange kompenserende reguleringer, at betingelsen i den dagældende tilsvarende bestemmelse i SSL § 37C, stk. 1 nr. 4, ikke blev anset for opfyldt. Se SKM2004.155.LR
 Omgørelse nægtet efter SFL §29, stk. 1, nr. 3
 Højesteret fandt, at udbyttet ikke klart fremgik af det udbyttemodtagende selskabs årsregnskab .
 Udbytteerklæringen, udbytteatttesten og revisorerklæringen fra det udloddende selsskab efterlod ligeledes indtryk af, at udbytte først var udbetalt efter en generalforsamling
 Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk.1 nr. 3
 Højesteret fandt, at den pågældende havde forsøgt at skjule dispositionen , således at det var gjort vanskeligt for skattemyndighederne uden dybtgående undersøgelse af regnskabsmaterialet at gennemgå forholdet.
 Omgørelse tilladt, idet betingelsen efter SKL § 29 stk.1 nr. 2 anses for opfyldt.
 Ikke længere udtryk for gældende ret:
 SKM2006.245.LSR
 Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 idet afkaldet på løn blev anset for i overvejende grad at være motiveret af skattebesparelser.
 xSKM2014.846.ØLRx
 Landsretten afviste, at lægen og hans selskab var berettiget til at omgør dispositionen efter SFL § 29, stk.1, nr. 1, idet det ikke var godtgjort, at dispositionen med at lægge indkomsten i selskabet ikke i overvejende grad har været båret af hensynet til at spare eller udskyde skat
 Retten lagde til grund, at betalingen var sket for at undgå, at hovedaktionærerne blev beskattet af maskeret udlodning og betingelserne efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 ikke opfyldt.
 Tidspunktet for en udlodning var ikke oplyst klart i regnskabet. Betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 2 anses for opfyldt, men betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 3 ikke opfyldt.
 Indbragt af selskabet for Højesteret.
 Betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 3 ikke opfyldt, idet oplysninger om overdragelse ikke var lagt klart frem for Skat
 Betingelsen i SFL § 29 stk. 1 nr. 1 var ikke opfyldt i en situation, hvor en revisor blev anset for rette indkomstmodtager i forhold til et honorar, der var indtægtsført i revisorens regnskab.
 Omgørelse tilladt, således, at indtægtsførelsen af honorar i selskabet ikke i overvejende grad havde været båret af hensyn til at spare eller udskyde skat efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 og da provisionen fremgår af selskabets årsrapport og den hertil knyttede opgørelse af selskabets indkomst og selvangivelse er den skattemæssige disponering af honoraret lagt klart frem for myndighederne og betingelsen i SFL § 29 stk.1, nr. 3 findes opfyldt.
 SKM2012.652.BR Omgørelse nægtet efter SFL §29 stk. 1 nr. 1, idet vederlaget måtte anses for indtægtsført i selskabet med henblik på at udskyde beskatningen heraf. Det var byretten opfattelse, at der var tale om et honorar, der ubestridt var vederlag for hovedanpartshaverens personlige arbejdsydelser.
 SKM2010.775.BR Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 2, hvor omgørelse af a ́conto udlodning i et dødsbo ikke havde utilsigtede skattemæssige virkninger.
 Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 2, hvor dispositionen bestod i moderselskabets salg af aktier i et datterselskab. Betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 3 ikke opfyldt, idet forholdet fremgik indirekte af regnskabet.
 Retten lagde til grund, at kursen for overdragelse af en fordring til skattepligtiges selskab ikke var godtgjort som værende realistisk. Betingelsen efter SFL § 29 stk. 1 nr. 1 ikke opfyldt.
 SKM2011.759.LSR Omgørelse tilladt efter SFL § 29 stk. 1 nr. 3, idet det ikke kunne tillægges afgørende vægt, at oplysning om anparternes anskaffelsessum ikke fra begyndelsen var oplyst.
 SKM2010.92.LSR Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 2, af udbytteudlodning, allerede fordi dispositionen , der ønskes omgjort ikke havde haft utilsigtede skattemæssige virkninger. Anket af borger og Skatteministeriet har efterfølgende taget bekræftende til genmæle.
 Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk.1 nr. 2, idet det blev lagt til grund, at selskabets revisor var bekendt med de skattemæssige virkninger for selskabet.
 Omgørelse nægtet efter SFL § 29 stk. 1 nr. 4, idet en tilladelse til omgørelse ville udløse mange kompenserende reguleringer.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21983A0319(01)
 Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap, Noorwegen en Zweden inzake de voor 1983 geldende voorschriften voor de visserij in het Skagerrak en het Kattegat
 Publicatieblad Nr. L 073 van 19/03/1983 blz. 0004
 *****GOEDGEKEURDE NOTULEN van de conclusies van het visserijoverleg tussen Noorwegen, Zweden en de Europese Economische Gemeenschap te Brussel op 14 januari 1983 1. Een Noorse delegatie onder leiding van de heer F. Bergesen, een Zweedse delegatie onder leiding van de heer S. de Mare en een delegatie van de Gemeenschap onder leiding van de heer R. Simonnet zijn op 14 januari 1983 te Brussel bijeengekomen om overleg te plegen over de voorschriften voor de visserij in het Skagerrak en het Kattegat in 1983. De bijeenkomst in Brussel was een voortzetting van een in Goeteborg en Brussel gehouden bijeenkomst. 2. De hoofden van de delegaties hebben hun paraaf gesteld onder de bijgevoegde ontwerp-overeenkomst inzake de voor 1983 geldende voorschriften voor de visserij in het Skagerrak en het Kattegat. 3. De delegaties zijn overeengekomen de door de Adviescommissie voor visserijbeheer (ACFM) gedane aanbeveling om de minimummaaswijdte bij trawls voor de haringvisserij tot 40 mm te verhogen voor ICES-sector IIIa, opnieuw te bekijken tijdens het overleg over een overeenkomst voor 1984. In 1983 zullen door vaartuigen van de drie partijen bij de haringvisserij experimenten worden gedaan met netten die een minimummaaswijdte van 40 mm hebben. Bij het onder punt 4 bedoelde overleg zouden de voorlopige resultaten van de experimenten met de maaswijdte kunnen worden besproken, alsmede de TAC voor haring indien nieuwe wetenschappelijke aanbevelingen van het ICES beschikbaar zijn. 4. De partijen zijn overeengekomen de ICES uiterlijk op 31 mei 1983 advies te vragen over het sprotbestand in de betrokken gebieden. Indien nieuw akoestisch onderzoek wordt verricht, wordt de ICES verzocht rekening te houden met de wijze waarop de sprotvisserij in de praktijk in het betrokken gebied is geregeld. Op grond van dit wetenschappelijk advies zullen de partijen uiterlijk op 15 juni 1983 overleg plegen over de vaststelling van de TAC voor sprot voor het gehele jaar 1983. In afwachting van deze beslissing zijn de partijen overeengekomen dat tot 15 juni 1983 bij hun visserijactiviteiten niet meer zal worden gevangen dan: - 15 500 ton voor de Europese Economische Gemeenschap, - 5 500 ton voor Zweden. Gedurende deze periode zal bij de Noorse visserijactiviteit het traditionele vangstpatroon worden gehandhaafd. De vangsten van iedere partij gedurende deze periode zullen in mindering worden gebracht op hun respectieve aandelen in de TAC voor 1983. 5. De delegaties zijn overeengekomen dat naast de vangstaangifteregeling voor sprot en haring bedoeld in artikel 5, tweemaandelijks vangstaangiften moeten worden verstrekt voor de bijvangsten van haring bij de sprotvisserij. 6. De delegaties zijn overeengekomen de ICES te verzoeken om zich in een advies uit te spreken over de vraag of Zweden een eigen kabeljauwbestand voor zijn kust heeft en, zo ja, advies uit te brengen over het beheer van dit bestand. Voorts zijn de delegaties overeengekomen de ICES om advies te vragen over het garnalenbestand in het Skagerrak en het Kattegat. 7. De delegaties zijn overeengekomen dat de bij de onderhandelingen getroffen quotaregelingen een ad hoc-oplossing vormen en geen afbreuk zullen doen aan toekomstige visserijregelingen tussen de partijen. 8. De delegaties zijn overeengekomen dat de Overeenkomst, ter wille van een optimale doeltreffendheid, uiterlijk op 31 maart 1983 ten uitvoer moet worden gelegd door alle partijen. Gedaan te Brussel, 14 januari 1983. R. SIMONNET F. BERGESEN S. DE MARE OVEREENKOMST tussen de Europese Economische Gemeenschap, Noorwegen en Zweden inzake de voor 1983 geldende voorschriften voor de visserij in het Skagerrak en het Kattegat DE EUROPESE ECONOMISCHE GEMEENSCHAP, hierna »de Gemeenschap" te noemen, DE REGERING VAN NOORWEGEN, DE REGERING VAN ZWEDEN, GELET op de Overeenkomst tussen Denemarken, Noorwegen en Zweden inzake de onderlinge verlening van visrechten in het Skagerrak en het Kattegat van 19 december 1966, GELET op de Overeenkomst betreffende de visserij tussen de Europese Economische Gemeenschap en Noorwegen van 27 februari 1980, GELET op de Overeenkomst betreffende de visserij tussen de Europese Economische Gemeenschap en Zweden van 21 maart 1977, GEZIEN hun gemeenschappelijk verlangen om de instandhouding en het rationele beheer van de visbestanden in het Skagerrak en het Kattegat te waarborgen, ZIJN ALS VOLGT OVEREENGEKOMEN: Artikel 1 In de periode van 1 januari tot en met 31 december 1983 mogen in het Skagerrak en het Kattegat de volgende maximumhoeveelheden worden gevangen van de hieronder vermelde soorten (in tonnen verse ongestripte vis): 1.2.3.4.5.6 // // // // // // // Soort // Gebied (1) // TAC 1983 (ton) // Toewijzing Noorwegen (ton) // Toewijzing Zweden (ton) // Toewijzing EEG (ton) // // // // // // // Kabeljauw // S // 25 000 // 810 (2) // 3 570 // 20 620 // Schelvis // S + K // 9 500 // 400 // 900 // 8 200 // Wijting // S + K // 22 150 // 400 // 2 100 // 19 650 // Schol // S // 10 000 // 200 // 400 // 9 400 // Haring // S + K // 58 800 // 7 520 // 24 990 // 26 290 (5) // Makreel // S + K // - // - (3) // - (4) // - // Sprot // S + K // - // - // - // - // // // // // // (1) Skagerrak (S): het gebied omschreven in artikel 1 van de Overeenkomst van 19 december 1966. Skagerrak en Kattegat (S + K): het gebied omschreven in artikel 1 van de Overeenkomst van 19 december 1966, uitgebreid tot de zuidelijke grens van het Kattegat, omschreven als een rechte lijn van Hasenoere tot Gnibens Spids, van Korshage tot Spodsbjerg en van Gilbjerg Hoved tot Kullen. (2) Deze hoeveelheid is exclusief de vangsten met passief vistuig binnen de basislijnen. (3) Een deel van de aan Noorwegen in de Noordzee toegewezen hoeveelheid mag in het Skagerrak worden gevangen door vaartuigen van ten hoogste 90 voet. (4) De Zweedse kustvisserij op makreel mag op het peil van 1981 worden voortgezet. (5) Inclusief overdrachten van Noorwegen en Zweden. Artikel 2 1. Haringvisserij voor andere doeleinden dan menselijke consumptie is verboden in het Skagerrak en het Kattegat. 2. Haringvisserij is in 1983 in het Skagerrak verboden met uitzondering van 12 weken in het tijdvak van 1 juni tot en met 24 september 1983. 3. Haringvisserij is van 1 mei tot en met 24 september 1983 in het Kattegat verboden, met uitzondering van twaalf weken in dat tijdvak. 4. Haringvisserij in de in de leden 2 en 3 genoemde tijdvakken vindt gedurende ten minste acht weken gelijktijdig plaats in het Skagerrak en het Kattegat. 5. Haringvisserij in het Skagerrak en het Kattegat binnen twee zeemijl vanaf de basislijnen met vaartuigen die ten hoogste 90 voet lang zijn en ander vistuig gebruiken dan de trawl, is tot dezelfde maxima als de voorgaande jaren toegestaan, ten einde de traditionele vangstpatronen te handhaven. 6. De partijen stellen elkaar uiterlijk op 15 mei 1983 in kennis van de tenuitvoerlegging van de leden 2, 3 en 4. Artikel 3 In het Skagerrak mag niet met trawlnetten en ringzegens op pelagische soorten worden gevist van zaterdag te middernacht tot zondag te middernacht. Artikel 4 1. Spantrawlvisserij op sprot met een maaswijdte van minder dan 32 mm is in het Skagerrak en het Kattegat van 13 juni tot en met 24 september 1983 verboden voor vaartuigen met een lengte over alles van 80 voet of meer. 2. Van 13 juni tot en met 24 september 1983 is de sprotvisserij gedurende zeven weken verboden voor schepen met een lengte over alles van 80 voet of meer en gedurende vier weken voor kleinere schepen. 3. Onverminderd het bepaalde in lid 2 mogen Noorse vaartuigen met ringzegens op sprot voor menselijke consumptie vissen binnen de Noorse basislijnen en daarbij ten hoogste 2 000 ton vangen. 4. De partijen stellen elkaar vóór 15 mei 1983 in kennis van de tenuitvoerlegging van lid 2. Artikel 5 De partijen verstrekken elkaar vangststatistieken met betrekking tot hun eigen schepen: - voor sprot en haring: wekelijks, - voor de andere in artikel 1 genoemde soorten: maandelijks. De wekelijkse gegevens worden uiterlijk drie dagen na de betreffende periode en de maandelijkse gegevens vóór het einde van de volgende maand verstrekt. Artikel 6 Indien één van de in artikel 1 vermelde hoeveelheden wordt overschreden, zullen de partijen in onderling overleg maatregelen nemen om het evenwicht te herstellen. Artikel 7 Elke partij kan deze Overeenkomst opzeggen met een opzeggingstermijn van twee weken. Artikel 8 De Overeenkomst treedt in werking op de datum van ondertekening.


type: wikipedia

text:
L-Isqof Mario Grech (Qala, Għawdex, 20 ta’ Frar 1957) huwa l-Isqof Emeritu ta' Għawdex. Kien propju fit-28 ta' Novembru 2020 meta Mons.Mario Grech inħatar mil-papa Franġisku bħala kardinal, it-tielet wieħed fl-istorja tal-Knisja f'Malta u l-ewwel wieħed bħala kardinal Għawdxi.
 Bin George u Stella, huwa twieled u tgħammed fil-parroċċa tal-Qala, iżda ta’ età żgħira familtu marret toqgħod Ta' Kerċem.
 Studju u Ordinazzjoni
 Attenda l-iskola tas-Sorijiet Karmelitani u l-Iskola Primarja ta’ Kerċem. Wara li temm l-istudji tiegħu fl-Iskola Sekondarja ta’ Rabat (Għawdex), fl-1977 beda l-Kors tal-Filosofija u iktar tard dak tat-Teoloġija fis-Seminarju ta’ Għawdex.
 Wara l-ordinazzjoni tiegħu fil-Katidral t’Għawdex, nhar is-26 ta’ Mejju 1984, minn idejn l-Isqof Nikol Cauchi, intbagħat Ruma fejn kiseb il-Liċenzja fil-Liġi Kanonika u Ċivili fl-Università Pontifiċja tal-Lateran. Fis-snin ta’ wara, kiseb ukoll id-Dottorat fil-Liġi Kanonika mill-Università Pontifiċja ta’ San Tumas t’Akwinu. Fiż-żmien li dam Ruma, barra mill-ħidma pastorali li wettaq fil-parroċċa tal-Assunzjoni fejn kien residenti, ħadem ukoll fil-kamp tal-Liġi Kanonika fit-Tribunali tal-Knisja f’Ruma, kemm fil-Vigarjat kif ukoll fis-Sacra Romana Rota.
 Ħidma Pastorali f'Għawdex
 Mar-ritorn tiegħu f’Għawdex hu kien assenjat diversi ħidmiet pastorali fil-Kurja Djoċesana, fejn għal diversi snin kien l-Uffiċċjal għar-Relazzjonijiet Pubbliċi tal-Kurja.
 Iktar tard, fl-1993 hu nħatar Vigarju Ġudizzjali għat-Tribunal Ekkleżjastiku ta’ Għawdex, u fl-istess waqt Imħallef fit-Tribunal tal-Knisja f’Malta.
 Kien imdaħħal ukoll fil-proċess għall-Beatifikazzjoni tal-Qaddejja ta’ Alla Madre Margerita Debrincat, Fundatriċi tas-Sorijiet Franġiskani Missjunarji tal-Qalb ta’ Ġesù, kif ukoll fil-Proċess għall-Beatifikazzjoni ta’ Mons. Ġużeppi De Piro, Fundatur tas-Soċjetà Missjunarja ta’ San Pawl.
 Fuq livell djocesan jibqa’ mfakkar is-sehem li huwa ta fit-twaqqif tar-Radju RTK u l-parteċipazzjoni tad-Djoċesi Għawdxija f’din il-kumpanija, kif ukoll fil-bini tal-Lumen Christi Media Centre.
 Ħadem fost il-grupp ta’ lajċi kkonsagrati “Anawim”.
 Fl-2004, Dun Mario sar Kappillan tal-Parroċċa tal-Madonna tas-Sokkors u San Girgor f’Kerċem, Għawdex.
 Isqof ta' Għawdex
 Nhar is-Sibt 26 ta’ Novembru 2005, huwa ġie nominat bħala t-tmien Isqof ta’ Għawdex mill-Papa Benedittu XVI. Il-Konsagrazzjoni u l-Ingress tal-Isqof Mons. Mario Grech saru fil-Katidral ta’ Għawdex, il-Ħadd 22 ta’ Jannar 2006. Huwa ġie kkonsagrat isqof mill-Isqof Nikol Cauchi, assistit minn Mons. Ġużeppi Mercieca, Arċisqof ta’ Malta, u l-E.T. Mons. Felix del Blanco Prieto, Nunzju Apostoliku ta’ Malta.
 Fl-20 ta' Awwissu 2013, huwa nħatar President tal-Konferenza Episkopali Maltija għal tliet snin. Huwa rrapreżenta lill-Konferenza fis-Sinodu Straordinarju fuq il-Familja li sar fil-Vatikan f'Ottubru 2014. Huwa għamel intervent li ġie apprezzat ħafna minn Papa Franġisku u minn ħafna isqfijiet oħra.
 Kardinal
 Nhar il-25 ta' Ottubru 2020, il-Papa Franġisku ħabbar 13-il Kardinal ġdid fosthom lill-Isqof Mario Grech, li xahar qabel kien inħatar Segretarju Ġenerali tas-Sinodu tal-Isqfijiet wara li kien għamel sena Pro-Segretarju. F'Lulju 2020, inħatar ukoll membru tal-Kunsill Pontifiċju għall-Għaqda bejn l-Insara. Grech inħatar Kardinal fit-28 ta’ Novembru 2020 fejn hemmek il-Papa laqqa’ l-konċistorju.
 Referenzi
 Nies ħajjin
 Twieldu fl-1957
 Isqfijiet Kattoliċi Rumani
 Isqfijiet ta' Għawdex
 Isqfijiet Maltin
 Isqfijiet Kattoliċi Rumani tas-Seklu XXI
 Għawdxin
 Kardinali Maltin


text:
 2.6.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 135/35
 ROZHODNUTÍ RADY STABILIZACE A PŘIDRUŽENÍ EU–SRBSKO č. 1
 ze dne 21. října 2013,
 kterým se přijímá její jednací řád [2015/857]
 RADA STABILIZACE A PŘIDRUŽENÍ,
 s ohledem na Dohodu o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Srbsko (dále jen „Srbsko“) na straně druhé (dále jen „dohoda“), a zejména na články 119, 120, 122 a 124 uvedené dohody,
 vzhledem k tomu, že uvedená dohoda vstoupila v platnost dne 1. září 2013,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Předsednictví
 Radě stabilizace a přidružení předsedají střídavě po dobu dvanácti měsíců předseda Rady Evropské unie ve složení pro zahraniční záležitosti jménem Evropské unie a jejích členských států a Evropského společenství pro atomovou energii a zástupce vlády Srbska. První období začíná dnem prvního zasedání Rady stabilizace a přidružení a končí dne 31. prosince 2013.
 Článek 2
 Zasedání
 Rada stabilizace a přidružení se schází jednou ročně na ministerské úrovni. Mimořádná zasedání Rady stabilizace a přidružení se mohou konat po dohodě stran na žádost kterékoli ze stran. Každé zasedání Rady stabilizace a přidružení se koná na místě obvyklém pro zasedání Rady Evropské unie a v den dohodnutý oběma stranami, nedohodnou-li se strany jinak. Zasedání Rady stabilizace a přidružení svolávají společně tajemníci Rady stabilizace a přidružení po dohodě s předsedou.
 Článek 3
 Zastupování
 Nemohou-li se členové Rady stabilizace a přidružení zúčastnit zasedání, mohou za sebe poslat zástupce. Přeje-li si být člen takto zastoupen, je povinen sdělit předsedovi jméno svého zástupce, a to před konáním zasedání, na kterém má být takto zastoupen. Zástupce člena Rady stabilizace a přidružení vykonává všechna práva člena, jehož zastupuje.
 Článek 4
 Delegace
 Členové Rady stabilizace a přidružení mohou být doprovázeni úředníky. Předseda musí být před každým zasedáním informován o plánovaném složení delegací každé ze stran. Budou-li na programu jednání záležitosti týkající se Evropské investiční banky, zúčastní se zasedání Rady stabilizace a přidružení jako pozorovatel zástupce této banky. Za účelem získání informací o konkrétních záležitostech může Rada stabilizace a přidružení přizvat k účasti na zasedání nečleny.
 Článek 5
 Sekretariát
 Funkci tajemníků Rady stabilizace a přidružení vykonávají společně úředník generálního sekretariátu Rady Evropské unie a úředník mise Srbska při Evropské unii.
 Článek 6
 Korespondence
 Korespondence určená Radě stabilizace a přidružení se zasílá předsedovi Rady stabilizace a přidružení na adresu generálního sekretariátu Rady Evropské unie.
 Oba tajemníci zajistí zaslání korespondence předsedovi Rady stabilizace a přidružení a podle potřeby její rozeslání ostatním členům Rady stabilizace a přidružení. Rozesílaná korespondence se zasílá generálnímu sekretariátu Komise, stálým zastoupením členských států a misi Srbska při Evropské unii.
 Sdělení předsedy Rady stabilizace a přidružení jsou zasílána oběma tajemníky adresátům a podle potřeby rozesílána i dalším členům Rady stabilizace a přidružení, jak je uvedeno v druhém pododstavci.
 Článek 7
 Veřejnost zasedání
 Zasedání Rady stabilizace a přidružení jsou neveřejná, není-li rozhodnuto jinak.
 Článek 8
 Program zasedání
 1. Předseda připraví pro každé zasedání předběžný program zasedání. Tento program zašlou nejpozději 15 dnů před konáním zasedání tajemníci Rady stabilizace a přidružení adresátům uvedeným v článku 6. Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zahrnutí do programu byl předseda požádán nejpozději 21 dnů před konáním zasedání; do předběžného programu však nejsou zahrnuty body, ke kterým tajemníci neobdrží podklady nejpozději v den odeslání programu. Na začátku každého zasedání Rada stabilizace a přidružení schválí program zasedání. Body neuvedené v předběžném programu zasedání mohou být do programu zahrnuty po dohodě obou stran.
 2. S ohledem na okolnosti konkrétního případu, může předseda po dohodě s oběma stranami lhůty uvedené v odstavci 1 zkrátit.
 Článek 9
 Zápis
 Oba tajemníci vypracují z každého zasedání návrh zápisu. Zápis ze zasedání zpravidla pro každý bod programu zasedání obsahuje:
 dokumenty předložené Radě stabilizace a přidružení,
 prohlášení, o jejichž zanesení do zápisu požádal člen Rady stabilizace a přidružení,
 přijatá rozhodnutí, učiněná doporučení, schválená prohlášení a přijaté závěry.
 Návrh zápisu se předkládá Radě stabilizace a přidružení ke schválení. Schválený zápis podepíše předseda a oba tajemníci. Zápis se ukládá v archivu generálního sekretariátu Rady Evropské unie, který je depozitářem dokumentů Rady stabilizace a přidružení. Všem adresátům uvedeným v článku 6 bude zaslána ověřená kopie.
 Článek 10
 Rozhodnutí a doporučení
 1. Rada stabilizace a přidružení přijímá rozhodnutí a činí doporučení po vzájemné dohodě stran. Pokud se na tom strany dohodnou, může Rada stabilizace a přidružení přijímat rozhodnutí nebo činit doporučení v písemném řízení.
 2. Rozhodnutí a doporučení Rady stabilizace a přidružení ve smyslu článku 121 dohody se označují jako „rozhodnutí“ a „doporučení“, dále následuje pořadové číslo, datum jejich přijetí a popis jejich předmětu. Rozhodnutí a doporučení Rady stabilizace a přidružení podepisuje předseda a správnost stvrzují oba tajemníci. Rozhodnutí a doporučení se zasílají všem adresátům uvedeným v článku 6 výše. Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení Rady stabilizace a přidružení ve svém příslušném úředním tisku.
 Článek 11
 Jazyky
 Úředními jazyky Rady stabilizace a přidružení jsou úřední jazyky obou stran. Není-li stanoveno jinak, vychází Rada stabilizace a přidružení ve svých rozpravách z podkladů vypracovaných v těchto jazycích.
 Článek 12
 Výdaje
 Evropská unie a Srbsko hradí vlastní výdaje vzniklé v důsledku jejich účasti na zasedáních Rady stabilizace a přidružení, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace. Výdaje spojené s tlumočením na zasedáních, překlady a kopírováním dokumentů nese Evropská unie, s výjimkou výdajů spojených s tlumočením a překladem z a do úředního jazyka Srbska, jež nese Srbsko. Ostatní výdaje spojené s organizací zasedání nese strana, jež zasedání pořádá.
 Článek 13
 Výbor pro stabilizaci a přidružení
 1. Zřizuje se Výbor pro stabilizaci a přidružení, který je Radě stabilizace a přidružení nápomocen při výkonu jejích povinností. Výbor tvoří zástupci Rady Evropské unie a zástupci Evropské komise na jedné straně a zástupci vlády Srbska na straně druhé, obvykle na úrovni vyšších státních úředníků.
 2. Výbor pro stabilizaci a přidružení připravuje zasedání a rozpravy Rady stabilizace a přidružení a případně i provádí rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení; obecně pak zajišťuje kontinuitu vztahů v rámci přidružení a řádné fungování dohody o stabilizaci a přidružení. Zabývá se všemi záležitostmi, které mu postoupí Rada stabilizace a přidružení, jakož i jakýmikoliv dalšími otázkami, které mohou vyvstat během každodenního provádění dohody o stabilizaci a přidružení. Předkládá Radě stabilizace a přidružení všechny návrhy rozhodnutí či doporučení ke schválení.
 3. V případech, kdy dohoda o stabilizaci a přidružení stanoví povinnost nebo možnost konzultací, mohou se takové konzultace konat v rámci Výboru pro stabilizaci a přidružení. Po dohodě obou stran mohou konzultace pokračovat i v rámci Rady stabilizace a přidružení.
 4. Jednací řád Výboru pro stabilizaci a přidružení je obsažen v příloze tohoto rozhodnutí.
 Článek 14
 Smíšený poradní výbor složený ze zástupců Evropského hospodářského a sociálního výboru a sociálních partnerů Srbska a dalších organizací občanské společnosti
 1. Zřizuje se smíšený poradní výbor složený ze zástupců Evropského hospodářského a sociálního výboru a sociálních partnerů Srbska a dalších organizací občanské společnosti, který je pověřen úkolem pomáhat Radě stabilizace a přidružení při podpoře dialogu a spolupráce mezi sociálními partnery a dalšími organizacemi občanské společnosti v Evropské unii a v Srbsku. Tento dialog a spolupráce zahrnují všechny příslušné aspekty vztahů mezi Evropskou unií a Srbskem, které mohou vyplynout v souvislosti s prováděním dohody o stabilizaci a přidružení. Tento dialog a spolupráce se zaměří především na:
 a)
 přípravu srbských sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti na činnosti v rámci budoucího členství v Evropské unii;
 b)
 přípravu srbských sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti na jejich účast na práci Evropského hospodářského a sociálního výboru po přistoupení Srbska;
 c)
 výměnu informací o otázkách společného zájmu, zejména o dosavadním vývoji procesu přistoupení a přípravě srbských sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti na tento proces;
 d)
 prosazování výměny zkušeností, osvědčených postupů a strukturovaného dialogu mezi: a) srbskými sociálními partnery a dalšími organizacemi občanské společnosti a b) sociálními partnery a dalšími organizacemi občanské společnosti členských států, mimo jiné budováním sítí v konkrétních oblastech, v nichž by mohly přímé kontakty a spolupráce představovat nejúčinnější způsob řešení jednotlivých problémů;
 e)
 projednání jakýchkoli dalších relevantních záležitostí navržených jednou ze stran, jež mohou vyvstat v souvislosti s prováděním dohody o stabilizaci a přidružení a v rámci předvstupní strategie.
 2. Smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 se skládá z devíti zástupců Evropského hospodářského a sociálního výboru a z devíti zástupců sociálních partnerů Srbska a dalších organizací občanské společnosti. Smíšený poradní výbor může k účasti přizvat pozorovatele.
 3. Smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 provádí své úkoly na základě konzultace s Radou stabilizace a přidružení nebo z vlastního podnětu, pokud jde o podporu dialogu mezi hospodářskými a sociálními skupinami.
 4. Členové jsou vybíráni tak, aby smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 co nejvěrněji odrážel zájmy různých sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti jak v Evropské unii, tak v Srbsku. Oficiální jmenování srbských členů provede vláda Srbska na návrh sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti. Tyto návrhy musí být učiněny na základě souhrnných a transparentních postupů výběru mezi sociálními partnery a dalšími organizacemi občanské společnosti.
 5. Smíšenému poradnímu výboru uvedenému v odstavci 1 předsedají společně člen Evropského hospodářského a sociálního výboru a zástupce sociálních partnerů Srbska a dalších organizací občanské společnosti.
 6. Smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 přijme svůj jednací řád.
 7. Evropský hospodářský a sociální výbor na jedné straně a srbská vláda na straně druhé hradí vlastní náklady vzniklé z důvodu účasti jejich delegátů na zasedáních smíšeného poradního výboru a jeho pracovních skupin, pokud jde o mzdové náklady, cestovní výlohy a diety.
 8. Podrobnosti týkající se nákladů na tlumočení a překlady stanoví jednací řád smíšeného poradního výboru uvedeného v odstavci 1. Ostatní výlohy spojené s vlastní organizací zasedání nese strana, jež zasedání pořádá.
 Článek 15
 Smíšený poradní výbor složený ze zástupců Výboru regionů Evropské unie a srbských místních a regionálních orgánů
 1. Zřizuje se smíšený poradní výbor složený ze zástupců Výboru regionů Evropské unie a srbských místních a regionálních orgánů, který je pověřen úkolem pomáhat Radě stabilizace a přidružení při podpoře dialogu a spolupráce mezi místními a regionálními orgány v Evropské unii a Srbsku. Tento dialog a spolupráce se zaměří především na:
 a)
 přípravu místních a regionálních orgánů v Srbsku na činnosti v rámci budoucího členství v Evropské unii;
 b)
 přípravu místních a regionálních orgánů v Srbsku na jejich účast na práci Výboru regionů po přistoupení Srbska;
 c)
 výměnu informací o stávajících otázkách společného zájmu, zejména o dosavadním vývoji týkajícím se procesu přistoupení a oblastí politiky, ve kterých má Výbor regionů být podle Smluv konzultován, jakož i příprav místních a regionálních orgánů v Srbsku na tyto politiky;
 d)
 prosazování vícestranného strukturovaného dialogu mezi a) srbskými místními a regionálními orgány a b) místními a regionálními orgány členských států, mimo jiné budováním sítí v konkrétních oblastech, v nichž by přímé kontakty a spolupráce mezi srbskými místními a regionálními orgány a místními a regionálními orgány členských států mohly představovat nejúčinnější způsob řešení jednotlivých témat společného zájmu;
 e)
 zajištění pravidelné výměny informací o interregionální spolupráci mezi místními a regionálními orgány v Srbsku a místními a regionálními orgány členských států;
 f)
 podporu výměny zkušeností a znalostí v oblastech politiky, ve kterých má být Výbor regionů podle Smlouvy o fungování Evropské unie konzultován, mezi a) srbskými místními a regionálními orgány a b) místními a regionálními orgány členských států, zejména výměny know-how a technik týkajících se přípravy plánů nebo strategií místního a regionálního rozvoje a nejúčinnějšího využívání předvstupních a strukturálních fondů;
 g)
 pomoc místním a regionálním orgánům v Srbsku prostřednictvím výměny informací o praktickém provádění zásady subsidiarity ve všech oblastech života na místní i regionální úrovni;
 h)
 projednání jakýchkoli dalších relevantních záležitostí navržených jednou ze stran, jež mohou vyvstat v souvislosti s prováděním dohody o stabilizaci a přidružení a v rámci předvstupní strategie.
 2. Smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 se skládá ze sedmi zástupců Výboru regionů na jedné straně a sedmi volených zástupců místních a regionálních orgánů Srbska na straně druhé. Jmenován je i stejný počet náhradníků.
 3. Smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 provádí své činnosti na základě konzultace s Radou stabilizace a přidružení nebo z vlastního podnětu, pokud jde o podporu dialogu mezi místními a regionálními orgány.
 4. Smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 může Radě stabilizace a přidružení činit doporučení.
 5. Členové jsou vybíráni tak, aby smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 co nejvěrněji odrážel různé úrovně místních a regionálních orgánů jak v Evropské unii, tak v Srbsku. Oficiální jmenování srbských členů provede vláda Srbska na návrh organizací zastupujících místní a regionální orgány Srbska. Tyto návrhy musí být učiněny na základě souhrnných a transparentních postupů výběru mezi představiteli, kteří byli zvoleni na místní nebo regionální úrovni.
 6. Smíšený poradní výbor uvedený v odstavci 1 přijme svůj jednací řád.
 7. Smíšenému poradnímu výboru uvedenému v odstavci 1 předsedají společně člen Výboru regionů a zástupce místních a regionálních orgánů v Srbsku.
 8. Výbor regionů na jedné straně a srbská vláda na straně druhé hradí vlastní náklady vzniklé z důvodu účasti jejich delegátů a podpůrného personálu na zasedáních smíšeného poradního výboru uvedeného v odstavci 1, zejména pokud jde o cestovní výlohy a diety.
 9. Podrobnosti týkající se nákladů na tlumočení a překlady stanoví jednací řád smíšeného poradního výboru uvedeného v odstavci 1. Ostatní výlohy spojené s vlastní organizací zasedání nese strana, jež zasedání pořádá.
 V Lucemburku dne 21. října 2013.
 Za Výbor pro stabilizaci a přidružení
 předsedkyně
 C. ASHTON
 PŘÍLOHA
 JEDNACÍ ŘÁD VÝBORU PRO STABILIZACI A PŘIDRUŽENÍ
 Článek 1
 Předsednictví
 Výboru pro stabilizaci a přidružení předsedají střídavě po dobu dvanácti měsíců zástupce Evropské komise jménem Evropské unie a jejích členských států a Evropského společenství pro atomovou energii a zástupce vlády Srbska. První období začíná dnem prvního zasedání Rady stabilizace a přidružení a končí dne 31. prosince 2013.
 Článek 2
 Zasedání
 Zasedání Výboru pro stabilizaci a přidružení se konají podle potřeby, se souhlasem obou stran. Každé zasedání Výboru pro stabilizaci a přidružení se koná v čase a místě dohodnutém oběma stranami. Zasedání Výboru pro stabilizaci a přidružení svolává předseda tohoto výboru.
 Článek 3
 Delegace
 Předseda musí být před každým zasedáním informován o plánovaném složení delegací každé ze stran.
 Článek 4
 Sekretariát
 Funkci tajemníků Výboru pro stabilizaci a přidružení zastávají společně jeden úředník Evropské komise a jeden úředník vlády Srbska. Všechna sdělení předsedy nebo předsedovi Výboru pro stabilizaci a přidružení v rámci tohoto rozhodnutí se zasílají tajemníkům Výboru pro stabilizaci a přidružení a tajemníkům a předsedovi Rady stabilizace a přidružení.
 Článek 5
 Veřejnost zasedání
 Zasedání Výboru pro stabilizaci a přidružení jsou neveřejná, není-li rozhodnuto jinak.
 Článek 6
 Program zasedání
 1. Předseda připraví pro každé zasedání předběžný program zasedání. Tento program zašlou nejpozději patnáct dnů před konáním zasedání tajemníci Výboru pro stabilizaci a přidružení adresátům uvedeným v článku 4. Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zahrnutí do programu byl předseda požádán nejpozději 21 dnů před konáním zasedání; do předběžného programu však nejsou zahrnuty body, ke kterým tajemníci neobdrží podklady nejpozději v den odeslání programu. Za účelem získání informací o konkrétních záležitostech může Výbor pro stabilizaci a přidružení přizvat k účasti na zasedání odborníky. Na počátku každého zasedání Výbor pro stabilizaci a přidružení schválí program zasedání. Body neuvedené v předběžném programu zasedání mohou být do programu zahrnuty po dohodě obou stran.
 2. S ohledem na okolnosti konkrétního případu, může předseda po dohodě s oběma stranami lhůty uvedené v odstavci 1 zkrátit.
 Článek 7
 Zápis
 Z každého zasedání se pořizuje zápis, který vychází se shrnutí závěrů Výboru pro stabilizaci a přidružení vypracovaného předsedou. Zápis po schválení Výborem pro stabilizaci a přidružení podepisuje předseda a tajemníci a ukládá se u každé ze smluvních stran. Jedno vyhotovení zápisu se zašle adresátům uvedeným v článku 4.
 Článek 8
 Rozhodnutí a doporučení
 V jednotlivých případech, kdy Rada stabilizace a přidružení zmocní Výbor pro stabilizaci a přidružení přijímat v souladu s článkem 122 dohody o stabilizaci a přidružení rozhodnutí anebo doporučení, označí se tyto akty jako „rozhodnutí“ a „doporučení“, dále následuje pořadové číslo, datum jejich přijetí a popis jejich předmětu. Rozhodnutí a doporučení se přijímají po vzájemné dohodě stran. Pokud se na tom strany dohodnou, může Výbor pro stabilizaci a přidružení přijímat rozhodnutí nebo činit doporučení v písemném řízení. Rozhodnutí a doporučení Výboru pro stabilizaci a přidružení podepisuje předseda a správnost stvrzují oba tajemníci a zasílají se adresátům uvedeným v článku 4. Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení Výboru pro stabilizaci a přidružení ve svém příslušném úředním tisku.
 Článek 9
 Výdaje
 Evropská unie a Srbsko hradí vlastní výdaje vzniklé v důsledku jejich účasti na zasedáních Výboru pro stabilizaci a přidružení, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace. Výdaje spojené s tlumočením na zasedáních, překlady a kopírováním dokumentů nese Evropská unie, s výjimkou výdajů spojených s tlumočením a překladem z a do úředního jazyka Srbska, jež nese Srbsko. Ostatní výdaje spojené s organizací zasedání nese strana, jež zasedání pořádá.
 Článek 10
 Podvýbory a zvláštní skupiny
 Výbor pro stabilizaci a přidružení může vytvářet podvýbory nebo zvláštní skupiny, které pracují pod kontrolou Výboru pro stabilizaci a přidružení, jemuž po každém svém zasedání podávají zprávy. Výbor pro stabilizaci a přidružení může rozhodnout o zrušení jakýchkoli stávajících podvýborů nebo skupin, stanovit nebo změnit jejich mandát nebo založit další podvýbory nebo skupiny, jež mu budou nápomocny při výkonu jeho povinností. Tyto podvýbory a skupiny nemají žádné rozhodovací pravomoci.


text:
 4.5.2010
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 L 111/31
 ΣΫΣΤΑΣΗ αριθ. 1/2009 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΊΟΥ ΣΥΝΕΡΓΑΣΊΑΣ ΕΕ-ΟΥΚΡΑΝΊΑΣ
 της 23ης Νοεμβρίου 2009
 σχετικά με την εφαρμογή της ατζέντας σύνδεσης ΕΕ-Ουκρανίας
 (2010/255/ΕΚ)
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΣΥΝΕΡΓΑΣΙΑΣ ΕΕ-ΟΥΚΡΑΝΙΑΣ,
 Έχοντας υπόψη τη συμφωνία εταιρικής σχέσης και συνεργασίας για τη σύναψη εταιρικής σχέσης μεταξύ των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων και των κρατών μελών τους και της Ουκρανίας, στο εξής «συμφωνία», και ιδίως το άρθρο 85,
 Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
 (1)
 Το άρθρο 85 της συμφωνίας εξουσιοδοτεί το Συμβούλιο Συνεργασίας να διατυπώνει κατάλληλες συστάσεις κατόπιν συμφωνίας μεταξύ των δύο συμβαλλομένων μερών.
 (2)
 Σύμφωνα με το άρθρο 102 της συμφωνίας, τα συμβαλλόμενα μέρη λαμβάνουν όποια γενικά ή ειδικά μέτρα απαιτούνται για την εκπλήρωση των υποχρεώσεών τους βάσει της συμφωνίας και φροντίζουν για την επίτευξη των στόχων που προβλέπονται στη συμφωνία.
 (3)
 Τα συμβαλλόμενα μέρη της συμφωνίας διεξάγουν επί του παρόντος διαπραγματεύσεις για τη σύναψη συμφωνίας σύνδεσης, που θα συμπεριλαμβάνει βαθιά και ολοκληρωμένη ζώνη ελευθέρων συναλλαγών.
 (4)
 Τα συμβαλλόμενα μέρη της συμφωνίας συμφώνησαν επί του κειμένου της ατζέντας σύνδεσης ΕΕ-Ουκρανίας.
 (5)
 Η ατζέντα σύνδεσης ΕΕ-Ουκρανίας θα αντικαταστήσει το τρέχον σχέδιο δράσης ΕΕ-Ουκρανίας, και επιπλέον θα προετοιμάσει και θα διευκολύνει την έγκαιρη θέση σε ισχύ της μελλοντικής συμφωνίας σύνδεσης ΕΕ-Ουκρανίας μέσω της επεξεργασίας συγκεκριμένων μέτρων και της επίτευξης συμφωνίας επ’ αυτών, με σκοπό την παροχή πρακτικών οδηγιών για την αναγκαία προπαρασκευή και εφαρμογή.
 (6)
 Η ατζέντα σύνδεσης εξυπηρετεί τον διττό στόχο του καθορισμού συγκεκριμένων μέτρων για την προπαρασκευή της συμφωνίας σύνδεσης και της παροχής ευρύτερου πλαισίου για την επίτευξη του σφαιρικού στόχου της πραγμάτωσης πολιτικής σύνδεσης και μεγαλύτερης οικονομικής ολοκλήρωσης της Ουκρανίας με την Ευρωπαϊκή Ένωση.
 (7)
 Η ατζέντα σύνδεσης αποτελεί επιχειρησιακό έγγραφο, το οποίο θα αναθεωρείται αναλόγως των αναγκών με βάση την περιοδική εξέταση της προόδου για την οποία γίνεται λόγος στην ενότητα 3.9 της ατζέντας σύνδεσης και ενόψει της επίτευξης των σφαιρικών στόχων της,
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΑΚΟΛΟΥΘΗ ΣΥΣΤΑΣΗ:
 Άρθρο μόνο
 Το Συμβούλιο Συνεργασίας συνιστά να εφαρμόσουν τα μέρη την ατζέντα σύνδεσης ΕΕ-Ουκρανίας, που περιέχεται στο έγγραφο UE-UA 1056/2/09 REV 2, εφόσον η εφαρμογή της αποσκοπεί στην προπαρασκευή και στην εφαρμογή της μελλοντικής συμφωνίας σύνδεσης ΕΕ-Ουκρανίας.
 Βρυξέλλες, 23 Νοεμβρίου 2009.
 Για το Συμβούλιο Συνεργασίας
 Αρχηγός της αντιπροσωπείας ΕΕ
 C. BILDT
 Αρχηγός της αντιπροσωπείας της Ουκρανίας
 Y. TYMOSHENKO


text:
E-pood - Fotokaamerad - Panasonic - Hübriidkaamerad - Panasonic Lumix DC-GH5 + Leica 12-60mm DG f/2.8-4 OIS Black - Fotoluks - Tallinna ja Tartu parim fotospetsialist!
 Vaatasin » Panasonic Lumix DC-GH5 + Le...
 Panasonic Lumix DC-GH5 + Leica 12-60mm DG f/2.8-4 OIS Black
 Järelmaks: 36 x 70 €
 Panasonic Lumix GH5 südames on uus 20,3-megapiksline optilise madalpääsfiltrita Live MOS sensor ning selle kõrval uus Venus Engine pildiprotsessor. Tulemuseks on eeskujulik lahutusvõime, dünaamika, värvid ning müraeemaldus. Viimane pidavat olema lausa 2 stoppi paremate näitajatega. Pildiprotsessori enda jõudlus pidavat olema ~1,3× kõrgem võrreldes eelmise põlvkonna mudeliga. Sensori juurde on pandud ka võimekas 5-teljeline pildistabilisaator koos Dual IS 2 toega. See tähendab seda, et kasutades kaamerat koos O.I.S. toega objektiiviga, pakutakse kasutajale kuni 5-stopilist stabilisaatori efektiivsust.
 Sensor: LIVE MOS 17.3 x 13 mm ; 20.3 megapikslit
 Kroppfaktor: 2x
 Suurim pikslite arv pildis: 5184x3888px
 Katiku kiirus: 1/8000- 60sek + BULB
 Failiformaadid: JPEG, RAW
 Pildiotsija: elektrooniline 100% kattuvusega, 3 686 000 pildipuintki
 Videorežiim: 4K
 4096 x 2160p / 23.98 fps
 4096 x 2160p / 24 fps
 4096 x 2160p / 25 fps
 3840 x 2160p / 59.94 fps
 3840 x 2160p / 50 fps
 3840 x 2160p / 29.97 fps
 3840 x 2160p / 23.98 fps
 3328 x 2496p / 59.94 fps
 3328 x 2496p / 50 fps
 3328 x 2496p / 29.97 fps
 3328 x 2496p / 24 fps
 3328 x 2496p / 23.98 fps
 3328 x 2496p / 25 fps
 LCD-Ekraan: 3.2" puutetundlik pööratav/keeratav OLED 1 620 000 pildipunkti
 Mälukaardi tüüp: SD | SDHC | SDXC (UHS-I ühilduv)
 Aku: DMW-BLF19
 Kaal: 725g
 Mõõdud: 138.5 x 98.1 x 87.4 mm
 Suure uuenduse on saanud ka teravustamissüsteem. DMC-GH4 juurest tuttav 49-alaline teravustamissüsteem on asendatud uue 225-alalise DFD (Depth From Defocus) süsteemiga – tehnilistesse detailidesse laskumata – tegu on väga võimeka kontrastituvastusega teravustamisega. See tähendab veel kiiremat, sujuvamat ja paindlikumat teravustamist nii videosalvestuse kui pildistamise ajal. Vähe sellest, et uuel kaameral teravustamine kiire ja täpne on – selle kaamera sarivõtte kiirus on nüüd 12 kaadrit/sek (ühekordne teravustamine) või 9 kaadrit/sek (jälgiv teravustamine). Lumix DMC-GH5 hübriidkaameral on ka 4K Photo ja 6K Photo režiimid, mis võimaldavad kasutada kas 6K või 4K lahutusvõimega fotode salvestamist 30 kaadrit/sek. Jah, see ei ole päris 20,3-megapiksline RAW fail, kuid võimalus 30 kaadrit/sek 18-megapiksliseid või 60 kaadrit/sek 8-megapiksliseid fotosid talletada võib päästa nii mõnegi ürituse.
 Sarnaselt Lumix GH4 hübriidkaameraga on ka GH5 varustatud nii elektroonilise pildiotsijaga kui pööratava puuteekraaniga. Pildiotsija on kõrge 3,68-megapikslise lahutusvõimega OLED ekraaniga ning pakub 0,76× suurendust (35 mm ekvivalendina). 3,2-tolline LCD ekraan on 1 620 000 pildipunktiga, pööratav ja kallutatav ning takkaotsa ka puutetundlik.
 Uus on ka magneesiumsulamist korpus, mis on väga põhjalikult tihendatud, pakkkudes lisaks pritsme- ja tolmukindlusele ka külmumiskindlust kuni -10° C juures. Kaameral on ka kaks UHS-II toega SDHC/SDXC mälukaardipesa tagamaks võimalikult kiire ning ka töökindla andmesalvestuse. Teisel küljel on sel kaameral peidus aga USB-C ühendus arvutiga ühendamiseks, täismõõdus HDMI väljund, kõrvaklapiväljund ning mikrofoni sisend. Lisaks eelnevale ka WiFi 802.11 a/b/g/n/ac kahesageduslik WiFi, Bluetooth ning ka NFC ühendused. Ja see vist võtabki selle kaamera põhilised omadused kokku...
 [url=https://www.fotoluks.ee/?op=body&id=1216&cid=12283] fotoluks.ee / Panasonic Lumix DC-GH5 + Leica 12-60mm DG f/2.8-4 OIS Black [/url]


text:
Creative Live! Cam Chat HD | philippinegovernment.info
 Grokinos 24.08.2018 24.08.2018
 Om du letar efter ett snabbt och enkelt sätt att njuta av onlinechattar i HD (p), leta inte längre än Creative Live! Videochatt HD. Helt enkelt att ansluta och köra. Webbkamera Creative Live! Cam Chat HD - CREATIVE | Clas Ohlson Webbkamera med HD-upplösning. Spela in video med. Beskrivning. VideoWhisper Video Conference is a modern web based multiple way video chat and real time file sharing tool. Read more on WordPress Video.
 : Webcam video chat
 MEMPHIS DATING 547
 Webcam video chat Eva karera porn videos
 UPS TRUCKEE 437
 Webcam video chat 444
 CAM FREE PORN 164
 Du kan också klicka här för att visa alla. Se här intill för aktuell prisinformation. Tänk på detta innan du handlar Hur ofta uppdateras uppgifterna? Vi säljer självklart inte vidare information om dig. Ditt nuvarande abonnemang får inte ha bindningstid kvar. Central 3 Lite gratis för att spela in Hot doggystyle pov p-videor och ta foton med 5,7 MP och lägg upp med ett enkelt klick på populära sociala webbplatser som t. Logitech HD Webcam C Över butiker i Norden Delbetalning med Klarna Fri frakt över kr. Butiker som säljer produkten Butiker Jämför pris på alla Creative Webbkameror 6. Produktinformation Specifikationer Passande tillbehör. Blogga om den här produkten. Du får också mycket klarare röstchatt med den inbyggda mikrofonen som eliminerar bakgrundsbuller. Vi säljer självklart inte vidare information om dig. Lägg till i favoritlista. Vi har uppdaterat vår cookiepolicy! Fri frakt över kr Brett sortiment av Data Prylar Mer än 10 år i branschen. Logitech M Trådlös Mus grå. We have a large selection of cheap webcams for video chat and streaming in Full HD x - Logitech HD Pro Webcam C - webbkamera. Gör en bra affär på Creative Live! Cam Chat HD ➔ Lägst pris just nu kr bland 27 st butiker. Varje månad hjälper vi över 1,2 miljoner svenskar att jämföra. Build a turnkey pay per view (PPV) video chat site where providers can can be checked in same webcam channel for sharing paid group session profits. Logitech Multi-Device Cheating wives site K Erbjudanden från 22 butiker, inkluderat 14 betalande butiker. Blogga om den här produkten. Android-app iPhone-app m. Kostnadsberäkningen inkluderar ej uppläggnings- och aviavgift. Nordens största varuhus Fri frakt över kr Snabb och trygg leverans. Blev du hjälpt av denna recension? Du kan välja vilka du vill se på din inställningssida. Cam Chat HD - svart. Hade dock hoppats att den satt fast ännu bättre på skärmens överkant. Jämför pris på alla Creative Webbkameror 6. Hade dock hoppats att den satt fast ännu bättre på skärmens överkant. Skriv en recension Läs vår policy för recensioner och omdömen. Ladda ner programmet Live! Komplett kontorssortiment Fokus på design och kvalitet Omsorgsfull service. Vi har uppdaterat vår cookiepolicy! Den enklaste uppgraderingen till HD-videosamtal - det är bara att koppla in och börja chatta Jämn HD p-videoinspelning och -uppspelning med upp till 30 bilder per sekund Den inbyggda bullereliminerande mikrofonen eliminerar bakgrundsljud för tydligare röstchatt.
 Deltaco trådlös optisk mus 2,4GH Få hjälp att hitta rätt Ring, mejla eller använd vår FAQ. Tillförlitligheten och storleken uppskattas av många. Du kan välja vilka du vill se på din inställningssida. Du måste lägga minst 1 stycken av den här varan i varukorgen. Cam Chat HD - Webbkamera. För mobiltelefon är självrisken kr vid skada.


text:
 Tarluithe
 Céad chomórtas Corn Sacair an Domhain i mí Iúil, in Uragua. Bhuaigh an fhoireann óstach.
 18 Feabhra - Fionnachtain abhacphláinéad Plútón
 Breitheanna
 1 Eanáir — Adonis, scríbhneoir aistí agus file
 7 Eanáir — Justin Keating, polaiteoir Éireannach
 12 Eanáir — Michael Browne, polaiteoir Éireannach
 14 Eanáir — Louis Meznarie, innealtóir Francach
 18 Eanáir — Breandán Ó hEithir, scríbhneoir agus craoltóir Éireannach
 20 Eanáir — Buzz Aldrin, spásaire Meiriceánach
 22 Eanáir — Éamon de Buitléar, scríbhneoir agus ceoltóir Éireannach
 23 Eanáir — Derek Walcott, file as San Lucia (b. 2017)
 30 Eanáir — Gene Hackman, aisteoir Meiriceánach
 2 Feabhra — Seán Keegan, polaiteoir Éireannach
 20 Feabhra — Paul Schuster, scríbhneoir Gearmáinise ón Rómáin
 27 Feabhra — Joanne Woodward, ban-aisteoir agus léiritheoir Meiriceánach
 28 Feabhra — Leon Neil Cooper, fisiceoir Meiriceánach
 2 Márta — Tom Wolfe, údar agus iriseoir Meiriceánach
 9 Márta — Taina Elg, ban-aisteoir agus amhránaí Fionlannach
 13 Márta — Don Cockburn, iriseoir agus láithreoir Éireannach
 15 Márta — Zhores Ivanovitch Alferov, fisicí Rúiseach
 24 Márta — Steve McQueen, aisteoir Meiriceánach
 3 Aibreán — Helmut Kohl, seansailéir Gearmánach (b. 2017)
 7 Aibreán — Andrew Sachs, aisteoir Briotanach
 8 Aibreán — Frank Cluskey, polaiteoir Éireannach
 14 Aibreán — Liam Mac Riocaird, iománaí agus imreoir peil Ghaelach
 7 Bealtaine — Horst Bienek, scríbhneoir Gearmánach
 9 Bealtaine — Joan Sims, aisteoir Sasanach
 11 Bealtaine — Edsger Dijkstra, ríomheolaí Ollannach (b. 2002)
 22 Bealtaine — Harvey Milk, polaiteoir agus gníomhaí Meiriceánach (b. 1978)
 27 Bealtaine — John Barth, scríbhneoir Meiriceánach
 31 Bealtaine — Clint Eastwood, aisteoir agus stiúrthóir scannán Meiriceánach
 1 Meitheamh — Edward Woodward, aisteoir Briotanach
 19 Meitheamh — Gena Rowlands, ban-aisteoir Meiriceánach
 25 Meitheamh — László Antal, Teangeolaí Ungárach
 27 Meitheamh — Ross Perot, fear gnó agus polaiteoir Meiriceánach
 4 Iúil — Johnny Saxton, dornálaí Meiriceánach
 15 Iúil — Jacques Derrida, fealsamh Francach (b. 2004)
 16 Iúil — Joey Giardello, dornálaí Meiriceánach
 18 Iúil — Burt Kwouk, aisteoir Briotanach
 5 Lúnasa — Neil Armstrong, spásaire Meiriceánach agus an chéad duine a shiúil dromchla na Gealaí (b. 2012)
 13 Lúnasa — Bernard Manning, fuirseoir Sasanach
 17 Lúnasa — Ted Hughes, file Sasanach (b. 1998)
 19 Lúnasa — Frank McCourt, scríbhneoir Éireannach (b. 2009)
 20 Lúnasa — Mícheál Ó Muircheartaigh, tráchtaire CLG
 21 Lúnasa — Banphrionsa Margaret, Cuntaois Snowdon, banphrionsa Briotanach
 25 Lúnasa — Sean Connery, aisteoir Albanach
 28 Lúnasa — Windsor Davies, aisteoir Briotanach
 30 Lúnasa — Kieran Crotty, polaiteoir Éireannach
 23 Meán Fómhair — Ray Charles, ceoltóir Meiriceánach
 24 Meán Fómhair — John Young, spásaire Meiriceánach
 6 Deireadh Fómhair — Eileen Derbyshire, ban-aisteoir Sasanach
 6 Deireadh Fómhair — Hafez al-Assad, uachtarán na Siria (b. 2000)
 10 Deireadh Fómhair — Harold Pinter, drámadóir Sasanach
 10 Deireadh Fómhair — Yves Chauvin, ceimicí Francach
 24 Deireadh Fómhair — Jack Angel, guthaisteoir Meiriceánach
 31 Deireadh Fómhair — Michael Collins, spásaire Meiriceánach
 16 Samhain — Chinua Achebe, scríbhneoir Nigéarach (b. 2013)
 17 Samhain — Brian Pádraig Ó Luineacháin, polaiteoir Éireannach de chuid Fianna Fáil
 8 Nollaig — Maximilian Schell, aisteoir Eilvéiseach
 15 Nollaig — Edna O'Brien, file, úrscéalaí, scríbhneoir, is beathaisnéisí Éireannach
 31 Nollaig — Odetta, ceoltóir Meiriceánach
 Básanna
 2 Márta — D. H. Lawrence, scríbhneoir agus file Sasanach
 8 Márta — William H. Taft, 27ú uachtarán na Stát Aontaithe Mheiriceá (r.1857)
 16 Márta — Miguel Primo de Rivera y Orbaneja, ginearál agus deachtóir míleata Spáinneach (r. 1870)
 19 Márta — Arthur Balfour, polaiteoir agus Phríomh-Aire na Ríochta Aontaithe
 26 Aibreán — James Killane, polaiteoir Éireannach
 22 Bealtaine — Samuel O'Flaherty, polaiteoir Éireannach
 5 Iúil — Bryan Cooper, polaiteoir Éireannach
 25 Iúil — Chance Milton Vought, dearthóir eitleán Meiriceánach (4. 1890)
 30 Iúil — Joan Gamper, bunaitheoir an chlub sacair F.C. Barcelona (r.1877)
 Samhain (gan dáta cruinn) – Alfred Wegener, taiscéalaí is geolaí Gearmánach (r. 1880)
 5 Samhain — Christiaan Eijkman, dochtúir Ísiltíreach
 30 Samhain — Mary Harris Jones, múinteoir, ceardchumannaí, polaiteoir agus gníomhaí ar son chearta an duine
 Teilifís
 Scannáin
 Duaiseanna Nobel
 Síocháin - Archbishop Lars Olof Nathan Söderblom
 Fisic - Sir Chandrasekhara Venkata Raman
 Ceimic - Hans Fischer
 Leigheas – Karl Landsteiner
 Litríocht – Sinclair Lewis
 Litríocht na Gaeilge
 An dilidhe, Aindrias Ó Baoighill
 Onncail Seárlaí, Seán Ó Ciarghusa
 Blianta